yttr · GR05EUN1y · 2004-01-01 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen (skr. 2003/04:60) Till utrikesutskottet har beslutat att ge tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2003/04:60 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . behandlar i detta yttrande - liksom i tidigare års yttranden - dels vissa övergripande frågor som gäller skrivelsens innehåll och regeringens samråd med , dels vissa av de frågor som redovisas i skrivelsen och som nämnden velat särskilt uppmärksamma. I skrivelsen om verksamheten i Europeiska unionen behandlas Europeiska unionens övergripande utveckling (del 1), unionens förbindelser med omvärlden (del 2), ekonomiska och finansiella frågor (del 3) och rättsliga och inrikes frågor (del 4). Vidare behandlas unionens övriga politikområden (del 5-10). Slutligen redogörs för unionens institutioner m.m. (del 11). Allmänna synpunkter på innehållet i skrivelsen Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringen fortlöpande informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Enligt 10 kap. 1 § riksdagsordningen skall regeringen till lämna en skrivelse med berättelse över verksamheten i Europeiska unionen. Regeringen skall dessutom redovisa sitt agerande i EU för . Den första skrivelsen lämnades , och detta är således den nionde skrivelsen som lämnas till . bereddes tillfälle att yttra sig över skrivelsen och har därefter yttrat sig över varje års skrivelse. Det kan konstateras att skrivelsens utformning och innehåll har utvecklats väsentligt och att den utgör en mycket värdefull översikt över EU:s hela verksamhet. Den utgör också en bekräftelse på att regeringen har fullgjort sin informations- och samrådsskyldighet visavi . Alla viktiga sakfrågor som tas upp i skrivelsen har behandlats av . Många frågor som behandlas i skrivelsen är också aktuella framöver, vilket medför att skrivelsen är ett viktigt verktyg i löpande arbete med EU-frågorna. I likhet med förra årets skrivelse har vissa bilagor som fanns i tidigare skrivelser ersatts av en lista över Internetadresser. Liksom tidigare anser nämnden att detta till största delen är motiverat. En mängd information kan nu återfinnas på Internet. På GUSP-området och på området för rättsliga och inrikes frågor går det att via Internet hitta förteckningar över antagna beslut. På gemenskapspolitikens område konstaterade nämnden dock att det krävs att en sökfunktion utnyttjas och ansåg att - på samma sätt som i tidigare skrivelser - en bilaga över viktigare förordningar, direktiv och beslut (dvs. bindande rättsakter) antagna under verksamhetsåret, liksom uppgift om grönböcker och vitböcker beslutade av kommissionen , borde finnas i skrivelsen. I den nu aktuella skrivelsen finns dock inga sådana uppgifter. Ett alternativ till sådana bilagor kan vara att i stället hänvisa till Europeiska kommissionens årliga allmänna rapport om EU:s verksamhet som kommissionen i enlighet med artikel 212 i EG-fördraget offentliggör senast en månad före öppnandet av session. I denna allmänna rapport - som finns tillgänglig på Internet - finns uppgifter om beslut inom ramen för GUSP och tabeller med uppgifter om rättsakter och internationella avtal. Likaså finns uppgifter om grön- och vitböcker utgivna under verksamhetsåret. konstaterade i samband med förra årets skrivelse att det vore värdefullt om uppgifter om hur röstat i rådet redovisades inte bara i den löpande texten utan också samlat på ett ställe i skrivelsen så att kan få en komplett och översiktlig bild av hur regeringen har agerat i EU i detta avseende. Någon sådan redovisning kan dock inte återfinnas i årets skrivelse. Det vore således värdefullt om nästa års skrivelse innehåller en samlad redovisning för de fall där i rådet röstat nej eller avstått från att rösta. har tidigare framhållit att det i skrivelsen bör redovisas i vilka fall som regeringen har mottagit yttrande från fackutskott till och hur regeringen agerat eller avser att agera med anledning av ett sådant