yttr · GR05SkU1y · 2004-01-01 00:00:00 — Sådana yrkanden framställs i motionerna Fi239 yrkande 5 av m.fl. (m), Fi240 yrkande 4 av m.fl. (fp), Fi304 yrkande 1 av m.fl. (kd) och Fi242 yrkande 7 av m.fl. (c). anför i motion Fi304 yrkande 29 av m.fl. (kd) att de föreslagit totalt till skatteförvaltning och upp-börd för en ökad skattekontroll och förstärkt tullbevakning och att de som en effekt av detta räknar med att skatteintäkterna ökar med . Utskottet har i det föregående föreslagit att avvaktar kommissio-nens godkännande innan de föreslagna (avsnitt 8.5.1.3) förändringarna av de procentuella koldioxidskattelättnaderna för tillverkningsindustrin samt för jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna sätts i kraft. Lättnaderna syftar till att hålla skattebelastningen för de aktuella branscherna oförändrad när koldioxidskattesatserna höjs. Vidare har utskottet föreslagit att övergången till proportionering vid fjärrvärmeleveranser till industrin (avsnitt 8.5.3.2) skjuts upp. Med de ändringar som kan föranledas av det anförda tillstyrker utskottet att regeringens inkomstberäkning godkänns. Utskottet avstyrker motions-yrkandena om godkännande av Moderata samlingspartiets, libe-ralernas, och inkomstberäkningar. När det gäller effekterna av ett resurstillskott till skatteförvaltningen fram-står ett så direkt samband som motionärerna räknar med för inte som realistiskt. En ökning av anslaget kräver tid innan den kan ge effekt och inne-bär också en omställning som i sig kan vara effektivitetssänkande. Enligt utskottets mening bör man vid jämförelser mellan de olika budgetalternativ som föreligger i ärendet inte räkna med denna typ av effekter på inkomsterna under det aktuella budgetåret. Med det anförda avstyrker utskottet även det nu aktuella motionsyrkandet. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi239 (m) yrkande 5, Fi240 (fp) yrkande 4, Fi304 (kd) yrkandena 1 och 29 samt Fi242 (c) yrkande 7. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om utgiftsram och preliminär utgiftsram och avstyrker motionsförslagen om större respektive mindre ramar. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Utgiftsområde 3 omfattar skatteförvaltningen, och exekutionsväsendet. är chefsmyndighet för skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna. är en sammanhållen myndighet med ett huvudkontor och en regional organisation. De nämnda myndigheternas verksamhet ingår i politikområdet Skatt, tull och exekution. Ytterligare en myndighet med verksamhet inom detta politikområde är (utgiftsområde 6), som har ett självständigt ansvar för tullkontrollen till sjöss. Regeringen har föreslagit organisatoriska förändringar avseende skatteförvaltningen, och kronofogdemyndigheternas framtida organisation och verksamhet utreds . Den nya myndigheten föreslås starta . Regeringen föreslår att skall besluta om en utgiftsram för utgiftsområdet på samt godkänna preliminära utgiftsramar på respektive . Ramen 2004 jämförd med beräkningen ekonomiska vårproposition är i stort sett oförändrad. I förhållande till av anvisade medel för ökar utgifterna med 2004. Förändringen förklaras huvudsakligen av pris- och löneomräkningar. Målet för politikområdet Skatt, tull och exekution är att eftersträvade skatte-, tull- och avgiftsintäkter skall säkerställas på ett rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt som enkelhet skall eftersträvas och brottslighet motarbetas. I propositionen redovisas hur målen skall uppnås inom de olika myndighetsområdena och den fortsatta politiska inriktningen, bl.a. för hur verksamheterna bör utvecklas. Generellt framhålls det vara av stor vikt att myndigheterna långsiktigt arbetar med åtgärder för att kunna hantera en med tiden allt större och mer komplicerad arbetsmängd med mindre personalresurser. Det är därför angeläget att all verksamhet effektiviseras och utvecklas ytterligare. De olika delarna i förändringsarbetet skall stödja varandra i utvecklingen av moderna, effektiva och