yttr · GR05SkU1y · 2004-01-01 00:00:00 — De har emellertid endast marginell påverkan på konsumtionen av bränsle. Eftersom transporterna är nödvändiga äger de rum trots den höga kostnaden. Skatten på såväl bensin som på diesel bör sänkas. Den skall inte vara avsevärt högre i än genomsnittligt i . bensin och diesel bör sänkas med per liter inklusive momseffekten och med ytterligare inklusive momseffekt . Förslagen om höjd elskatt avvisas. Det finns inte övertygande skäl att utan närmare analys lägga en ytterligare skattebörda på energisektorn. Nivån på beskattning av energi, utöver de rena miljöskatterna, bör fastställas genom en sedvanlig avvägning mellan beskattning av olika skattebaser, med syfte att minimera de samlade snedvridande effekterna av skattesystemet. När de skattefria införselkvantiteterna från andra EU-länder stiger är det givetvis viktigt att anpassa de svenska alkoholskatterna till omvärldens nivåer. Den danska nivån kan tjäna som riktmärke. Sänks inte alkohol-skatterna kommer allt större mängder av den i konsumerade alkoho-len att antingen köpas utomlands eller smugglas in i . I har redan bryggerinäringen kommit i svårigheter på grund av de höga svenska punktskatterna. Regeringens passivitet missgynnar svensk industri och svenska konsumenter. Vi vill anpassa dessa skatter till den danska nivån på alkoholskatter och föreslår att skatten på vin med en alkoholhalt på 8,5 till 15,0 volymprocent alkohol sänks från till per liter, med motsva-rande ändring för vin med annan alkoholhalt, att skatten på öl sänks från till per volymprocent och att skatten på sprit sänks från till per liter ren alkohol, allt per . Skatt på annonser och reklam infördes för att finan-siera ökningen av presstödet och för att få en enhetlig beskattning av annonser och reklam. Svårigheter i tillämpningen och kontrollen av skatten på annonser och reklam har lett till att den del av skatten som avser reklamtryck-saker redan har avskaffats. Skatten är inte konkurrensneutral och de svårig-heter i tillämpningen och kontrollen som var skälet till att reklamskatten på reklam-trycksaker avskaffats gäller precis i lika stor utsträckning för de delar av reklamskatten som finns kvar. En enig riksdag har uttalat att slopandet av reklamskatten skulle prioriteras i föreliggande budget. Detta har regeringen underlåtit. Regeringen bör vårproposition redovisa hur reklamskatten skall avskaffas stegvis. Vi föreslår att skattereduktionerna för bredband, rederinäring och anställningsstöd avskaffas. Med det anförda föreslår vi att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med Moderata samlingspartiets förslag. Med det anförda tillstyrks motionerna Fi202 (m), Fi206 (m), Fi212 (m), Fi213 (m), Fi221 (m), Fi223 (m) yrkandena 1 och 2, Fi235 (m), Fi239 (m) yrkandena 8-10, Fi270 (m) yrkandena 1-41, Fi299 (mp), Fi308 (kd) yrkande 18, Sk299 (m), Sk300 (m) yrkandena 2-4, Sk310 (m) yrkandena 2-4, Sk350 (m) yrkande 1, Sf289 (m) yrkande 20, So418 (m) yrkande 19, Kr282 (m) yrkande 13, MJ435 (m) yrkandena 3 och 4, N248 (m) yrkandena 9 och 10, N342 (m ) yrkande 3 och A258 (m) yrkandena 2-4 och 7. Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi239 yrkande 5. Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Inte minst med tanke på tullens funktion i narkotikabekämpningen är det viktigt att tullen får ökade resurser för kontrollverksamheten. För att uppnå detta bör det göras en höjning av anslagsnivån som tullen inte bör disponera och i sin kontrollverksamhet vara beroende av medel som kommer in via offentligrättsliga avgifter. Vi tillstyrker den förstärkning av anslagsnivån med som föreslås i motion Fi239 av m.fl. (m). Vi tillstyrker också förslaget om minskade utgiftsramar för skatteförvaltningen och kronofogdemyndigheterna. förslag till ändringar i skattesystemet innebär att en del av de allra krångligaste skatterna att administrera och driva in skall avskaffas. Vidare bör den nya organisationen av skatteförvaltningen medföra