yttr · GR05EUN1y · 2004-01-01 00:00:00 — Vidare redovisade vissa svårigheter förknippade med reformen om de nya rådssammansättningarna. Denna reform har medfört att ett stort antal frågor av skiftande slag som sorterar under ett antal olika departement och statsråd behandlas på ett och samma rådsmöte. Nämnden framhöll i det sammanhanget att det är angeläget att det statsråd som svarar för aktuella sakfrågor också närvarar vid nämndens sammanträden. Nämnden kunde dessutom konstatera att rådsreformen inte medfört någon förändring i övrigt av beredningen av rådets möten med t.ex. längre tidsfrister för beredningen av frågorna, vilket inneburit svårigheter för nationella parlamentariker att hinna sätta sig in i frågorna. Någon förbättring härvidlag har inte skett . När det gäller beredningen i av de frågor som skall beslutas av ministerrådet vill nämnden framhålla vikten av att relevanta skriftliga underlag i form av utkast på svenska finns tillgängliga inför sammanträden så att samrådet kan ske på ett meningsfullt sätt. I avsnittet om tas frågan om förslaget till ledamotsstadga upp. Här kan nämnas att en majoritet i ställde sig bakom regeringens ståndpunkt att välkomna kompromissförslag med undantag av den föreslagna arvodesnivån som en enig , liksom regeringen, ansåg vara alltför hög. För förslaget till ledamotsstadga fanns inte nödvändig kvalificerad majoritet varför förslaget inte kunde antas vid rådsmötet. Beträffande öppenheten och insynen kan det konstateras att alltfler handlingar i rådsstrukturen blir tillgängliga inte minst på Internet. Vad gäller öppenhetsartikeln i ministerrådets arbetsordning, anser liksom tidigare att denna bör utvidgas till att i princip omfatta inte bara rådets lagstiftande arbete och vissa debatter utan också rådets verksamhet i övrigt. Angelägna frågor är också arbetet med regelförbättring och svenska språkets ställning. vill, i likhet med vad som sagts i tidigare yttranden, återigen framhålla att översättning till svenska av dokument bör föreligga redan då ministerrådet avses fatta någon form av politiskt beslut i ärendet. värnar starkt om det svenska språkets ställning inom ramen för arbetet i EU, också när det gäller tolkning. Rådet har , när det gäller tolkning, inom ramen för stora delar av det egna arbetet, beslutat om en regim som bör kunna tillfredsställa rimligt ställda krav på kvalitet och tillgänglighet för samtliga språk. En del rationaliseringar och besparingar har kunnat göras, bl.a. med systemet Request and Pay för tolkning i vissa sammanhang. bibehålls full tolkning på politisk nivå, vilket är väsentligt från demokratisk synpunkt. Även och arbetar inom sina områden för det svenska språkets ställning. ordförandekonferens fattade beslut om språkstöd för ledamöter i samband med officiella resor och besök. Huvudprincipen är att ingen ledamot skall behöva känna sig i underläge på grund av språkproblem. Det innebär att någon form av språkligt stöd, anpassat till behoven i varje enskilt fall, alltid skall finnas om någon ledamot anger behov av detta. På internationell politisk nivå, t.ex. i samband med COSAC-möten (Conferénce des organes spécialisés dans les affaires communautaires, Konferensen för de särskilda organen för EU-frågor), skall tolkning alltid finnas. En förfrågan från det irländska ordförandeskapet för COSAC om minskad tolkservice inkom . I sitt svar, där förslaget inte accepterades, underströk nämndens förra ordförande särskilt att full tolkningstjänst är nödvändig, bl. för att ingen ledamot skall behöva känna sig handikappad på grund av bristande språkförståelse i internationella sammanhang. I skrivelsen redovisas också s.k. överträdelseärenden och mål av svenskt intresse vid och förstainstansrätt . vill här, liksom i anledning av förra årets skrivelse, framföra att det vore av intresse att som en jämförelse få information om antalet överträdelseärenden och fällande domar beträffande övriga medlemsländer. Beträffande fällande domar mot (inklusive mål om förhandsavgöranden) skulle det också vara värdefullt med en redogörelse i skrivelsen för vilka konsekvenser sådana domar har fått, t.ex. i form av förslag till ändring av nationell lagstiftning. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), i (m), (), (), (). Allmänna synpunkter på innehållet i skrivelsen 1 Den övergripande utvecklingen i Europeiska unionen (del 1) 3 EU:s förbindelser med omvärlden (del 2) 5 Ekonomiska och finansiella frågor (del 3) 6 Rättsliga och inrikes frågor (del 4) 7 Sysselsättning och socialpolitik m.m. (del 5) 8 Konkurrenskraftsfrågor m.m. (del 6) 8 Jordbruk och fiske (del 8) 8 Miljö (del 9) 9 EU:s institutioner m.m. (del 11) 9