yttrande. erhöll ett sådant yttrande från trafikutskottet (2002/03:TU6y) angående förslag om inrättande av en europeisk nät- och informationssäkerhetsbyrå. , som behandlat detta ärende, beslöt att ansluta sig till yttrandet och överlämna det till regeringen för beaktande i den fortsatta processen beträffande förslaget. behandlade också ärendet vid ytterligare tillfällen inför slutförhandlingarna. I skrivelsen nämns inte att regeringen har mottagit yttrandet (se avsnitt 35.2). Den övergripande utvecklingen i Europeiska unionen (del 1) I skrivelsen redogörs i denna del bl.a. för regeringens information till och samråd med . Av redogörelsen framgår, som nämnden också inledningsvis konstaterat, att regeringen har fullgjort sin informationsskyldighet bl.a. genom att överlämna faktapromemorior om betydelsefulla förslag från kommissionen och att regeringen har samrått med om den svenska ståndpunkten dels inför beslut som regeringen bedömt som betydelsefulla, dels i andra frågor som nämnden bestämt. Vidare sägs att information till fackutskotten om arbetet inom EU:s olika politikområden har lämnats fortlöpande . Det skriftliga underlag som regeringen överlämnat finns, som påpekas i skrivelsen, på webbplats där också kallelser och föredragningslistor till sammanträden finns liksom stenografiska uppteckningar från nämndens överläggningar med regeringen. Därutöver vill nämnden framhålla att nämnden även fått information om uppdaterade konvergensprogram samt att regeringen har samrått med inför vissa informella ministermöten - förutom inför det s.k. Gymnichmötet med utrikesministrarna, informella Ekofinmöten och det informella ministermötet om EU:s regionalpolitik efter 2006. Regeringen redovisar vidare i denna del (avsnitt 2) resultaten av Europeiska rådets möten . , som inte är en institution i fördragens mening, har utvecklats till ett av unionens viktigaste organ. I regeringskonferensen om ett nytt konstitutionellt fördrag för EU har föreslagits att skall vara en institution och kunna fatta vissa formella beslut. Den i riksdagsordningen reglerade formella samrådsskyldigheten gentemot gäller beslut som fattas av Europeiska unionens råd (ministerrådet), men enligt av fastställd praxis har regeringen också samrått med inför Europeiska rådets möten. Eftersom samrådet inför Europeiska rådets möten inte regleras i riksdagsordningen har kunnat påbörja en försöksverksamhet med offentliga sammanträden inför Europeiska rådets möten. Detta har, sett från synpunkt, slagit väl ut och har också haft offentligt samråd inför Europeiska rådets vårmöte . För att det skall bli möjligt att helt eller delvis hålla öppna sammanträden med inför ministerrådets möten krävs däremot en ändring av riksdagsordningen som föreskriver att sådana sammanträden skall ske inom stängda dörrar. För att kunna främja öppenhet och kunskap beträffande EU-politik skulle välkomna en sådan ändring i riksdagsordningen. har ägnat stor uppmärksamhet åt frågan om . har följt processen med folkomröstningar och ratifikationerna av anslutningsfördraget samt kommissionens återkommande översynsrapporter. Förhandlingarna med och samt utvecklingen i har ägnats stort intresse. Vidare har fäst stor vikt vid den utvidgade unionens förbindelser med grannländerna: frågan om "Ett utvidgat - Nytt grannskap" (). Denna fråga har behandlats ett flertal gånger i nämnden och regeringen har också ansett frågan angelägen. I årsboken har emellertid "" fått mycket litet utrymme; det nämns bara mycket kortfattat på några ställen, och ger inte någon närmare information om vad som inryms i detta begrepp. Tillsammans med övrig information som lämnats i om utvidgningsprocessen har regeringens samråd med inneburit att huvuddragen i anslutningsfördraget, som undertecknades , varit väl kända. Detta har i sin tur möjliggjort en snabb och positiv behandling i av propositionen om godkännande av fördraget. I besöksutbyte och övriga kontakter med kolleger i andra parlament i medlemsländerna och anslutningsländerna