yttr · GR05SkU1y · 2004-01-01 00:00:00 — Taket beräknas som summan av per kvadratmeter i huset och per kvadratmeter tomtyta, dock maximalt i skatt för tomten. Med hänvisning till dessa förslag och ett förslag om avskaffad förmögenhetsskatt föreslår motionärerna att den av regeringen aviserade dämpningsregeln avvisas. Den s.k. schablonintäkten för bostadsrättsföreningar avskaffas också. I liberalernas motion Fi305 yrkande 10 av m.fl. (fp) föreslås att skatten på småhus sänks till och skatten på flerfamiljshus till och att fastighetsskatten avskaffas helt och hållet. I motion Fi304 yrkandena 19, 21 och 22 av m.fl. (kd) återställs taxeringsvärdena till de värden som gällde före höjningarna , och den statliga fastighetsskatten ersätts med en låg avgift för täckande av kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annan service kopplad till fastigheten. Reavinstskatten vid försäljning av privatbostäder höjs till . I motion Sk459 yrkande 4 av Per m.fl. (kd) föreslår motionärerna att det aviserade förslaget om en dämpningsregel i fastighetsskatten avvisas. I motion Sf398 yrkande 6 av m.fl. (kd) föreslås att den statliga fastighetsskatten avskaffas eftersom den missgynnar pensionärerna. I motion Fi306 yrkandena 25-28 av m.fl. (c) föreslås att ett tak på införs på tomtvärdet för att undvika den spiraleffekt som uppkommer i attraktiva områden när själva tomtmarken får höga taxeringsvärden och därmed driver upp det totala taxeringsvärdet. Vidare sänks fastighetsskatten till och till . Reavinstbeskattningen höjs vid försäljning av fastigheter från nuvarande till och uppskoven begränsas så att en fjärdedel av reavinsten alltid skall beskattas. Motionärerna anför slutligen att den sittande egendomsskattekommittén bl.a. har som direktiv att undersöka reglerna kring fastighetstaxering men att det saknas direktiv för att reformera reglerna för själva taxeringsvärderingen. De föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att kommittén bör få sådana direktiv. I motion Fi250 yrkandena 1 och 2 av () föreslås fastighetsbeskattningen successivt reduceras för att slutligen avskaffas helt och att de taxeringsvärden som gällde för skall tillämpas i avvaktan på ett långsiktigt beslut. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté, (Fi 2002:06), som skall utreda fastighetsskatten, förmögen-hetsskatten samt arvs- och gåvoskatten. Uppdraget skall vara avslutat vid utgången av . Kommittén ges möjlighet att pröva lösningar som kan innebära avsteg från nu gällande principer för fastighetsbeskattningen. En förutsättning är dock att de fördelningspolitiska konsekvenserna är accep-tabla. En viktig utgångspunkt är en likformig beskattning av olika typer av tillgångar. Kommittén har fått i uppdrag att åstadkomma ett regelsystem som både är enkelt och rättvist. Enligt utskottets mening är fastighetsskatten en del av kapitalinkomst-beskattningen och en viktig inkomstkälla för att finansiera den offentliga välfärden. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att tillstyrka tillkänna-givanden eller beslut som innebär att fastighetsskatten helt eller delvis avskaf-fas. När det gäller förslagen om olika omläggningar av beskattningen på detta område anser utskottet att resultatet av arbete bör avvaktas. skall presentera sina förslag vid utgången av detta år. Utskottet ser inte heller någon anledning att begära en ändrad inriktning av kommitténs arbete. I budgetpropositionen aviserade regeringen att den avsåg att lägga fram ett förslag om en s.k. dämpningsregel för fastighetsskatten. Bakgrunden var att omräkningsförfarandet skulle avskaffas och ersättas med ett system där fastighetstaxering sker genom allmän eller förenklad taxering. Regeringen gjorde bedömningen att om fastighetspriserna ökar skulle ett sådant system kunna leda till kraftiga språngvisa höjningar av taxeringsvärdena. För att undvika sådana konsekvenser menade regeringen att regler borde införas som innebär att höjda