ändamålsenliga förvaltningar. Det skall bl.a. uppnås genom kontinuerlig IT-, metod- och kompetensutveckling. När det gäller utveckling och användning av IT i verksamheten bör myndigheterna sträva efter att vara ledande bland myndigheter inom både och . Myndigheterna skall också sträva efter en hög servicenivå och förenklingar för allmänhet, näringsliv och andra myndigheter. Att öka den elektroniska och automatiska hanteringen av dokument och information ses som en viktig del i arbetet för att kunna frigöra resurser som i stället kan koncentreras till områden med högre risk. I det europeiska och övriga internationella administrativa samarbetet inom myndighetsområdena prioriteras insatser för regel- och procedurförenklingar, rationell användning av IT samt informationsutbyte och utbildningsinsatser. Moderata samlingspartiet föreslår i partimotion Fi239 att utgiftsramen för de nu aktuella tre åren minskas i förhållande till regeringens förslag med , respektive (yrkandena 6 och 7 delvis). Förslaget innebär minskade anslag till skatteförvaltningen och kronofogdemyndigheterna. Motionärerna hänvisar till att deras förslag till ändringar i skattesystemet innebär att flera av de allra krångligaste skatterna att administrera och driva in skall avskaffas samt till att omorganisationen av skatteförvaltningen bör medföra effektivitetsvinster. Tullen däremot bör ges ökade resurser med hänsyn till dess viktiga funktion, inte minst när det gäller att bekämpa smuggling av narkotika. Vidare anförs att tullens verksamhet helt skall finansieras via anslag och inte delvis genom att vissa offentligrättsliga medel tas i anspråk. Förstärkningar föreslås därför med för vart och ett av de tre åren. liberalerna föreslår i partimotion Fi240 yrkandena 8, 9 och 11 delvis att utgiftsramen för de tre åren ökas med utöver vad regeringen har föreslagit. Av ökningen hänförs till skattemyndigheterna för effektivare process och till tullen för insatser mot illegal införsel av alkohol och narkotika. Även föreslår i partimotion Fi241 utgiftsramar som är större än vad regeringen föreslagit för utgiftsområdet. Utgiftsramen bör höjas med (yrkande 5 delvis), med och med (yrkande 7 delvis). Medelstillskottet skall enligt motionen användas till att förstärka skattekontrollen, vilket är nödvändigt för att motverka den svarta ekonomins utbredning samt till förstärkt kontroll och spaning mot illegal införsel av narkotika, vapen, alkohol och tobak. , slutligen, föreslår i partimotion Fi242 ökade resurser för tullverksamheten och besparingar i skatteförvaltningens verksamhet. Sammantaget för utgiftsområdet föreslås att utgiftsramen fastställs till ett belopp som är lägre än vad regeringen föreslagit och för 2005 och 2006 till ett belopp som är respektive lägre än vad regeringen föreslagit (yrkande 3 delvis). Regeringens förslag till ramar för utgiftsområdet och de förändringar däri som fyra av partierna föreslår framgår av följande tabell (). År Proposi-tionen Moderata samlings-partiet liberalerna Kristdemo-kraterna 2004 8 556 -53 +150 +40 -60 2005 8 760 -57 +150 +50 -80 2006 8 907 -59 +150 +70 -100 De gemensamma prioriteringarna inom politikområdet utgår i regeringens förslag från att berörda myndigheter svarar för väsentliga delar av samhällets viktigaste regelsystem. Av stor betydelse är att myndigheterna kan få allmänhet och företag att känna förtroende för rättssäkerheten och rättstryggheten i dessa regelsystem samt att allmänhet och företag därmed frivilligt efterlever regelsystemen. I det löpande arbetet skall myndigheterna kontinuerligt arbeta för att höja effektiviteten i verksamheten som servicen till allmänhet och företag skall förbättras. skall även fortsättningsvis prioritera förstärkt skattekontroll. I detta ingår bl.a. en fördjupad kontroll av internationella transaktioner och av företag som hanterar stora skatteunderlag samt insatser mot ekonomisk brottslighet. I budgetpropositionen konstateras att den nedåtgående trenden i skattekontrollverksamheten