har utvidgningsfrågorna tidigare varit ett dominerande diskussionstema. har ökande uppmärksamhet kommit att ägnas frågor om förhandlingarna om ett nytt konstitutionellt fördrag och om hur medlemsstaternas nationella parlament kan arbeta med EU-frågorna. Ofta har diskussionerna rört sig på ett mycket konkret, praktiskt plan och gällt bl.a. hur man i den svenska utformat ett system för mandatgivning till regeringen och för kontroll och uppföljning av regeringens agerande i EU. Också frågor om den folkliga förankringen av EU-frågor liksom hur den framtida subsidiaritetskontrollen som konventet föreslagit skall kunna utformas är frågor som besökare från andra medlemsländers och anslutningsländers parlament ofta ställer. Andra övergripande frågor som tas upp i denna del i skrivelsen och som behandlat är det italienska ordförandeskapets tillväxtinitiativ med satsningar på infrastruktur (avsnitt 2.4). I har på detta område framförts synpunkter om att miljöfrågorna bör beaktas liksom åtgärder för att effektivisera befintlig infrastruktur. Vidare nämns i skrivelsen de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken samt (avsnitt 4, se nedan). I denna del nämns också den regeringskonferens som förbereddes av det s.k. konventet (avsnitt 6). har nära följt konventsarbetet genom de av riksdagsstyrelsen utsedda ledamöterna i konventet. har följt och följer detta arbete bl.a. genom en särskild beredningsgrupp med företrädare för alla riksdagspartier. Under Europeiska rådets möte hade extra sammanträden med telefonuppkoppling till förhandlingsdelegationen. Utrikesministern informerade nämnden fortlöpande om förhandlingsläget. Som nämns i skrivelsen är utgångspunkten för regeringens förhandlingsarbete det mandat som givits genom beslut med anledning av det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottets betänkande om Europeiska konventet och EU:s framtidsfrågor (bet. 2003/04:KUU1). Som också framhålls i skrivelsen kommer de fortsatta kompromisserna att behöva förankras hos partier i de former för samråd som gäller. I det sammansatta utskottets nämnda betänkande (s. 43) uttalades i detta sammanhang följande: "Genom samrådet i ges insyn i förhandlingsprocessen och regeringen skall där få accept för de olika vägval som kommer att behöva göras under förhandlingarna och som ibland kan komma att innebära avvikelser från de utgångspunkter som godkänt." EU:s förbindelser med omvärlden (del 2) har uppbyggnaden av EU:s säkerhets- och försvarspolitik fortsatt på grundval av tidigare fastlagda principer. Liksom har uppbyggnaden av både militär och civil kapacitet på området för krishantering stått i centrum. Regeringen har samrått med om de olika krishanteringsinsatserna som ägt rum. har också följt utvecklingen i , bl.a. genom ett telefonsammanträde inför Europeiska rådets extrainkallade möte om situationen i . Regeringen har vidare samrått med om sina ställningstaganden inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. , och därmed , har kontinuerligt följt utvecklingen i , och på västra . Vidare har bl.a. EU:s förbindelser med såväl som de nya grannarna i öst (, och ) behandlats . En ofta återkommande fråga har varit återuppbyggnaden av som har engagerat mycket. I detta sammanhang har i bl.a. framhållits FN:s ansvar och att enskilda länders egenintressen bör motverkas. I skrivelsen tas frågor upp om EU:s arbete för att främja respekten för mänskliga rättigheter, bl.a. dialogmötena med och (avsnitt 7.7). I detta sammanhang kan nämnas att diskuterat EU:s ståndpunkt inför innevarande års möte i FN:s kommission för mänskliga rättigheter och därvid uttalat sig för att bör verka för att EU tar initiativ till en särskild FN-resolution om respektive . Mot bakgrund av har inom EU arbetats fram en säkerhetsstrategi för EU som antogs av i . har behandlat denna strategi, som beskrivs utförligt i skrivelsen (avsnitt 7). I nämnden har därvid nämnts bl.a. behovet av att komplettera strategin med konkreta aktionsplaner och det angelägna