yttr · GR05SkU1y · 2004-01-01 00:00:00 — Reseavdraget fastställdes till per mil, och avsikten var då att tillskapa en viss marginal för att beloppet skulle kunna kvarstå under . Härefter har avdragsbeloppet höjts med en krona till per mil . Syftet med denna höjning har varit att stimulera rörligheten på arbetsmarknaden. Enligt utskottets mening finns det inte nu någon anledning att genomföra ytterligare justeringar av detta belopp. När det gäller förslagen om en sänkning av gränsen för reseavdraget är detta enligt utskottets mening mindre lämpligt. Avdragsgränsen har en praktisk betydelse genom att den bidrar till att förenkla taxeringsarbetet. Utskottet anser inte att det finns skäl att nu sänka denna gräns. Utskottet avstyrker motionerna Fi304 (kd) yrkande 16 och Fi306 (c) yrkande 7. Beskattning av sjömän enligt det nordiska skatteavtalet Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en förlängning av skattefriheten för sjömän i viss nordisk trafik. Regeringen föreslår (avsnitt 8.2.8, punkt 36) att den skattefrihet som enligt den särskilda övergångsbestämmelsen i artikel 31.3 i det nordiska skatteavtalet gäller för i obegränsat skattskyldiga sjömän som uppbär ersättning för arbete ombord på danskt, färöiskt, finskt, isländskt eller norskt skepp i internationell trafik förlängs till att gälla också vid taxering. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot förslaget och tillstyrker därför propositionen i denna del. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om slopande eller ändring av 3:12-reglerna, avveckling av skatten på aktieutdelningar, uppskov med kapitalvinst på aktier vid återinvesteringar, en bruttobeskattning av företagare med schablon för kostnader, m.m. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen tar i propositionen upp den pågående beredningen av 3:12-utredningens betänkande Beskattning av småföretagare (2002:52). I betänkandet föreslås bl.a. förändringar i de grundläggande regler som styr beskattningen av inkomster från aktiebolag, där huvuddelen av aktierna är kvalificerade beroende på att ägarna är aktiva i företaget. Regeringen bedömer (avsnitt 8.3.1) att 3:12-reglerna bör förändras så att de blir mer gynnsamma. Nivån på klyvningsräntan, kapitalunderlagets utformning, lönesumme-regelns utformning samt fördelningen av kapitalvinst mellan inkomstslagen tjänst och kapital är enligt vad som anförs exempel på faktorer som särskilt kommer att övervägas i det fortsatta förändringsarbetet. I ett första steg avser regeringen att lägga förslag om en höjning av nivån på klyvnings-räntan till statslåneräntan plus sju procent-enheter fr.o.m. . Inriktningen i övrigt är att nya regler skall kunna gälla från . I propositionen aviseras ytterligare förslag som berör företagen och deras ägare. Den avskaffade kapitalvinstbeskattningen av näringsbetingade andelar kommer att kombineras med ändrade regler för beskattning av CFC-bolag (avsnitt 8.4.1), en avdragsrätt införs för utdelning på insatsemitterat kapital i kooperativa ekonomiska föreningar (avsnitt 8.4.2), utgifter för reparation och underhåll på näringsfastigheter bör få dras av även till den del de har fördelats i räkenskaperna och detsamma bör gälla utgifter som omfattas av det s.k. utvidgade reparationsbegreppet (avsnitt 8.4.3), skatteregler bör införas för värdering av lager av finansiella instrument (avsnitt 8.4.4) och en begränsning i avdragsrätten för ersättning som lämnas vid övertagande av ansvar för pensionsutfästelser bör införas (avsnitt 8.4.5). I Moderata samlingspartiets motion N248 yrkande 9 av m.fl. (m) anförs att det grundläggande problemet är att beskattningen av fåmansföretagare och egenföretagare utformats med löntagarbeskatt-ningen som norm. Detta är enligt vad som anförs en felaktig utgångspunkt eftersom företagaren bär hela risken för verksamheten. Motionärerna anser att de lättnader som aviseras av regeringen är otillräckliga och de föreslår att 3:12-reglerna i stället avskaffas. I motion Fi270 