har vänt. Ökade insatser i kampen mot ekonomisk brottslighet har gjorts. Även verksamheten i övrigt visar en positiv utveckling. Regeringen gör bedömningen att de resurstillskott som gjorts och den kontinuerliga effektiviseringen av arbetet har bidragit till dessa förbättringar. Exekutionsväsendet skall bl.a. prioritera verksamheten i enlighet med den nya indrivningspolicy som gäller . En höjning av ambitionsnivån inom indrivningsverksamheten är nödvändig. Regeringen gör bedömningen att det nya och delvis införda IT-stödet är en viktig del av effektiviseringen av indrivningsverksamheten. Insatser mot narkotika och storskalig illegal införsel av alkohol och tobak skall ges fortsatt hög prioritet hos och . Tullen har gjort färre beslag av narkotika . Mängden beslagtagen narkotika av vissa preparat har dock ökat. Beslagen av alkohol har ökat medan beslagen av tobak har minskat. Det samhällsekonomiska värdet av samtliga beslag har ökat jämfört med . En positiv omständighet är dock att träffsäkerheten fortsatt att öka, vilket torde vara ett resultat av de förbättringar som skett av underrättelse- och riskanalysarbete. att ytterligare öka träffsäkerheten är det angeläget att förbättringsarbetet fortgår. Det finns inga tecken på att mängden narkotika i samhället minskar, och inte heller mängden illegalt införd alkohol och tobak. Utskottet anser därför att det finns goda skäl för den resursförstärkning på respektive som regeringen föreslår för de kommande två åren i syfte att förbättra insatserna för att komma åt narkotikasmugglingen och annan gränsöverskridande organiserad brottslighet. Enligt utskottets mening torde de förslag om förstärkningar till tullen som lagts fram i motionerna i syfte att bekämpa smuggling av främst narkotika och alkohol bli tillräckligt väl tillgodosedda genom de resursförstärkningar som regeringen föreslagit. Utskottet vill också med anledning av vad som framförts i en av motionerna framhålla att insatser mot ekonomisk brottslighet är en prioriterad uppgift för skatteförvaltningen, vilket regeringen beaktat i sitt förslag till utgiftsramar. Utskottet har inget att erinra mot de överväganden som ligger till grund för regeringens förslag. Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringens förslag till utgiftsramar för utgiftsområdet Skatt, tull och exekution är väl avvägt. Utskottet tillstyrker följaktligen regeringens förslag och avstyrker motionerna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Skattefrågor i budgetpropositionen - m av (), () och (). För oss moderater är skattesänkningar i grunden en fråga om människors frihet och rätt att bestämma över sina egna liv. Det är otillständigt att det finns människor som trots att de arbetar heltid också tvingas leva på bidrag på grund av att de betalar så mycket i skatt, att företagare tvingas i konkurs på grund av skattesystemet och att människor tvingas från gård och grund för att de inte har råd att betala boendeskatterna. är de höga skatterna ett av de viktigaste tillväxthindren i Sve-rige. Därför är det viktigt att först sänka de mest tillväxtskadliga skatterna. Med en högre tillväxt blir det lättare att genomföra ytterligare skattesänkningar utan att äventyra sunda statsfinanser. Långsiktigt bör skatterna sänkas åtminstone till samma nivå som i andra jämförbara industriländer. Ordningen bör vara att de skatter som är mest skadliga för tillväxten sänks först. Därför är förbättrat grundavdrag, höjd brytpunkt och avskaffad värnskatt prioriterade inkomstskattesänkningar. Därför är sänkt förmögenhets-, arvs-, gåvo- och dubbelbeskattning prioriterad tillsammans med mer förmånliga regler för en- och fåmansföretagare. vill också successivt avskaffa fastighetsskatten och införa ett särskilt barnavdrag. behöver en inkomstskattereform som medför att medborgarna får behålla en större del av sin inkomst. Reformen består av fyra delar: Skatten på den först intjänade delen av inkomsten sänks för alla. Syftet med detta är dels att alla skall