effektivitetsvinster. Totalt kan därför ramarna för utgiftsområdet för de aktuella tre åren minskas med , respektive . Vi tillstyrker motion Fi239 (m) yrkande 6 delvis och 7 delvis. Skattefrågor i budgetpropositionen - fp av () och (). behöver en ny skattepolitik. För är målet med politiken att öka människors makt över sina liv. Vår vision för är ett land som ger nya möjligheter - för alla. För detta behövs en skattepolitik som skapar tillväxt och välfärd. Det grundläggande temat skall vara: "Det måste löna sig att arbeta, spara och ta risker." Vi skall ha breda skattebaser och låga skattesatser. Skattesystemet måste vara lätt att förstå och bygga på generella skattesatser och likformighet. Detta ökar rättvisan och minskar motiven att försöka hitta vägar att kringgå beskattningen. En reform skall bidra till att ge människor större makt över sina liv och uppmuntra arbete, företagande, egenförsörjning, risktagande, sparande och eget ansvar. Detta är absolut nödvändigt om vi skall lägga grunden för en högre ekonomisk tillväxt. Vi har nått vägs ände i att lappa och laga i ett alltmer tillväxtfientligt och obegripligt skattesystem. Vi har också nått vägs ände för möjligheten att ersätta sänkta skatter på vissa områden med höjda skatter på andra. Ett internationellt konkurrenskraftigt skattesystem för jobb och företagande kräver därför ett stegvis sänkt skattetryck. Ett brett arbete med att reformera skattesystemet bör därför genomföras. Vi skall ha lägre inkomstskattesatser - sänkt skatt för låginkomsttagare och sänkta marginalskatter. Vi skall ha sänkt skatt på individuellt ägande och risksparande och sänkta skatter på företagande och för företagare. Sänkt inkomstskatt för alla Vi vill föra tillbaka inkomstskatten till de principer som bestämdes vid skattereformen - att de flesta bara skall betala i skatt, och att de med höga inkomster skall betala på de högre inkomstdelarna. förslag till en enklare och lägre inkomstbeskattning för alla består av följande delar. Avskaffad värnskatt, vilket sänker den högsta marginalskatten . Gränsen för statlig skatt flyttas upp till inkomster på . Förvärvsavdrag mot kommunalskatten införs på av inkomsten, vilket gör det mer lönsamt att arbeta även vid lägre inkomster. Med våra skatteförslag får över en miljon skattebetalare lägre marginalskatt. Det blir en ordentlig minskning av den andel som betalar statlig skatt. Regeringens förslag om skattereduktion om och en begränsning av uppräkningen av skiktgränserna kan avslås. Vi vill införa en skattereduktion för inköp av hushållsnära tjänster. Detta kommer att skapa en marknad för nya företag inom en sektor där det redan finns en tydlig efterfrågan och där mycket arbete utförs svart . vill även stimulera pensionssparande genom att i två steg höja den avdragsgilla gränsen från ett halvt till ett basbelopp. Skattesänkningarna finansieras delvis genom att avdragsrätten för fackliga avgifter tas bort. Avdrag skall endast kunna medges för kostnader för inkomstens förvärvande. Arbetsgivaravgiften är en tung del av skatten på arbete. Lägre arbetsgivaravgifter kommer att göra det lättare att anställa fler människor, inte minst inom tjänstesektorn. långsiktiga inriktning är att den del av arbetsgivaravgifterna som är en ren skatt skall tas bort. I ett första steg föreslår vi att arbetsgivaravgifterna i den privata tjänstesektorn sänks med . När det särskilda grundavdraget för pensionärer togs bort kompenserades många änkor inte fullt ut. Vi föreslår att uppdrar åt regeringen att återkomma med förslag till ändringar av beslutet om avskaffat särskilt grundavdrag för pensionärer för änkor. Enligt vår mening bör det kunna ske genom att avdraget i stället trappas av . För att höja tillväxten och få fler människor i arbete krävs bra förutsättningar för befintliga företag att överleva och växa och nya att starta. Det är de små företagen som främst står för tillväxten. Därför måste småföretagarens makt stärkas. Regelverken och administrationen kring