yrkandena 21 och 41 av m.fl. (m) föreslås dels att 3:12-reglerna avskaffas, dels också att skatten på aktieutdelning slopas års vinster. I motion A258 yrkande 4 av m.fl. (m) anförs att beskattningen av en företagsledares familjemedlemmar är direkt diskriminerande och motionärerna föreslår att de sär-skilda fåmansföretagsreglerna av-skaffas. I liberalernas motion Fi305 yrkandena 3 och 8 av m.fl. (fp) anförs att regelverken och administrationen kring företag är krångliga och illa anpassade till små företags verklighet. Regler om avskrivningar, expansionsmedel, räntefördelningsbelopp, m.m. saknar ofta relevans. Ytterligare förenklingar måste ske på detta område. Ett möjligt förslag är att enmans- och fåmansföretag får använda en mycket förenklad blankett där de redovisar totala inkomster, löner och avgifter samt en schablon för kostnader. Resten är skattepliktigt överskott. Även i denna motion föreslås att en successiv sänkning av skatten på aktieutdelningar påbörjas . I motioner Fi304 yrkandena 17, 18 och 30 av m.fl. (kd) och Fi308 yrkandena 2, 6, 7 och 14 av Per m.fl. (kd) lägger motionärerna fram förslag om att en stegvis avveckling av skatten på aktieavkastning skall påbörjas genom att en halvering av fysiska och juridiska personers utdelningsskatt och med sikte på ett fullständigt slopande . Motionärerna anför att skattesystemet måste vara utformat så att avkastningen på riskvilligt kapital i företag inte beskattas hårdare än annan kapitalavkastning. Vidare föreslås att personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag skall ha möjlighet till skattereduktion (riskkapitalavdrag). Avdrag skall få göras mot inkomst av kapital likaväl som mot inkomst av tjänst och gälla för investeringar upp till en nivå av . Ett etableringskonto införs också i syfte att locka mindre riskbenägna att spara till start av ett eget företag. Skattesänkningarna finansieras genom att bolagsskatten höjs från . Motionärerna förslår vidare att reglerna för inbetalning av moms ändras och begär ett tillkännagivande om att regeringen bör påskynda kommissionens behandling av det förslag till yrkesfiskaravdrag som anmälts dit. Också i motion Fi306 yrkandena 14-16 och 24 av m.fl. (c) anför motionärerna att det är orimligt att i 3:12-reglerna utgå från att de som driver ett fåmansbolag har en alternativ marginallöneskatt som om de hade tillhört det högsta löneskiktet. med stora förväntade vinster och en hög riskprofil klarar dessa krav och det är enligt motionärernas uppfattning tveksamt ur samhällsekonomisk synpunkt att nystartade fåmansbolag tvingas till en hög riskprofil för att kunna uppnå förväntad lönsamhet. Motionärerna förordar att en större del av kapitalet får användas i beräkningarna än vad 3:12-utredningen föreslår och anser Svenskt Näringslivs förslag om ett kapitalunderlag om av tillskjutet kapital, av beskattat kapital och av obeskattat kapital som rimligt. Motionärerna anser vidare att klyvningsräntan bör höjas till en nivå över statslåneräntan så att delägare i fåmansbolag kan höja den utdelning som får beskattas som kapital. Motionärerna föreslås vidare ett skattegynnat starta-eget-sparande och ett riskkapitalavdrag på högst för dem som finansierar starten av företag med egna sparade eller lånade pengar, utan att utnyttja möjligheten till starta-eget-sparande. Finansieringen sker bl.a. genom att avsättningsmöjligheterna för periodiseringsfonder sätt ner . I motion Fi288 av m.fl. (fp, m, kd, c) föreslår motionärerna att en småföretagare som säljer sitt företag och återinvesterar köpeskillingen i ett annat småföretag skall kunna skjuta upp beskattningen på samma sätt som vid beskattningen för kapitalvinster på bostäder. Det kapital som investeras skulle kunna bli större och omstruktureringar skulle förenklas. Motionärerna hänvisar också till den nuvarande möjligheten att få uppskov vid aktiebyten. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att 3:12-reglerna bör ändras så att de blir mer gynnsamma. Inriktningen i det pågående arbetet är att bestämmelserna även framöver skall bygga på den princip som tillämpats sedan 1990 års skattereform och innebär att man först bestämmer kapitalinkomsten schablonmässigt och därefter behandlar överskjutande inkomster som tjänsteinkomster. Det är alltså enligt vad som anförs inte aktuellt att införa en modell där man först bestämmer en "normallön" som skall beskattas som tjänsteinkomst och därefter behandlar överskjutande inkomst som kapitalinkomst. Det främsta skälet till detta ställningstagande är svårigheten att definiera en normallön. En normallönemodell skapar dessutom fördelningspolitiska problem om inte normallönenivån bestäms högt. För att motverka att progressiviteten i arbetsinkomstbeskattningen urholkas skulle det behövas särskilda komplicerade regler. Utskottet delar regeringen bedömning i fråga om normallönemodellen. Det är viktigt att skattereglerna vilar på stabila principer och att de är neutrala i förhållande till beskattningen av annan näringsverksamhet och av löntagare. Det bör inte gå att omvandla vad som i realiteten är arbetsinkomst till lägre beskattad kapitalinkomst. Regeringen har numera i proposition 2003/04:17 lagt fram det aviserade förslaget om en höjning av klyvningsräntan til statslåneräntan plus . Förslaget innebär en höjning av riskpremien och gör att ägarna kan riskkompenseras i högre grad än med nuvarande regler. Vidare påverkar den högre riskpremien alla företag på exakt samma sätt - gränsbeloppet ökar med ökningen av riskpremien - vilket får anses vara en fördel. De nya reglerna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången vid inkomsttaxering. I det fortsatta arbetet kommer bl.a. nivån på klyvningsräntan, kapitalunderlagets utformning, lönesummeregelns utformning samt fördelningen av kapitalvinst mellan inkomstslagen tjänst och kapital särskilt att övervägas. Arbetet är inriktat på att ett förslag skall kunna presenteras för och att de nya reglerna skall kunna gälla fr.o.m. . Enligt utskottets mening visar de utredningar som gjorts på området att en slopad skatt på aktieutdelningar inte är ett verksamt medel för att förbättra de större företagens villkor. Tillgången till en internationell kapitalmarknad gör att beskattningen av sparande endast i begränsad omfattning inverkar på Utskottet anser att en generell sänkning av skatten på ägarnas sparande i aktier inte är en effektiv metod för att förbättra villkoren för företagandet och avstyrker därför motionsyrkandena om slopad skatt på aktieutdelning. För små och medelstora företag som inte i alla avseenden har tillgång till den internationella kapitalmarknaden kan emellertid inte bortses från att den personliga kapitalbeskattningen inverkar på avkastningskravet och därmed i viss mån fungerar som en skatt på företagens investeringar. Detta förhållande har beaktats i samband med att beslutat om en rad ändringar i syfte att förbättra villkoren för nyföretagande och entreprenör-skap. En lättnad i beskattningen av utdelningar och kapitalvinster på aktier i onoterade bolag infördes och har utvidgats genom olika beslut . Även villkoren för finansiering med egna vinst-medel har förbättrats. Enskilda näringsidkare fick vid taxering utvidgade möjligheter till reservering genom avsättning till periodiserings-fond, och denna möjlighet har ytterligare förbättrats som ett resultat av en mer ingående undersökning av hur företagen använder periodiseringsfonderna (prop. 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.). Mot denna bakgrund finns det enligt utskottets mening inte någon anledning att överväga att införa ett särskilt avdrag för investeringar i onoterade aktier. Utskottet avstyrker därför förslaget om ett permanent riskkapitalavdrag. Enligt utskottets mening är det viktigt att skattereglerna inte lägger hinder i vägen för nyföretagande och entreprenörskap och att avkastningen för den som tar risken att starta ett eget företag eller att expandera sin verksamhet är tillräcklig. Särskilda stimulanser i samband med nystart av företag ger emel-lertid inte denna effekt utan skapar tvärtom en risk för att livskraftiga företag slås ut i konkurrensen med nystartade och skattegynnade företag, något som inte kan anses vara förenligt med kravet på stabila och goda regler för företagen. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att tillstyrka förslagen om olika former av starta-eget-avdrag. Enligt utskottets mening finns det anledning att inom ramen för en neutral och likformig beskattning söka åstadkomma förenklingar och förbättringar av reglerna. Regeringen aviserar i budgetpropositionen en rad förslag. Den avskaffade kapitalvinstbeskattningen kommer att kompletteras med ändrade regler för CFC-bolag. En avdragsrätt införs för insatsemitterat kapital i kooperativa föreningar. Utgifter för reparation och underhåll på näringsfastigheter bör dras av även om de fördelats i räkenskaperna liksom utgifter som omfattas av det utvidgade reparationsbegreppet. Uttryckliga skatteregler införs för värdering av lager av finansiella instrument och avdragsrätten för övertagande av ansvar för pensionsutfästelser regleras. När det gäller frågan om en uppskovsrätt vid försäljning av aktier i ett företag innebar utredningsarbetet års skattereform att ett betydande antal metoder för beskattning av kapitalvinster undersöktes. undersökte (SOU 1986:37) olika s.k. saldometoder som i den enklaste versionen innebär full återinvesteringsrätt utan att detta utlöser beskattning. ansåg att saldometoderna visserligen utgjorde intressanta alternativ, men eftersom det skulle innebära en så genomgripande förändring att genomföra någon av dem, måste de föregås av en omfattande allmän diskussion. (Se här också SOU 1989:33, del II, s. 115). Utredningen om reformerad inkomstbeskattning (RINK) föreslog en s.k. portföljmetod, som i princip var en vidareutveckling av en saldometod och som bedömdes kunna innebära effektivare kontroll och enklare kapitalvinstberäkningar. Remisskritiken blev emellertid förödande mot denna obeprövade metod, och en modifierad genomsnittsmetod behölls därför (se prop. 1989/90:110, s. 426). har tidigare gett uttryck för uppfattningen att en generell uppskovsmöjlighet vid avyttringar av finansiella instrument inte gärna kan prövas isolerat från frågan hur kapitalinkomstbeskattningen i övrigt bör vara utformad, och utskottet har inte funnit tillräckliga skäl för att överväga så stora omläggningar i beskattningen av kapitalvinster (bet. 1999/2000: SkU14). Senast i bet. 2002/03:SkU8 avstyrkte utskottet yrkanden om en ny beskattningsmetod för aktier och värdepappersfonder som tillåter återinvesteringar utan att detta skall föranleda vinstbeskattning. Utskottet har också avstyrkt förslag om mer begränsade skattelättnader som skulle tillåta återinvestering i onoterade aktier med hänvisning till de skattelättnader som införts för avkastning och kapitalvinster som härrör från sådana företag. Utskottet anser med hänvisning till det anförda inte att det finns skäl att ändra tidigare ställningstaganden till utvidgade uppskovsmöjligheter i kapitalbeskattningen. En förenklad beskattning i någon form för vissa av de minsta företagen har tidigare utretts av (SOU 1997:178 och SOU 1999:28), (SOU 1996:172 och 1997:111) och inom (). har i en promemoria inventerat och systematiserat argumenten för och emot så kallad schablonbeskattning. I en senare rapport (2002:3 Schablonbeskattning - en principskiss) har verket skisserat på hur ett schablonbeskattningssystem skulle kunna se ut. föreslår i rapporten att man nu går vidare med ett tredje steg där ställning tas till om schabloner bör införas. Rapporten och promemorian har remissbehandlats. Mottagandet vid remissbehandlingen har enligt vad som anförs av regeringen varit splittrat. Åsikterna går isär i fråga om merparten av de punkter som skissen innehåller. Ingen motsätter sig att ämnet utreds vidare men man vill inte ta ställning innan man har fått se hur ett schablonskattesystem skulle utformas. Frågan om schablonbeskattning som en metod att fastställa inkomstskatten i vissa fall bereds vidare där det närmare får undersökas vilka möjligheter det finns att tillämpa schabloniserade metoder i den ordinarie beskattningen. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi270 (m) yrkandena 21 och 41, Fi288 (fp, m, kd, c), Fi304 (kd) yrkandena 17, 18 och 30, Fi305 (fp) yrkandena 3 och 8, Fi308 (kd) yrkandena 2, 6, 7 och 14, Fi306 (c) yrkandena 14-16 och 24, N248 (m) yrkande 9 och A258 (m) yrkande 4. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkandena om en utvidgning av möjligheten till framskjuten beskattning vid andelsbyten. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). De särskilda skatteregler som gäller vid vissa andelsbyten har tillkommit för att strukturaffärer i näringslivet inte skall hindras av den beskattning som normalt skall ske när aktier och andra andelar byter ägare. För att de särskilda skattereglerna skall vara tillämpliga måste vissa grundläggande krav vara uppfyllda. En avgränsning som har gjorts är att andelsbytesreglerna endast skall omfatta rena delägarrätter, dvs. aktier och andelar, och inte andra instrument, t.ex. terminer, optioner och konvertibla skuldebrev, som inte innebär en rätt till en del i en juridisk person (se prop. 1998/99:15, s. 276 och prop. 1999/2000:2, del II, s. 573). Vidare skall andelsbytet ske på marknadsmässiga villkor och skall leda till att det företag som byter till sig andra företagsandelar får röstmajoritet i det företag vars aktier det byter till sig. Bland villkoren finns också en kontantgräns, dvs. en regel om att bara en mindre del av vederlaget vid andelsbytet får utgå i kontanter (av den mottagna andelens nominella belopp). -I motion Fi308 yrkande 18 av Per m.fl. (kd) anför motionärerna att beslutat om retroaktiva lättnader i andelsbytesreglerna för att komma till rätta med de negativa effekter som uppkommit för vissa fåmansföretagare och att härvid begärt att regeringen återkommer till när det gäller behovet av ytterligare åtgärder. Eftersom regeringen inte återkommit i frågan föreslår motionärerna att uppmanar regeringen att återkomma med en redovisning av vilka åtgärder som behövs och kostnaderna för dessa. I motion Sk363 av och () anförs att en blandad ersättning ofta är önskvärd vid avyttring av andelar i ett företag. Eftersom den kontanta ersättningen beskattas direkt och uppskovet med nuvarande regler gäller tillbytta aktier finns det enligt motionärernas uppfattning inte anledning att som koppla ihop behandlingen av dessa ersättningstyper genom en kontantbegränsning. Reglerna bör ändras så att skatten kan skjutas upp även om ersättningen vid bytet gäller andra värdepapper eller delvis avser kontanter i onoterade bolag. I motion Fi287 av m.fl. (c, m, fp, kd) anförs att kontantbegränsningen på inte behövs eftersom kontantdelen alltid beskattas och uppskovet gäller övrig vinst. De begär ett tillkännagivande med detta innehåll. I motion Fi299 av och () anförs att nuvarande regler om andelsbyten alltjämt hindrar ett uppskov i vissa fall och de föreslår att behovet av en lagändring och dess konsekvenser utreds. Frågor om kontantgränsen vid andelsbyten har behandlats av i anslutning till att reglerna om framskjuten beskattning vid andelsbyten utvidgades till att omfatta även onoterade och kvalificerade andelar. Utvidgningen trädde i kraft och gavs retroaktiv tillämpning vilket undanröjde vissa negativa effekter som uppkommit för fåmansföretagare som gjort uppskovsgrundande andelsbyten med kvalificerade andelar enligt de regler som gällt . Enligt dessa regler kunde ett vid bytestillfället beräknat skatteuppskov som skall tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst inte kvittas mot en slutlig förlust på bytesaffären som redovisas i samma deklaration (prop. 2002/03:15, bet. 2002/03:5). I ärendet togs även frågor om lättnader i kontantkravet upp och då med sikte på att lättnaderna skulle ges en retroaktiv tillämpning. Utskottet