kunna leva på sin lön, dels att minska marginaleffekten för de lägsta inkomstgrupperna. Detta åstadkoms genom att grundavdraget höjs till för alla. Beloppet utformas som ett månatligt avdrag. Beskattningen skall utformas så att fler motiveras att arbeta. Vi vill därför införa ett förvärvsavdrag för pensionsgrundande inkomster. Förvärvsavdrag såväl som grundavdrag görs mot den kommunalt beskattningsbara inkomsten. Ett förvärvsavdrag i den kommunala beskattningen på av den pensionsgrundande inkomsten införs. Brytpunkten för statlig inkomstskatt höjs och den s.k. värnskatten avskaffas. På så vis minskar marginalskatterna i de högre inkomstskikten, vilket också stimulerar arbetsutbudet och förbättrar avkastningen på utbildning. Den statliga inkomstskatten avvecklas . Det är orimligt att skattesystemet inte tar hänsyn till försörjningsbörda. Framför allt är det barnfamiljer som har det svårt att få ekonomin att gå ihop. För att lätta på försörjningsbördan införs ett extra grundavdrag på per barn 2004 som sedan gradvis ökas till per barn. Dessa skattesänkningar är så omfattande att de inte fullt ut kan genom-föras . bör grundavdraget för alla höjas rejält och det extra barnavdraget för barn börja införas. Förvärvsavdraget växlas mot dagens skattereduktion. införs ett grundavdrag på som höjs till . Grundavdraget trappas upp och trappas ned . uppgår grundavdraget till respektive . Ett grundavdrag för barn införs med per barn . Det ökas till . Personer som inte kan utnyttja avdraget får motsvarande utbetalning. Ett förvärvsavdrag av den pensionsgrundande inkomsten införs. Skattereduktionen för allmän pensionsavgift växlas mot detta för-värvsavdrag. Växlingen är neutral ur skattesynpunkt för medborgarna. Skattesänkningsstrategin inriktar sig nästan uteslutande på att i första hand sänka inkomstskatten för dem som tjänar allra minst. Det är de unikt höga skatterna på låga inkomster, ytterligare förvärrade av de mycket kraftiga kom-munala och landstingskommunala skattehöjningarna, som skapar beroendet av bidrag och som dämpar viljan att arbeta. Vi föreslår också ett avskaffande av värnskatten som fungerar som en straffskatt på kun-skap och heltidsarbete och som riskerar att få vår mest välutbildade arbets-kraft att söka sig utomlands eller minska sitt arbetskraftsdeltagande. Värn-skatten tas bort och brytpunkten justeras upp till den nivå där pen-sionsavgifter inte längre tas ut och höjs ytterligare . Skattereduktionen för utländska experter behövs inte och kan avskaffas. Regeringens förslag till grön skatteväxling avslås och skattereduktionen för fackföreningsavgift ersätts med en avdragsrätt för avgift till fackförening. Det måste också skapas förutsättningar för vanliga människor att kunna köpa hushållstjänster. Det ökar välfärd och flexibilitet. Stressen minskar och ett större utbud av arbete skapas. För tjänster utförda i hemmet skall enligt vår mening en skattereduktion på av arbetskostnaden på maximalt per hushåll införas. Det leder till att svarta jobb blir vita och gör att människor kan känna att både tiden och pengarna räcker till. Planmässigt avskffande av fastighetsskatten Fastighetsskatten strider mot den s.k. likviditetsprincipen att skatt skall tas ut först då faktisk inkomst uppstått. Den har dessutom blivit särskilt betungande för människor som har sin utkomst i tillväxtområden och s.k. attraktiva områden. Fastighetsskatten har därutöver en segregerande effekt i och med att dess höjd gör det svårt för människor med lägre inkomster att bo kvar i områden med höga taxeringsvärden. Det är viktigt att beskattningen upplevs som rimlig och rättvis. Fastighetsskatten är av många olika skäl en sällsynt illa omtyckt skatt och då också för att den ligger i toppen på ett redan alltför högt skattetryck. Vidare är dagens konstruktion sådan att i stort sett hela den reala värdeökningen, dvs. värdeökning efter att inflationen borträknats, tas i skatt. Mot denna bakgrund anser vi moderater att fastighetsskatten skall