företag är krångliga och illa anpassade till små företags verklighet. Syftet med det omfattande uppgiftslämnandet och den detaljerade bokföringen står inte i proportion till den tid som en småföretagare måste lägga ned själv eller köpa av en expert. Regler om avskrivningar, expansionsmedel, räntefördelningsbelopp m.m. saknar ofta relevans. En del förenklingar har genomförts men ytterligare förenklingar måste ske. Ett möjligt förslag är att enmans- och fåmansföretag får använda en mycket förenklad blankett där de redovisar totala inkomster, löner och avgifter samt en schablon för kostnader. Resten är skattepliktigt överskott. Regeringen har aviserat vissa lättnader i 3:12-reglerna. De krångliga reglerna blir dock i huvudsak kvar och även orättvisan i beskattning mellan små och stora företag. Den skattelindring som regeringen föreslår är dessutom utformad på ett sånt sätt att det kommer att ta innan den får full verkan. vill att småföretagen skall få det lättare . Därför vill vi att fåmansbolagsreglerna förenklas avsevärt och att skattebördan på småföretagare sänks så att en rättvisa uppnås mellan beskattningen av små och större företag. Under början av detta decennium uppstod på grund av 3:12-reglerna en s.k. pomperipossaeffekt vid andelsbyten. Fåmansbolagsägare som förlorat allt de arbetat ihop och satsat fick skatteskulder därför att deras fåmansbolag vid en försäljning fått ett fiktivt värde som inte kunde realiseras och som delvis beskattades som inkomst av tjänst. Man hade nämligen tagit emot aktier i ett annat företag som betalning för det företag man startat och varit fåmansägare i. Denna skatt på inkomst av tjänst fanns kvar även efter att företagaren förlorat allt. Detta lyckades rätta till retroaktivt (prop. 2002/03:15). I riksdagsbeslutet förutsatte skatteutskottet att regeringen efter en analys av kontantgränsens tillämpning skulle återkomma till med en redovisning av vilka konsekvenser denna analys bör föranleda för det skatterättsliga andelsbytessystemet (bet. 2002/03:5). Regeringen har ännu inte återkommit med ett sådant förslag eller redovisat vad ett sådant förslag skulle kosta. Vi anser att det är oetiskt mot de människor som lever med s.k. pomperipossaskulder till staten som det är ett flagrant åsidosättande av den lagstiftande folkligt valda församlingen i . Regeringen bör omgående och senast i vårpropositionen 2004 återkomma med en redovisning av de åtgärder som behövs för att eliminera återstående pomperipossaeffekter och kostnaderna härför. Den lättnad i dubbelbeskattningen av bolagsinkomster som införts i är begränsad till på ej noterade företag. har länge argumenterat för att införa regler som avskaffar dubbelbeskattningen på utdelningar i alla företag. Detta är främst en skatt riktad mot enskilda aktieägare med få aktier och företagsägare som expanderar. De stora institutionerna är undantagna medan de mer än fem miljoner människor som äger aktier, främst via aktiefonder, drabbas. föreslår att dubbelskatten på aktier lindras genom att skatten på aktieutdelningar för privatpersoner sänks i flera steg. Som ett första steg föreslår vi att skatten på utdelningar sänks 2005. Fastighetsskatten är orimlig i sin utformning och nivå. Största problemet är att fastighetsskatten inte bygger på principen om skatt efter bärkraft. Alla undantagsbestämmelser som har måst införas är ett uttryck för detta. kräver att fastighetsskatten reformeras för att avskaffas. Olika bostadsformer skall beskattas likvärdigt. Taxeringen måste bli rättvis och rättssäker. En sänkning måste omgående ske. Dagens nivå och utformning, i kombination med förmögenhetsskatt, innebär att vissa hushåll drabbas extremt hårt och inte har råd med sina bostäder längre. Fastighetsskatten sänks, från av taxeringsvärdet till för småhus och från till för flerfamiljshus. Taxeringsförfarandet skall reformeras och fortsatta stegvisa sänkningar ske. avskaffas fastighetsskatten helt. Sänk skatten på sparande och risktagande skall