redovisade bestämmelsens bakgrund och konstaterade att uttalandena i samband med att en kontantgräns om infördes i de gamla svenska reglerna om aktiebyten visade att det kan anföras goda skäl för en begränsning av kontantdelens storlek vid strukturaffärer och att ställningstagandet till kontantgränsens storlek i samband med att nya andelsbytesregler antogs delvis baserats på antagandet att gränsen inte hade vållat några särskilda problem. Vidare noterade utskottet att den omständigheten att EU-länderna i stort sett synes ha samma regler i fråga om kontantgräns vid andelsbyten innebär en särskild komplikation som skulle behöva utredas mer ingående innan tidigare ställningstaganden till kontantgränsens storlek kan tas upp till ett förnyat övervägande. Utskottet förutsatte att regeringen efter en analys av bl.a. hur kontantgränsen tillämpas återkommer till med en redovisning av vilka konsekvenser denna analys bör föranleda för det skatterättsliga andelsbytessystemet. Utskottet utgår ifrån att regeringen följer tillämpningen av de aktuella reglerna och anser inte att det finns skäl för att begära en utredning eller att i övrigt rikta tillkännagivanden till regeringen i denna fråga. Utskottet avstyrker därför motionerna Fi287 (c, m, fp, kd), Fi299 (mp), Fi308 (kd) yrkande 18 och Sk363 (c). Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkandena om skattefrihet för respektive kapitalbeskattning av royalty. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 3 (kd). Royalty skall enligt huvudregeln beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet. Om royaltyn grundar sig på anställning eller på uppdrag eller tillfällig verksamhet som inte ingår i en näringsverksamhet skall den dock tas upp i inkomstslaget tjänst. I Moderata samlingspartiets motion Fi270 yrkande 22 av m.fl. (m) föreslås att royalty beskattas i inkomstslaget kapital . I motioner Fi304 yrkande 15 av m.fl. (kd) och Fi308 yrkande 12 av Per m.fl. (kd) anförs att innovationsklimatet behöver förbättras. har enligt vad som anförs en onormalt stor export av patent och uppfinningar som exploateras i andra länder. Motionärerna vill öka exploatering och produktion av patent och uppfinningar i och föreslår därför att royaltyinkomster befrias från skatt för att därefter beskattas som inkomst av kapital. Enligt utskottets mening bör det undvikas att införa särskilda skattestimulan-ser för viss typ av verksamhet. Förslag om skattefrihet för royaltyinkomster har tidigare föreslagits av (SOU 1993:84), men har inte ansetts vara aktuella att genomföra. Utskottet avstyrker motionerna Fi270 (m) yrkande 22, Fi304 (kd) yrkande 15 och Fi308 (kd) yrkande 12. Grön skatteväxling - sänkt allmän löneavgift Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en sänkning av den allmänna löneavgiften . Regeringen föreslår (avsnitt 8.2.2, punkt 34) att den allmänna löneavgiften sänks till av avgiftsunderlaget. kommer därmed det sammanlagda uttaget av socialavgifter och allmän löneavgift att uppgå till (är nivån ) för arbetsgivare och till (är nivån ) för enskilda näringsidkare. Sänkningen bidrar till att kompensera för de direkta kostnader för företagssektorn som följer av de höjda energi- och miljöskatterna. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringens förslag och tillstyrker därför propositionen i denna del. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om avveckling m.m. av fastighetsskatten. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). I propositionen bedömer (avsnitt 8.3.5) regeringen att en dämpningsregel för fastighetsskatten bör införas och kunna tillämpas första gången vid taxering. I Moderata samlingspartiets motioner Fi270 yrkandena 25-29 av m.fl. (m) och Sk300 yrkandena 2-4 av m.fl. (m) föreslår motionärerna att ett planmässigt avskaffande av fastighetsskatten genomförs. Fastighetsskattesatsen på småhus, fritidshus och flerfamiljshus sänks 2004, 2006, och ett tak införs för fastighetsskatteuttaget för småhus och fritidshus.