taxeringsvärden endast stegvis tillåts slå igenom på fastighetsskatten. har enligt sina direktiv haft i uppdrag att ta fram ett förslag till en dämpningsregel med innebörden att endast en tredjedel av en höjning av taxeringsvärdet skall slå igenom under taxeringsåret och lika mycket under vart och ett av de två därpå följande åren. presenterade kommittén sitt förslag i delbetänkandet Egendomsskatter - Dämpningsregel för fastighetsskatten och sänkt arvsskatt (SOU 2003:3). Delbetänkandet har remissbehandlats och en övervägande del av remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot förslaget om en dämpningsregel. Utskottet har inte funnit någon anledning till invändning mot att regeringens bedömning att en dämpningsregel för fastighetsskatten med angiven utformning bör tillämpas första gången vid inkomsttaxering. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi250 (c) yrkandena 1 och 2, Fi270 (m) yrkandena 25-29, Fi305 (fp) yrkande 10, Fi304 (kd) yrkandena 19, 21 och 22, Fi306 (c) yrkandena 25-28, Sk300 (m) yrkandena 2-4, Sk459 (kd) yrkande 4 och Sf398 (kd) yrkande 6. Ny regel för begränsning av förmögenhetsskatten Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkandena om slopad sambeskattning, avvecklad förmögenhetsskatt m.m. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen bedömer (avsnitt 8.3.4) att en ny regel som i princip motsvarar dagens begräns-ningsregel för fastighetsskatt bör införas på förmögenhetsbeskattningens område. En sådan regel bör gälla de skattskyldiga som omfattas av begränsningsregeln och som betalar förmögenhetsskatt som kan hänföras till det småhus som är hushållets permanenta bostad. En sådan ny regel bör kunna ges retroaktiv verkan och tillämpas första gången redan vid taxering. I Moderata samlingspartiets motioner Fi270 yrkandena 16-18 av m.fl. (m), Sk299 av m.fl. (m) och A258 yrkande 3 av m.fl. (m) föreslås att sambeskattningen av förmögenhet upphör och att fribeloppet vid förmögenhetsskatt sätts till samt att förmögenhetsbeskattningen avskaffas . I liberalernas motion Fi305 yrkande 11 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om att sambeskattningen av förmögenhet bör slopas , och att fribeloppet bör höjas till och att förmögenhetskatten bör avskaffas för att göra till ett attraktivt land att investera och spara i, även för svenskar. I motion Fi304 yrkande 23 av m.fl. (kd), Fi308 yrkande 3 av Per m.fl. (kd) och Sf398 yrkande 7 av m.fl. (kd) slopas sambeskattning 2004 och sänks skattesatsen till och . I motion Fi306 yrkande 18 av m.fl. (c) tas ett första steg i avvecklingen av förmögenhetsskatten genom att sambeskattningen avskaffas och skattesatsen sänks från 1,5 till . Som en del i att sänka boendeskatterna tas dessutom endast halva taxeringsvärdet av småhus upp. Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté, (Fi 2002:06), som skall utreda fastighetsskatten på småhus m.m., förmögenhetsskatten samt arvs- och gåvoskatten. Bakgrunden är bl.a. att reglerna kritiserats för bristande enhetlighet i behandlingen av olika tillgångar och för de fördelningspolitiska effekterna. Kommittén skall avsluta uppdraget senast vid utgången av 2003. Utskottet har vid sina tidigare ställningstaganden till frågan om sambeskatt-ning av förmögenhet ansett att en övergång till särbeskattning skulle medföra en oönskad stimulans för skattemotiverade överföringar inom familjen och att ett system med skilda fribelopp för ensamstående respektive sambeskattade par därför är att föredra. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna del och är därför inte berett att tillstyrka förslagen om slopad sambeskattning. Också när det gäller övriga motionsförslag anser utskottet att resultatet av kommitténs arbete bör avvaktas. Lagen (2001:906) om skattereduktion för fastighetsskatt - begränsningsregeln - innebär i princip att uttaget av fastighetsskatt avseende en viss fastighet inte får överstiga av hushållets inkomster. Skattereduktionen kan uppgå till maximalt och reglerna gäller i princip endast i de fall hushållsinkomsten inte överstiger . Vid taxering omfattades ca 100 000 personer av denna regel. Regeringen har uppmärksammat att för många småhusägare som omfattas av begränsningsregeln utgör förmögenhetsskatten ett minst lika stort problem som fastighetsskatten. Frågan berörs också i direktiven till (dir. 2002:87). Kommittén ges där uppdraget att undersöka behovet av åtgärder för att begränsa antalet småhusägare som på grund av stigande taxeringsvärden kan bli skyldiga att betala förmögenhetsskatt. skall presentera sina förslag vid utgången av detta år och förslagen kommer därför att kunna tillämpas tidigast vid taxering. Utskottet delar regeringens bedömning att det är angeläget att frågan om en särskild begränsningsregel för förmögenhetsskatten får en lösning års taxering och ser positivt på att regeringen kommer att ta fram ett förslag som gäller skattskyldiga som omfattas av begränsningsregeln och som betalar förmögenhetsskatt som kan hänföras till det småhus som är hushållets permanenta bostad. Som regeringen anför bör ett förslag kunna träda i kraft och tillämpas retroaktivt vid taxering. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi270 (m) yrkandena 16-18, Fi304 (kd) yrkande 23, Fi305 (fp) yrkande 11, Fi306 (c) yrkande 18, Fi308 (kd) yrkande 3, Sk299 (m), Sf398 (kd) yrkande 7 och A258 (m) yrkande 3. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om slopad arvs- och gåvoskatt och om en retroaktiv tillämpning av det aviserade förslaget om slopad arvsskatt för make och sambo. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen bedömer (avsnitt 8.3.2) att beskattningen av arv till efterlevande make och sambo bör slopas. Regeringen avser att lämna ett förslag om slopad skatt på arv till make och sambo till . Inriktningen är att de nya reglerna skall gälla vid dödsfall som inträffar efter utgången av . I Moderata samlingspartiets motion N248 yrkande 10 av m.fl. (m) anförs att beskattningen av arv, gåvor och förmögenheter bör avskaffas eftersom de inbringar förhållandevis blygsamma belopp och är mycket skad-lig för företagandet. I motionerna Fi223 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (m) och Fi270 yrkandena 19 och 20 av m.fl. (m) föreslås att den slopade beskattningen av arv till efterlevande make och sambo bör gälla från , då den aviserades av regeringen, och att arvs- och gåvoskatten bör avskaffas helt . Också i motion Fi282 av Per m.fl. (kd) begärs ett retroaktivt avskaffande. Motionärerna föreslår att begär att regeringen återkommer med förslag på hur arvsskatten för efterlevande make och sambo kan avskaffas retroaktivt /03 alternativt från . Ett retroaktivt avskaffande begärs också i motion Fi306 yrkandena 21 och 22 av m.fl. (c) där motionärerna föreslår att arvs- och gåvoskatten avskaffas retroaktivt för efterlevande make och sambo fr.o.m. och att arvs- och gåvoskatten för skatteklass 1 avskaffas . Också i motion Fi250 yrkande 3 av () hemställs att arvsskatten mellan makar slopas fr.o.m. från . gör en översyn av reglerna om fastighetsskatt på småhus m.m., förmögenhetsskatt samt arvs- och gåvoskatt (dir. 2002:87) och har behandlat frågan om beskattningen av arv mellan makar med förtur. Enligt gällande rätt beskattas efterlevande make och sambo för vad de erhåller i arv eller testamente från den avlidne maken eller sambon. Från den efterlevandes lott görs ett grundavdrag om . Överskjutande belopp arvsbeskattas. Utskottet har ingen invändning mot regeringens bedömning att skatten på arv till make och sambo bör slopas och att arbetet bör vara inriktat på att de ny reglerna skall gälla vid dödsfall som inträffar efter utgången av . Utskottet är således inte berett att tillstyrka motionsförslagen om längre gående förändringar eller om en tidigare tillämpningsstart och avstyrker därför motionerna Fi223 (m) yrkandena 1 och 2, Fi250 (c) yrkande 3, Fi270 (m) yrkandena 19 och 20, Fi282 (kd), Fi306 (c) yrkandena 21 och 22 och N248 (m) yrkande 10. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om slopad arvsskatt på bundet kapital. Jämför avvikande mening 3 (kd). Vid arvs- och gåvobeskattningen finns reduceringsregler som innebär att företagsförmögenheten tas upp till av substansvärdet. Vid gåva gäller detta om vissa villkor är uppfyllda, bl.a. att hela förvärvskällan omfattas och att gåvomottagaren måste behålla egendomen . På inkomstskattesidan har reglerna om räntefördelning och om expansionsmedel utformats med beaktande av vissa problem som kan uppkomma vid generationsskiften (prop. 1996/97:12, bet. 1996/97:SkU7). Regeringen bedömer (8.3.3) att de s.k. lättnadsreglerna för värdering av företagstillgångar vid gåvobeskattningen bör utvidgas för att underlätta generationsskiften i onoterade företag. I motion Fi304 yrkande 35 av m.fl. (kd) anförs att arvsskattens problematik har visat sig påtaglig då generationsskifte skall ske i familjeföretag. De föreslår att bundet kapital befrias från arvsskatt. överlämnade 3:12-utredningen sitt betänkande Beskattning av småföretagare (2002:52). Utredningen föreslår bl.a. förändringar när det gäller förutsättningarna för att de särskilt gynnsamma värderingsreglerna (lättnadsreglerna) skall kunna tillämpas vid gåvobeskattningen. Förslaget har remissbehandlats. Gällande lättnadsregler innebär i princip att av substansvärdet skall ligga till grund för beskattningen. Förutsättningarna för att denna regel skall tillämpas är dock att gåvan omfattar hela företaget, att inget vederlag lämnas och att gåvotagaren behåller företaget . Utredningsförslaget innebär att lättnadsreglerna även skall kunna tillämpas om företaget överförs successivt, om visst vederlag lämnas och om gåvotagaren bara behåller gåvan . Regeringen avser att till överlämna en proposition med ändringsförslag som i allt väsentligt överensstämmer med utredningsförslaget. Arbetet är inriktat på att de nya reglerna skall gälla i de fall skattskyldighet inträffar efter utgången av . Utskottet har ingen invändning mot den planerade förändringen när det gäller villkoren för en reduktion till vid gåva men är inte berett att tillstyrka att bundet kapital helt befrias från arvsskatt. En lättnadsnivå på framstår enligt utskottets mening som lämplig. Utskottet avstyrker motion Fi304 (kd) yrkande 35. Moms på tidskrifter och kultur Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om en höjning av mervärdesskatten på tidskrifter och om en utredning om sänkt mervärdesskatt på kulturområdet. Jämför avvikande mening 3 (kd). har beslutat sänka mervärdesskatten på böcker och tidskrifter från till fr.o.m. (prop. 2001/02: 45, bet. 2001/02:SkU12). I motion Fi304 yrkandena 32 och 34 av m.fl. (kd) återställs mervärdesskatten på tidsskrifter till . Vidare anför motionärerna att entréavgifter till olika kultur- och nöjesevenemang beskattas olika. Motionärerna eftersträvar en så likformig beskattning som möjligt och föreslår därför att regeringen får utreda hur kulturmomsen generellt skall kunna sänkas till . Enligt utskottets mening talar både det kulturpolitiska syftet och administrativa och praktiska skäl för att både böcker och tidskrifter bör ingå i området med reducerad mervärdesskatt. Området har utformats i nära anslutning till det utrymme som finns i punkt 6 i bilaga H till sjätte mervärdesskattedirektivet. Utskottet ser inte någon anledning att ändra denna gränsdragning och avstyrker därför motionsyrkandena om höjd mervärdesskatt för tidskrifter. När det gäller yrkandena om en översyn av momsen inom kulturområdet har utskottet i betänkande 2001/02:SkU18 tagit upp de problem som områdena med nedsatt mervärdesskatt orsakar och konstaterat att systemet kommit att bli alltmer svåröverskådligt och krångligt. Gränsdragningen mellan varor och tjänster som beskattas på normal nivå, 12-procentsnivån, 6-procentsnivån respektive undantas från beskattning framstår i en del