avskaffas. Som de första stegen i en sådan avveckling föreslår vi att fastighetsskattesatsen för småhus, fritidshus och flerfamiljshus sänks 2004 och med 2005 och 2006. Detta innebär att skattesatsen för småhus och fritidshus sänks från 1,0 till och för flerfamiljshus från 0,5 till . Vidare föreslår vi att den orättvisa och snedvridande schablonintäkten vid beskattningen av bostadsrättsföreningar avskaffas. För att eliminera verkningarna av de extrema och galopperande höjningarna av taxeringsvärdena som skett främst i tillväxtregioner och i attraktiva kustområden vill vi införa ett tak för fastighetsskatteuttaget. Skattetaket utgörs av multiplicerat med fastighetens kvm värdeyta adderat med per kvm tomt. Maxskatten för tomten är per fastighet. Regeln i kombination med den begränsningsregel som finns gör att skattebelastningen minskar för alla de mest utsatta grupperna av fastighetsägare. Takregeln gör att den s.k. dämpningsregeln blir onödig. Sänkt skatt på företagande Sänkta skatter är en viktig del i en mer företagarvänlig politik. Det finns några åtgärder på skatteområdet som har särskilt stor betydelse för företagen. Det gäller de s.k. 3:12-reglerna, arvs- och gåvoskatterna, förmögenhetsskatten och dubbelbeskattningen. De s.k. 3:12-reglerna har införts för att förhindra att ägare till fåmansbolag gör om löneinkomster till kapitalinkomster för att på så vis minska sin skattebelastning. Som regelsystemet är utformat diskrimineras unga, växande och kunskapsintensiva företag. Denna typ av företag belastas med högre skatt än om motsvarande verksamhet skulle ha ägt rum i ett större företag. Reglerna har också ändrats , ibland för att täppa till "luckor" i lagstiftningen och ibland för att underlätta för företagare, vilket gjort dem komplexa och svåröverskådliga. Det grundläggande problemet är att beskattningen av fåmansföretagare och egenföretagare utformats med löntagarbeskattningen som likformighetsnorm. Detta menar vi är fel. Att vara företagare innebär att bära hela risken för verksamheten. Går det bra gör man vinst, går det dåligt finns inget skyddsnät. Detta gör att företagande i betydande grad skiljer sig från att ha en anställning. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit vissa lättnader av 3:12-reglerna. Dessa är dock långt ifrån tillräckliga. diskriminerande 3:12-reglerna bör avskaffas. Även de särskilda reglerna om beskattning av en företagsledares maka och barn bör avskaffas. Under början av detta decennium uppstod på grund av 3:12-reglerna en s.k. pomperipossaeffekt vid andelsbyten. Fåmansbolagsägare som förlorat allt de arbetat ihop och satsat fick skatteskulder därför att deras fåmansbolag vid en försäljning fått ett fiktivt värde som inte kunde realiseras och som delvis beskattades som inkomst av tjänst. Man hade nämligen tagit emot aktier i ett annat företag som betalning för det företag man startat och varit fåmansägare i. Denna skatt på inkomst av tjänst fanns kvar även efter det att företagaren förlorat allt. Detta lyckades rätta till retroaktivt (prop. 2002/03:15). I riksdagsbeslutet förutsatte skatteutskottet att regeringen efter en analys av kontantgränsens tillämpning skulle återkomma till med en redovisning av vilka konsekvenser denna analys bör föranleda för det skatterättsliga andelsbytessystemet (bet. 2002/03:5). Regeringen har ännu inte återkommit med ett sådant förslag eller redovisat vad ett sådant förslag skulle kosta Vi anser att det är oetiskt mot de människor som lever med s.k. pomperipossaskulder till staten som det är ett flagrant åsidosättande av den lagstiftande folkligt valda församlingen i Sve-rige. Regeringen bör omgående och senast i vårpropositionen 2004 återkomma med en redovisning av de åtgärder som behövs för att eliminera återstående pomperipossaeffekter och kostnaderna härför. Arvs- och gåvoskatten är en skatt på överlåtelse av ägande. Den kan medföra allvarliga konsekvenser för företag om arv- eller gåvomottagaren måste finansiera arvs- eller gåvoskatten