yttr · GR05TU3y · 2004-01-01 00:00:00 — Slutligen måste det vara möjligt att differentiera avgiften för att på så sätt stimulera bilisterna att t.ex. välja den hanteringsmässigt billigaste och säkraste betalformen. I motionen dras paralleller med två existerande avgiftssystem. Det ena är de möjligheter som ges enligt lagen (1957:259) om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats m.m. Här är syftet att genom parkeringsavgifter ordna trafiken. Det andra systemet är de vägtullar som av finansiella skäl tas ut på . I detta fall styr det ansvariga brobolaget över taxepolitikens mera detaljerade utformning utan att några politiska instanser behöver kopplas in. stannar intäkten hos brobolaget. Motionärerna framhåller att det måste göras en noggrann avvägning av hur ett system för beslut om trängselavgifter exakt bör se ut. Vägtrafiken är inte bara lokal, och därför måste även regionala och nationella intressen vägas in. Mot den bakgrunden bör beslutsfattandet inte ensidigt och fullt ut överlåtas på enskilda kommuner; troligen krävs någon form av sammanjämkning där lokala, regionala och nationella intressen ges formella möjligheter till ett rimligt inflytande. Även konsekvenserna av ett avsteg från nuvarande principer för beslut om skatteliknande pålagor måste analyseras, heter det. Utskottet tar här upp de synpunkter i motionerna som rör trafikaspekter eller som i övrigt har berörts vid utskottets tidigare befattning med frågan. Förslagen går i huvudsak ut på att trängselskatt inte bör införas och att propositionen i dess helhet bör avslås. Vidare föreslås en översyn av beslutsprocessen - främst regeringsformen i syfte att ge lokala och regionala beslutsfattare ett stärkt inflytande över ekonomiska styrmedel för en effektiv trafikförsörjning. Inledningsvis vill trafikutskottet erinra om det övergripande transportpolitiska målet, nämligen att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Enligt utskottets mening kan avgifter i vägtrafiken vara ett medel för att bidra till att det transportpolitiska målet uppnås. Såsom redovisas i propositionen har emellertid uttagandet av avgift eller skatt i direkt anslutning till användningen av en väg förekommit endast begränsad omfattning. I den nu föreslagna lagen om trängselskatt framgår syftet redan av lagens rubrik. Det är således att genom en skatt minska trängseln i vägtrafiken. Utskottet konstaterar att en effekt kan bli att trafikens miljöpåverkan minskas. Vidare kan intäkterna från skatten bidra till att utveckla kollektivtrafiken. är det endast aktuellt att införa trängselskatt i . Effekter för olika trafikantgrupper, näringslivet och Den föreslagna utformningen av skatten förutsätts medföra en trafikminsk-ning med vid betalstationerna och i innersta den under högtrafik- och högskatteperioderna. På icke skattebelagda vägavsnitt kan däremot ett ökat trafikarbete uppkomma. Enligt trafikutskottets mening är det angeläget att åtgärder vidtas för att begränsa vägtrafikens utveckling i centrala storstadsområden. Som bl.a. har visat är det inte möjligt att möta förväntad trafiktillväxt enbart med nya investeringar i vägsystemet. Åtgärder krävs vidare för att tillgodose de krav som miljökvalitetsnormerna anger. I någon motion pekar man på att vissa slags trafikanter kan drabbas särskilt och lyfter bl.a. fram låginkomsttagare. instämmer med motionärerna om att införandet av trängselskatt medför förändringar för olika grupper i samhället. vill utskottet åberopa vad som sägs om att fördelningseffekterna inte bara beror på hur skatten träffar olika grupper, utan framför allt hur återflödet av intäkterna fördelas. Som framgår av propositionen är avsikten att kollektivtrafiken skall utvecklas och ges ökad kapacitet. Såvitt gäller motionskritiken om snedvridningar i näringslivet, och då främst inom yrkestrafiken, anser trafikutskottet att sådana effekter så långt som möjligt måste reduceras. Undantaget för bilar registrerade i utlandet bör emellertid kvarstå mot bakgrund av att det inte ter sig meningsfullt att sådana bilar skall omfattas av skattskyldighet. Vidare kritiseras undantaget för taxi för att inte vara konkurrensneutralt. Enligt vad som anförs i propositionen utför emellertid taxinäringen budverksamhet endast i ringa omfattning; någon ändring av reglerna är inte befogad, anser trafikutskottet. När det gäller frågan om medel till kollektivtrafiken anmäler regeringen sin avsikt att i budgetpropositionen för föreslå att ett nytt anslag upprättas i statsbudgeten från vilket ersättningar till och trafikhuvudmannen (SL) för deras kostnader i samband med försöket skall utbetalas. Ersättningar skall, efter framställan till , utbetalas upp till de nivåer som regeringen avtalat om med de berörda parterna. Första årets avskrivningskostnader för försöket i fråga om investeringar avräknas emot intäkterna för försöket. Från anslaget skall till länet även utbetalas resterande del av intäkterna från försöket med trängselskatter i form av ytterligare satsningar på kollektivtrafiken. har som ett av målen för försöket angett att utsläpp av koldioxid