i att strategin tydligt behandlar även andra säkerhetsaspekter än de rent militära. Nämnden följer genomförandet av säkerhetsstrategin liksom strategin mot spridning av massförstörelsevapen som är en del av detta genomförande. I skrivelsen redogörs kortfattat (avsnitt 7.5) för beslutet att inrätta en europeisk förmåge- och försvarsmaterielbyrå. Det kan förtjäna att uppmärksammas att frågor kring denna byrå diskuterats utförligt i med statsministern (), med näringsministern () och med försvarsministern (och ). har därvid ställt sig tveksam till ett närmare samarbete om försvarsmaterielfrågor men varit positiv till att byrån skall bygga på mellanstatlighet och frivillighet och ansett att dess organisation och funktion måste återspegla detta. Kampen mot terrorism tas upp i skrivelsen i flera avsnitt (avsnitt 5.2, 7.12, 16.1.5, 16.4.3, 34.3.1). Som framhålls i skrivelsen spänner denna kamp över en mängd områden. , som har överblick över alla dessa områden, har behandlat dessa frågor på såväl utrikespolitikens som transportpolitikens områden och också inom ramen för Ekofin och rättsliga och inrikes frågor. Frågorna har fått förnyad aktualitet genom bombdåden i . Även WTO-frågorna, som nämnden har diskuterat vid ett flertal tillfällen och därvid gett regeringen accept för sina ståndpunkter, spänner över flera områden, bl.a. jordbruksområdet, tjänstehandeln och immaterialrätten. Ekonomiska och finansiella frågor (del 3) Under denna rubrik behandlas i skrivelsen främst skattefrågor och frågor rörande EU:s budget. Det ekonomisk-politiska samarbetet och frågor om finansiella tjänster tas däremot upp i andra avsnitt. De skattefrågor inom EU som främst stått i fokus för den politiska uppmärksamheten rör liksom dels det s.k. skattepaketet, dels förslaget om ett direktiv som täcker beskattningen av samtliga energiprodukter. har vid ett flertal tillfällen behandlat dessa förslag som bägge har antagits . De finansiella frågorna behandlas i avsnittet om fri rörlighet för tjänster och kapital (avsnitt 28). En viktig fråga var beslutet om en ny lagstiftningsprocess, den s.k. Lamfalussy-modellen, på värdepappersområdet. har kommissionen lagt fram förslag om att förfarandet skall tillämpas även på bank- och försäkringsområdet. kommenterade i sitt yttrande över förra årets skrivelse och konstaterade bl.a. att förfarandet som innebär ett ökat inflytande för det s.k. kommittéväsendet innebär en svårighet för såväl som för nationella parlament. framhöll i det sammanhanget att de nationella parlamentens arbete inför antagandet av nya rättsakter på EU-nivå i huvudsak inriktar sig på att styra och granska respektive regerings agerande i ministerrådet, medan man av både praktiska och andra skäl har svårare att följa eller påverka vad som sker inom ramen för kommittéväsendet. Samarbetet i fråga om den ekonomiska politiken behandlas i skrivelsen under avsnittet om den ekonomiska och monetära unionen - EMU (avsnitt 4). Det kan påpekas att frågor inför och efter den svenska folkomröstningen om införandet av euron är svenska, nationella frågor som inte behandlas i . Vad gäller de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken har diskuterat och gett synpunkter på innehållet i dessa. Senast godkände nämnden ett utkast till rådsslutsatser om dessa riktlinjer. Nämnden har bl.a. välkomnat att riktlinjerna nu blir treåriga, och att större vikt kommer att läggas vid uppföljning. Beträffande tillämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten har nämnden stött regeringen i frågan om underskottsförfarandena mot och . Härutöver har i nämnden också diskuterats frågan om en mera flexibel tolkning av stabilitetspakten för länder som uppnått hållbarhet i de offentliga finanserna. Rättsliga och inrikes frågor (del 4) I skrivelsen redovisas på detta område bl.a. både tidigare beslutade rättsakter som är föremål för svenskt genomförande, antagna rättsakter, beslut om politiska överenskommelser samt tidigare och framlagda förslag som fortfarande