vara ett attraktivt land att spara och investera i, även för svenskar. Därför vill vi avskaffa förmögenhetsskatten. Som ett första steg vill vi sänka den genom att avskaffa sambeskattningen av makar. Sambeskattningen av makar i förmögenhetsbeskattningen är en restprodukt i skattesystemet från den tid då kvinnor inte betraktades som egna ekonomiska sub I ett andra steg vill vi höja fribeloppet till . Som ett tredje steg avskaffas förmögenhetsskatten helt. liberalerna är förespråkare för grön skatteväxling. Vi är principiellt för en lösning som lyfter av en del av skattebördan på arbete och lägger den på verksamhet som belastar miljön. Det är dock viktigt att skatteväxlingen inte leder till oavsiktliga effekter på inkomstfördelningen. En utvärdering av den s.k. gröna skatteväxlingen som har gjorts på uppdrag av långtidsutredning visar att skatteväxlingen har fördelat om inkomster från hushåll med låga inkomster till hushåll med högre inkomster. Vi går därför emot de föreslagna extra höjningarna av energiskatterna för hushållen och den föreslagna reduktionen av inkomstskatten. Det viktigaste är att arbeta för en gemensam koldioxidskatt inom EU, och i förlängningen globalt. Vi föreslår att en skatt på sopförbränning införs. Vi avslår också regeringens förslag om förlängd bredbandsreduktion och vill i stället avskaffa reduktionen. Vi föreslår att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Med det anförda tillstyrks motionerna Fi240 (fp) yrkandena 1, 2, 31 och 33-36, Fi305 (fp) yrkandena 3, 8, 10-13 och 17, Fi308 (kd) yrkande 18 och Fi299 (mp). Vi står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi240 (fp) yrkande 4. Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Vi tillstyrker förslaget i motion Fi240 av m.fl. (fp) om att utgiftsramarna för vart och ett av höjs med utöver vad regeringen har föreslagit. Av höjningen skall tillföra skattemyndigheterna resurser för en effektivare process. Resten av höjningen bör användas för att ge tullen möjlighet att öka sina insatser mot den illegala införseln av alkohol och narkotika. Vi tillstyrker motion Fi240 (fp) yrkandena 8, 9 och 11, alla i denna del. Skattefrågor i budgetpropositionen - kd av Per (). Syftet med skatter är det gemensamma bästa. Skatter fungerar som medel att solidariskt finansiera vår gemensamma välfärd samt att styra den ekonomiska utvecklingen i en socialt och ekologiskt hållbar riktning. Alla heltidsarbetande måste kunna leva på sin egen lön. Strävan måste därför vara att utforma skattepolitiken så att den stimulerar till arbete, sparande, hederlighet och företagande. Det föreligger ett ansvar från statsmakternas sida att med respekt för grundläggande etiska värden och skatterättsliga principer skapa ett moraliskt legitimt skattesystem. Detta ansvar måste kombineras med ett gott förvaltarskap och solidaritet, för att medborgare i sin tur genom statens goda exempel skall uppmuntras att svara med solidaritet och en god skattemoral. vill medverka till en tydligare moralisk dimension i skattepolitiken och menar att både det totala skattetrycket och enskilda skatter med avseende på konstruktion och nivå måste vara såväl skatterättsligt som moraliskt legitima. Ett osammanhängande skattesystem och illegitima skatter riskerar att undergräva skattemoralen. Ur ekonomisk synvinkel riskerar dessutom skatter att allvarligt försämra ekonomins funktionssätt och leda till ett osunt ekonomiskt beteende. En social marknadsekonomi baserad på etiska principer och styrd av ekologiska och sociala hänsyn är den bästa grunden för ett gott samhälle. En målsättning för kristdemokratisk ekonomisk politik är att skapa stabila och goda villkor för fler och växande företag och därigenom öka sysselsätt-ningen. En ökad sysselsättning är en förutsättning för att minska det resurs-slöseri som arbetslösheten innebär. Dessutom förstärker det skatteunderlaget och minskar de offentliga utgifterna. I princip alla medborgare som är i förvärvsaktiv ålder och som har