med medel från företaget. Som exempel kan nämnas att om nästa generation skall ta ut för att betala arvsskatten från ett fåmansbolag så kan det innebära att nästa generation måste ta ut från företaget för att betala inkomstskatten på utdelning och arvsskatten. För enskilda människor innebär dessutom existensen av arvs- och gåvoskatt att en mängd orationella transaktioner genomförs, som i sin tur har negativa samhällsekonomiska konsekvenser. Dessa förhållanden har även belysts av . Skatten ger dessutom staten bara marginella inkomster, men har tillväxtfientliga effekter då den leder till en planering av företagsverksamhet som motiveras av hänsyn till skatten i stället för till verksamheten. Arvs- och gåvoskatten bör därför avskaffas. Förändringen leder också till att besparingar kan göras i det nya skatteverket, som skulle slippa en omfattande ärendehandläggning. Många har haft en oro för arvsskattens konsekvenser, men har tagit till sig signalerna att den nu var på väg bort. I det längsta var beskedet att arvsskatten mellan makar skulle försvinna . Arvsskatten mellan makar är en synnerligen orättfärdig skatt som alltså borde ha tagits bort för länge sedan. När regeringen nu aviserat ett förslag om detta är det ett renlighetskrav att ändringen skall gälla från , när budgetpropositionen aviserade förändringen. Dödsfall under återstoden av 2003 skall inte straffas på ett orättmätigt sätt. En sådan tidigareläggning har en marginell inverkan på statens inkomster. Skatten på förmögenheter har slopats i de flesta länder. I tas för-mögenhetsskatt ut även på förhållandevis små förmögenheter. Skattesatsen är internationellt sett hög. Det gör att kommit i en särdeles ogynnsam position vad gäller konkurrens om kapital. Skatten ökar avkastningskravet på investeringar som görs här. Vi föreslår att sambeskattningen av förmögenhet tas bort . Fribeloppet per person blir därmed . Förmö-genhetsskatten slopas 2005. Svenska aktieägare missgynnas i förhållande till utländska ägare, vilka i de flesta fall inte drabbas av någon beskattning av aktieutdelningarna. Detta medför också att det utländska ägandet i svenska företag ökar, vilket i sin tur ökar benägenheten att flytta företagen eller delar av verksamheten från . Skatten på aktieutdelningar slopas därför års vinster. Inkomster från royalty på patent skall kunna beskattas som inkomst av kapital. Här framstår tydligt likheterna mellan humankapitalet och realkapita-let. beskattas royaltyinkomsterna som inkomst av tjänst, vilket driver uppfinningsrika innovatörer ut ur landet. Vi bör i stället slå vakt om deras kompetens att utveckla nya idéer i . Den svenska beskattningen av jordbrukets produktionsmedel är även den extremt hög. Eftersom livsmedelspolitiken är densamma i hela EU framstår den svenska skattebelastningen här i sin klaraste dager. Vi vill sänka beskatt-ningen av diesel till samma nivå som den i våra främsta konkurrentländer. Skatten på diesel för jord- och skogsbruket och entreprenadmaskiner sänks till per liter. Skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel tas bort. Skatten på naturgrus bör sänkas med per ton. Enligt vår mening skall miljöskatter tas ut i produktionsledet medan energi-skatter skall tas ut i konsumentledet. Då erhålls en konkurrensneutral beskatt-ning mellan olika energiproducenter och mellan olika bränslen. I finns en skatt som bryter mot denna princip. Det är den extra energiskatt som tas ut på el producerad i kärnkraftverk. bör den tas bort. bör den sänkas med motsvarande per kWh, 2005 med per kWh och 2006 med per kWh. För många svenskar är bilen det enda möjliga transportmedlet. Det gäller för resor från och till arbetet, för att hinna hämta och lämna barn på dagis eller för socialt umgänge . Oavsett var i man befinner sig underlättar bilen vardagen och är till glädje . Hög bränslebeskatt-ning medför att arbetsresor försvåras och att utrymmet för umgänge med familj och vänner krymper. Höga bränsleskatter motiveras ofta med miljö-argument.