fall som svårbegriplig, godtycklig och orättvis. Skattemyndigheterna tvingas till grannlaga avgöranden om huruvida olika varor och verksamheter skall hänföras till den ena eller den andra gruppen. En av lagstiftningstekniska och praktiska skäl motiverad önskan att göra gränsen för ett lågbeskattat område så snäv som möjligt för att underlätta tillämpningen ger ibland upphov till känsliga och vidlyftiga rättvisediskussioner, när ett besläktat och närliggande område beskattas på en högre nivå. Företag och andra näringsidkare lägger ibland ned avsevärda ansträngningar och betydande kostnader på att få till stånd en förmånligare mervärdesbeskattning av just de varor och tjänster som det företaget eller den näringsidkaren producerar, dvs. att få med dessa varor och tjänster i en låg-beskattad sektor. Mot denna bakgrund föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en översyn av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna. biföll utskottets förslag. Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet (dir. 2002:141). I uppdraget ingår att kartlägga de avgränsningsproblem som finns med nuvarande regler. Översynen skall syfta till en begränsning av dessa problem. I uppdraget skall även ingå att analysera skattesatsernas struktur utifrån rättsliga, administrativa, ekonomiska, konkurrensmässiga, fördelningspolitiska och statsfinansiella aspekter. I sin analys av skattesatsernas struktur skall även internationella konkurrensfrågor beaktas. I direktiven sägs att valet av skattesatser inte kan ske utan beaktande av skattenivåerna i andra länder med vilka bedriver handel. Uppdraget skall bedrivas i två etapper varav den första delen skall redovisas och den andra delen . Enligt utskottets mening bör resultatet av översynen av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet avvaktas. Utskottet avstyrker motionsförslaget om en utredning om enhetlig kulturmoms. Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi304 (kd) yrkandena 32 och 34. Grön skatteväxling - höjd koldioxidskatt m.m. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om höjd koldioxidskatt och elskatt för hushållen och servicesektorn, höjd energiskatt på diesel, indexuppräkning av alla skattesatser och sänkta avgifter vid överträdelse av användningsförbudet men anför att kommissionens godkännande bör avvaktas innan ökningen av industrins procentuella skatterabatt sätts i kraft. Motionsyrkandena om sänkt energiskatt generellt eller inom vissa sektorer avstyrks av utskottet. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). I propositionen föreslår regeringen (avsnitt 8.5.1.3-8.5.1.5, punkt 33 delvis) att koldioxidskatten på bränslen höjs . För bensin och dieselolja sänks dock energiskattesatserna lika mycket som koldioxidskattesatserna höjs. Drivmedel som endast belastas med koldioxidskatt undantas från höjningen. Härutöver höjs energiskatten på dieselolja med per liter. Omläggningen utformas så att skattebelastningen för tillverkningsindustrin, jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna blir oförändrad. De särskilda avgifter som tas ut vid överträdelse av användningsförbudet för märkt olja sänks. Energiskatten på el höjs med per kWh. Vidare indexuppräknas samtliga energi- och koldioxidskattesatser motsvarande förändringen i KPI . Ändringarna träder i kraft . I Moderata samlingspartiets motion N342 yrkande 3 av m.fl. (m) avslås regeringens förslag om höjd energiskatt på el. Motionärerna avvisar tanken om en skatteväxling. Miljöskatter skall användas för att minska miljöbelastningen från energiproduktionen. Det finns också fiskala skäl att beskatta energi, likaväl som andra varor. Det finns dock inte övertygande skäl att utan närmare analys lägga en ytterligare skattebörda på energisektorn. Nivån på beskattning av energi, utöver de rena miljöskatterna, bör fastställas genom en sedvanlig avvägning mellan beskattning av olika skattebaser, med syfte att minimera de samlade