en inkomst bör vara med och betala skatt till våra gemensamma kostnader för till exempel skola, vård och rättsväsende. Det ger en delaktighet och ett delansvar i den offentliga verksamheten. Dagens inkomstskatter drabbar låg- och medelinkomsttagare mest. Därför måste inkomstskattens nivåer huvudsak-ligen fastställas med utgångspunkt från låg- och medelinkomsttagarens per-spektiv. vill arbeta för lägre inkomstskatter så att alla kan leva på sin egen lön och få en ökad beslutanderätt över sina inkomster. Vidare behöver förändringar göras för att de val människor gör, exempelvis att öka eller minska sin arbetstid, inte skall påverkas negativt av kombinationen av statliga regler och bidrag. Det första handlar alltså om att sänka det totala skatte-trycket, det andra om att minska marginaleffekterna. Om långsiktigt skall vara ett land för företagande, investeringar och tillväxt, går det inte att ha kvar skatter som gör att kapital, företag och kompetens har starka incitament att lämna landet. Vår snart unika förmögen-hetsskatt och dubbelbeskattning driver kapitalet ur landet, utom för de allra rikaste som fått amnesti för sina aktiemiljarder. Dubbelbeskattningen av just svenska företagsinvesteringar leder till att en utländsk köpare kan betala dubbelt så mycket som en svensk köpare och ändå få samma avkastning på sin investering efter skatt. Målet på medellång sikt bör vara att nå ned till den genomsnittliga skattekvoten inom EU. Detta skulle stärka grunden för en långsiktigt hållbar välfärdsutveckling i en alltmer globaliserad ekonomi. Inom EU diskuteras bl.a. vid flera regeringskonferenser förutsättningarna för en övergång till majoritetsbeslut när det gäller minimiavgifter på miljöområdet. anser att det är viktigt att övergå till majoritetsbeslut på detta område, bland annat för att förbättra möjligheterna för en gemensam minimiavgift på koldioxidutsläpp. Eftersom redan har världens högsta miljöskatter skulle en europeisk miniminivå för koldioxid förbättra svenska företags konkurrenssituation. Medborgarna måste ha en etiskt förankrad vilja att betala skatt och att bidra till samhällsutvecklingen. Vi vill föra en skattepolitik som är långsiktigt stabil, är enkel och främjar en god ekonomisk utveckling samt en god hushåll-ning av skattemedlen. Därmed kan skattemoralen bibehållas och benägenhe-ten till svartarbete minska. En skattepolitik där alla ges möjlighet att leva på sin lön Ett viktigt mål för en kristdemokratisk politik är att så många som möjligt skall kunna leva på sin egen lön. En heltidsanställd person skall inte behöva vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Vi föreslår en rad inkomstskattesänkningar och andra skattesänkningar som riktar sig främst till förvärvsarbetande. För det första föreslås ett kraftigt höjt och rakt grundavdrag om vid beräkningen av den kommunala inkomstskatten. Effekten blir jämfört med regeringens förslag en skattesänkning med ca , eller för dem som har lägst grundavdrag. Förslaget ger förutsättningar för en bättre fungerande lönebildning och innebär exempelvis en viktig förbättring för sommar- eller extraarbetande ungdomar. För det andra föreslås en skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare på för pensionsgrundande inkomster . Reduktionen trappas därefter av på inkomsten och upphör vid årsinkomster på . För det tredje föreslår ett generellt statligt förvärvsavdrag beräknat mot kommunalskatten på inkomster av anställning eller näringsverksamhet motsvarande av denna inkomst. Förutom att ge hushållen ett ökat ekonomiskt utrymme minskas därigenom marginaleffekterna. Detta sker i stället för regeringens kompensation av pensions avgiften som beskrivs utförligare nedan. skall motsvarande förvärvsavdrag vara . För det fjärde föreslår att värnskatten avvecklas , då en fjärdedel tas bort. Enligt vårt budgetalternativ halveras därefter värnskatten 2006. Den bör vara helt avskaffad . Det bör vara en viktig princip att ingen skall behöva betala mer