förhandlas. Beträffande rambeslut sker regelmässigt det svenska genomförandet i två steg - först godkännandet av själva beslutet och antagandet av den eventuella lagstiftning som krävs för att genomföra rambeslutet i . Som framhölls i yttrande över förra årets skrivelse har det i nämnden, även om en majoritet har gett stöd åt regeringens ståndpunkter, uttryckts oro över att konsekvenserna för det svenska rättssystemet av rambeslut kan vara svåra att överblicka. Regeringen redogör i flera fall för när besluten beräknas vara genomförda i . skall framhållas att Europeiska rådets förklaring om terroristbekämpning medför att tidsmarginalerna för genomförandet avsevärt minskats vad gäller flera av dessa beslut som nu uppmanar medlemsstaterna att ratificera eller genomföra senast . Detta gäller t.ex. konventionen om ömsesidig rättshjälp i brottmål och rambeslutet om ömsesidigt erkännande och verkställighet av beslut om frysning av egendom som skall vara ratificerad respektive genomfört senast . Vidare skall bl.a. rambeslutet om penningtvätt, identifiering m.m. vara genomfört senast . i samband med återupptagandet av förhandlingarna om rambeslutet om olaglig narkotikahandel upprepade sitt stöd för att även handel med små mängder av narkotika skall vara olaglig och beläggas med straff samt att alla medlemsländerna skall tillämpa reglerna efter att de antagits. Frågor om asyl och invandring samt fri rörlighet för personer (avsnitt 17) har behandlats av . har ingående diskuterat minimidirektiven för familjeåterförening och för när medlemsländerna skall bevilja internationellt skydd (skyddsgrundsdirektivet). Nämnden har därvid framhållit vikten av att en lägsta normnivå etableras i flykting- och asylfrågor inför utvidgningen, men att nivån inte får bli hur låg som helst. Beträffande det brittiska initiativet att inrätta skyddszoner för asylsökande har nämnden instämt i regeringens kritik. Vad gäller gränskontroller har tidigare, liksom regeringen, varit tveksam men välkomnat och ställt sig bakom inrättandet av en byrå för den yttre kontrollen (gränsförvaltningsbyrå) under förutsättning att det inte hindrar det nationella självbestämmandet och att finansieringen sköts inom befintliga ramar. Inrättandet av denna byrå har också fått aktualitet efter bombdåden i , och förordningen om denna byrå skall enligt Europeiska rådets förklaring vara i kraft , dvs. samma datum som nämns i skrivelsen (avsnitt 16.4.4). Sysselsättning och socialpolitik m.m. (del 5) I skrivelsen redogörs för arbetet med den s.k. Lissabonstrategin och de årliga sysselsättningsriktlinjerna. har givetvis varit involverad i detta arbete och också informerats om den svenska handlingsplanen för sysselsättning som överlämnats till kommissionen och rådet . I samband med att ställde sig bakom rådets beslut att inrätta ett socialt trepartstoppmöte för att stärka den sociala dialogen förde nämnden också en principiell diskussion om för- och nackdelar med att bjuda in arbetsmarknadens parter att delta i beslutsprocessen på EU-nivå. I övrigt behandlas i sysselsättningsrådet en rad områden som också har anknytning till frågor som behandlas i andra rådskonstellationer. Det gäller bl.a. Lissabonstrategin, frågor om invandring, integration och sysselsättning, tobak, narkotika och konsumentfrågor. Detta förhållande belyser behovet av en samordnad syn på de frågor som behandlas i EU:s olika ministerrådssammansättningar och i . Konkurrenskraftsfrågor m.m. (del 6) I detta avsnitt behandlas frågor på en rad olika områden. Ambitionen med inrättandet av konkurrenskraftsrådet är, som sägs i skrivelsen, att uppnå en integrering av inre marknads-, industri-, forsknings- och turismfrågor i syfte att bidra till att uppnå Lissabonmålen. Liksom på andra områden kan konstateras att frågorna har anknytning till frågor som behandlas i andra ministerrådskonstellationer, bl.a. konsumentfrågor, läkemedelsfrågor, forskningsfrågor inklusive stamcellsfrågor och frågor om fri rörlighet för personer. Detta