snedvridande effekterna av skattesystemet. I motion Fi270 yrkande 13 av m.fl. (m) föreslås att skatten på bensin och diesel sänks med per liter inklusive moms från och med ytterligare inklusive moms . I motion Fi204 av och () föreslås att fartyg , oavsett ägarform, befrias från dieselskatt. I motion Fi206 av och () anförs att åkeribranschen redan före höjning befinner sig i en prekär situation med höga skatter som urholkar de svenska Motionärerna begär ett tillkännagivande om att dieselskatten måste sänkas, inte höjas som regeringen föreslagit. Motionsyrkanden om en sänkning av dieselskatten för arbetsredskap i jord och skogsbruk och i entreprenadmaskiner till per liter framställs i motionerna Fi270 yrkande 9 av m.fl. (m), MJ435 yrkande 3 av m.fl. (m) och Sk350 yrkande 1 av och (). I liberalernas motion Fi240 yrkande 34 av m.fl. (fp) anförs att motionärerna i princip är för att delvis finansiera sänkta skatter på arbete med höjda skatter på energi och annat som belastar miljön, s.k. grön skatteväxling. Eftersom redan har betydande energiskatter är det enligt motionärernas mening viktigare att arbeta för en gemensam koldioxidskatt inom EU och i förlängningen globalt. De anser inte att det är acceptabelt att belasta hushållen med höjda uppvärmningskostnader och avslår därför förslagen om en höjd koldioxidskatt och höjd elskatt för hushåll och service. I motion Fi304 yrkandena 26-28 av m.fl. (kd) och Fi308 yrkandena 8 och 9 av Per m.fl. (kd) föreslås att skatten på diesel i stället sänks med /liter (inklusive moms) från och att skatten på bensin sänks med /liter i stödområde A (inklusive moms). Vidare föreslås att skatten på diesel sänks till /liter för jordbruksmaskiner. I motion Sk306 yrkande 1 av () avslås regeringens förslag om höjd beskattning på diesel för jord- och skogsbruk. I motion Fi306 yrkandena 19 och 30 av m.fl. (c) anförs att regeringens pågående skatteväxling i stort sett endast har ökat hushållens pålagor som industrin i de flesta fall har rätt till nedsättning av koldioxidskatten. De anser att denna skillnad bör reduceras och minskar därför nedsättningen av koldioxidskatten med . Detta tillsammans med den av regeringen föreslagna skattehöjningen på koldioxid för hushållen ger motionärernas alternativ en tydlig klimatprofil. Motionärerna föreslår också att skatten på diesel för jord- och skogsbruksmaskiner sänks till per liter. Utskottet delar regeringens bedömning att det är viktigt att fortsätta att öka tyngden av koldioxidskatten i förhållande till energiskatten. Eftersom det är angeläget att åstadkomma en begränsning av koldioxidutsläppen framstår en höjning av koldioxidskatten som lämplig. Tillsammans med den årliga indexuppräkningen innebär det att koldioxidskatten höjs per kg koldioxid. För drivmedlen, bortsett från dieselolja, ändras dock inte den sammanlagda skattenivån. För bensin sänks energiskatten med samma belopp per liter som motsvarar koldioxidskattehöjningen. När gasol, metan och naturgas används som drivmedel belastas de inte med någon energiskatt. För att även skatten på dessa drivmedel skall vara oförändrad undantas de från höjningen av koldioxidskatten. Som ett ytterligare steg i den gröna skatteväxlingens ökade miljörelatering av skattesystemet bör också skatten på dieselolja höjas med per liter (per m3) för all dieselolja, oavsett inplacering i miljöklass. Regeringen avser att inför kommande skatteväxling se över i vilken form kompensation skall ske för höjningar av skatten på diesel avseende jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner. Enligt EG-rätten är medlemsstaterna skyldiga att säkerställa att märkt olja inte kan användas för förbränning i motorn på fordon avsedda för vägtrafik och att fastställa sanktioner som skall tillämpas vid överträdelse av detta förbud (artikel 3 i rådets direktiv /60/EG av om märkning för beskattningsändamål av dieselbrännolja och fotogen, det s.k. märkningsdirektivet (EGT L 291, 6.12.1995 s. 46).