än hälften av en inkomstökning i skatt. Ett viktigt motiv för att inte ha extra hög statlig skatt på högre inkomster är också att utbildning med medföljande studieskulder måste löna sig. Gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks . Detta innebär att resekostnader på ytterligare blir avdragsgilla jämfört med . Förslaget skall ses som ett stöd för perso-ner i glesbygd och andra som inte har möjlighet att utnyttja kollektiva alter-nativ till bilen. En skattereduktion på för hushållens köp av tjänster föreslås. På så sätt elimineras nästan hela den extra skattekil som uppstår när extern arbets-kraft anlitas av hushållen med redan skattade pengar. Betydligt fler samhälls-ekonomiskt motiverade byten (köp) av tjänster kommer till stånd, eftersom de även blir privatekonomiskt lönsamma. Effektiviteten i ekonomin kommer därmed att öka. kan den svarta sektorn trängas tillbaka, när det blir möjligt att både köpa och sälja privata hushållstjänster vitt och lagligt. Skatteförslag för trygghet i boendet Fastighetsskatten drabbar alla boende oavsett inkomst och betalningsförmåga, tvärtemot den skatteprincip som borde gälla i : skatt efter bärkraft. För personer med låga inkomster utgör fastighetsskatten ett hot mot ägande-rätten. De omräkningar av taxeringsvärdena som skett slår mycket hårt mot en del bostadsområden. Genom att tillåta att taxeringsvärdena skjuter i höjden i många områden accepterar regeringen kraftiga höjningar inte bara av fastighetsskatten utan också av förmögenhetsskatten för stora grupper som inte har så stora marginaler att leva på. Vi föreslår därför att taxeringsvärdena återgår till dem som gällde före höjningarna . Vi föreslår vidare att den statliga fastighetsskatten slopas helt för småhus (egnahem) och bostadshyreshus (hyresrätter och bostadsrättsföreningar), kommersiella lokaler och industrienheter och att kommunerna i stället ges rätt att ta ut en fast avgift per småhus, per bostadslägenhet samt per kvadratmeter lokalyta för kommersiella lokaler och industrienheter. Ett starkt motiv för en fastighetsavgift är det incitament kommunerna får för utveckling av infrastrukturen, ett offensivt bostadsbyggande och en bra näringspolitik. När även företagssektorns lokaler och industrier utgör en del av avgifts-underlaget i kommunerna, blir effekten ett långt större incitament än att verka för det lokala näringslivet och nya arbetstillfällen. En ytterligare aspekt är att kommunerna genom en avgift får intäkter från fritidsbe-byggelse som i vissa kommuner är omfattande men som inte genererar några kommunala intäkter i dagens system. Kapitalvinstskatten vid försäljning av privatbostadsfastighet och bostadsrätt höjs till den generella nivån . Regeringens aviserade förslag om en ny dämpningsregel i fastighetsskatten är helt otillräckligt och tjänar endast till att hindra en orimlig beskattning från att bli ännu mer orimlig. Det är själva fastighetsskattens konstruktion som är felaktig. välkomnar regeringens förslag om avskaffad arvsskatt för makar och samboende men anser att förslaget bör gälla från då regeringens lagförslag blev känt. Den situation som annars uppstår för de par i vilka en partner är döende är omänsklig. Dödsdatumet får av beskattningsskäl en alldeles orimlig betydelse. Sänkta företagsskatter för ett ökat företagande och fler jobb Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och att därigenom öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Skatteregler och lagstiftning måste stimulera sparande. En minimimålsättning är att sparandet kan resultera i en real avkastning även efter skatt. Villkoren för sparande får inte försvåra för sparkapitalet att kanaliseras till företagssektorn för att nyttiggöras till investeringar i näringslivet. Förmögenhetsbeskattningen som tidigare kunnat motiveras av fördelnings-politiska skäl får helt andra effekter än de tänkta. Detta har tydliggjorts bl.a. genom att regeringen befriat huvudägarna i aktiebolag från förmögen-hetsskatt.