belyser ytterligare vad som sagts om samordning av EU-frågorna. Beträffande förlängningen av stödet till den europeiska varvsindustrin kan framhållas att i enlighet med regeringens ståndpunkt har avvisat den förlängning av stödordningen som nämns i skrivelsen. Jordbruk och fiske (del 8) Liksom har under föregående år halvtidsöversynen av den gemensamma jordbrukspolitiken varit ett viktigt tema vid jordbruksministerns samråd med . ställde sig bakom förslagen till rättsakter vad gäller de olika elementen i den gemensamma jordbrukspolitiken. diskuterade också i det sammanhanget reformen av marknadsordningarna för bomull, olivolja och tobak och välkomnade en inriktning mot frikopplade stöd även inom dessa sektorer och att regeringen avsåg att verka för en snabb reform av tobaksstödet. har gett regeringen stöd för att acceptera en kompromiss som innebär full frikoppling av tobaksstödet. slog fast att skulle deklarera sitt principiella motstånd mot tobaksstödet genom en röstförklaring till rådets beslut. Den gemensamma fiskeripolitiken behandlas i skrivelsen (avsnitt 38). Bland annat sägs att viktigt för är att tillämpning av försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen skall utgöra grunden för besluten, vilket innebär bl.a. användning av vetenskapligt bestämda biologiska gränsvärden. I detta sammanhang kan nämnas att inför jordbruks- och fiskerådets möte var enig om att den vetenskapliga rådgivningen för fiskeripolitiken behöver förbättras och att den bör präglas av ökad öppenhet och ske i samarbete med fiskerinäringen. Miljö (del 9) På miljöområdet har särskilt uppmärksammat strategin för hållbar utveckling som antogs under det svenska ordförandeskapet och miljödimensionen i Lissabonstrategin, miljöskadedirektivet och kemikalielagstiftningen samt uppföljningen av Kyotoprotokollet. Beträffande miljöskadedirektivet anges i skrivelsen att agerade aktivt i förhandlingarna för ett större ansvarstagande hos verksamhetsutövarna. hade inför den politiska överenskommelsen framhållit bl.a. att skulle ställa sådana krav och att möjligheten till undantag måste begränsas för att direktivet skall bli verkningsfullt. I har också ingående diskuterats förhandlingarna om förslaget till ett direktiv om sammanlänkning av Kyotoprotokollets flexibla mekanismer. I nämnden har i detta sammanhang framkommit synpunkten att direktivet kunde innebära en risk för att nationella åtaganden om utsläppsminskningar blir svårare att uppfylla. EU:s institutioner m.m. (del 11) I detta avsnitt redogörs bl.a. för institutionernas och olika organs verksamhet, öppenhet och insyn, personalpolitik i EU:s institutioner samt svenska språket och regelförenkling. Vidare redogörs för s.k. överträdelseärenden. När det gäller rådets arbetsformer anges i skrivelsen att rådet inför utvidgningen har beslutat att införliva en uppförandekod i sin arbetsordning. I skrivelsen sägs att regeringen välkomnar rådets uppförandekod, men någon beskrivning av vad denna uppförandekod innebär lämnas inte. Nämnas kan att ordföranden i EU-udvalg uppmärksammat ett antal tjänstemän i olika nationella parlament och i på att EU-udvalget diskuterat denna uppförandekod. Särskilt har EU-udvalget uppmärksammat bestämmelsen att ingen fråga skall placeras på rådets dagordning enbart för presentation från kommissionens eller en medlemsstats sida, om inte en debatt om nya väsentliga initiativ planeras. Den danske utrikesministern har lovat att förbereda ett förklarande papper om konsekvenserna av de nya bestämmelserna, särskilt med hänsyn till de nationella parlamentens förhållanden. I sitt yttrande över förra årets skrivelse välkomnade det ökade samarbetet mellan ordförandeskapen liksom införandet av operativa och strategiska arbetsprogram. framhöll i yttrandet att sådana arbetsprogram också underlättar för nationella parlament att följa och få inflytande i EU-arbetet. Nämnden framhöll också det angelägna i att regeringen för redovisar och samråder om utformningen av sådana program.