och andra föroreningar skall minska. I propositionen redovisas bedömningar av vilka effekter som kan förväntas av försöket med den utformning som föreslås i lagens bilaga. Sålunda torde koldioxidutsläppen minska i paritet med det minskade trafikarbetet men också minska ytterligare på grund av den minskade köbildningen. Även utsläppen av partiklar (PM10), kolväten och kväveoxider beräknas minska. vill påminna om att tillämpningen av en trängselskatt är ett nödvändigt - dock inte tillräckligt - sätt att få ner halterna av luftföroreningar och därmed bidra till att de uppsatta miljökvalitetsnormerna för utomhusluft uppfylls. I sammanhanget vill trafikutskottet erinra om att en utvärdering av försöksverksamheten avses bli genomförd /06. Vid denna utvärdering får ställning tas till om lagen om trängselskatt är utformad så att målet med skatten uppfylls på bästa sätt. är medvetet om att det på vissa punkter kvarstår oklarheter om systemets effekter. För sin del ser trafikutskottet det som naturligt att den tilltänkta utvärderingen genomförs löpande och inte bara vid en viss tidsmässig kontrollstation. Vidare förutsätter utskottet att effekterna i samtliga de avseenden som har aktualiserats i motionerna kommer att ges en genomlysning i denna utvärdering. För försöksverksamheten har ställt upp en rad delmål. Utskottet vill betona vikten av att mål och delmål utformas så att de är mätbara och entydiga. vill trafikutskottet erinra om att justeringar av lagens bilaga kan behövas efter en sådan utvärdering. Om det framkommer att skattenivåerna behöver ändras förklarar regeringen sin avsikt att underställa frågan genom en proposition. konstaterar i detta sammanhang att det givetvis - liksom enligt den hittillsvarande processen - står fritt att ta initiativ till och lämna underlag till regeringen för en sådan justering. Som anförs i propositionen kommer berörda kommuner, landsting och myndigheter alltid att kunna lämna synpunkter löpande på de bestämmelser som regleras i bilagan liksom om de anser att skyldigheten att betala trängselskatt bör avskaffas. Någon särskild lagregel härför synes därför inte behövas, anser trafikutskottet. Frågan om en permanentning av systemet. noterar att regeringen anser att man efter den nu beskrivna utvärderingen får ta ställning till om lagens bilaga bör göras permanent. Vidare konstaterar utskottet att beslutat att hålla en rådgivande folkomröstning i samband med de allmänna valen 2006. Syftet är att fastställa kommunmedlemmarnas inställning till ett fortsatt system med trängselskatt. I propositionen anför regeringen att folkomröstningen kommer att få betydelse för den fortsatta hanteringen av trängselskatter i . finner att denna bedömning är i linje med vad utskottet har givit uttryck för. Beredningen av ärendet enligt nu gällande beslutsregler I det föregående har redovisats vad trafikutskottet vid olika tillfällen har uttalat om den då tilltänkta beslutsprocessen. slopade trafikutskottet kravet på att det skulle finnas en "betydande" majoritet och anslöt sig till utskottets ställningstagande. beslutade med enkel majoritet (51 ja-röster mot 49 nej-röster) om försöksverksamhet med miljöavgifter/trängselavgifter i . I enlighet med beslutet gjorde kommunen en framställning till regeringen (). kan inte finna annat än att beredningen av frågan har genomförts i enlighet med vad utskottet och sedermera krävt. Utredning om ändrad beslutsprocess avseende vägavgifter I flera av motionerna begärs ändring av regelsystemet. Motionärerna är i princip positiva till möjligheten att införa styrande avgifter i vägtrafiken. De anser dock att ett sådant beslut måste fattas på lokal eller regional nivå, och en översyn av regeringsformen är ett förslag. erinrar om sin uttalade ståndpunkt (bet. 2002/03:TU3), nämligen att införande av trängselavgifter respektive miljöstyrande avgifter kan ses som ett led i en bredare strategi för att komma till rätta med trängsel- och miljöproblem och möjliggöra en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. Kommuner och regioner bör alltså ges möjlighet att utnyttja ekonomiska styrmedel i form av t.ex. trängselavgifter för att förbättra miljön och öka framkomligheten i hårt trafikerade stadskärnor. Enligt utskottets mening bör trängselavgifter också kunna användas för att finansiera ny infrastruktur och utveckla kollektivtrafiken så att storstadstrafiken som helhet förbättras. En förutsättning för införande av trängselavgifter är att de medel som inflyter också får stanna kvar i regionen. Vidare måste det vara kommunerna eller regionerna som skall besluta om införande av trängselavgifter. Enligt trafikutskottets mening hör frågan om beslutsnivå hemma hos , som även det har beretts möjlighet att yttra sig till skatteutskottet. Mot den bakgrunden behandlar trafikutskottet inte de nu aktuella motionsförslagen. konstaterar sammanfattningsvis att frågan om införande av trängselavgift eller motsvarande benämningar har varit föremål för utskottets behandling . Vid det senaste tillfället, , anordnade trafikutskottet, som framgått i det föregående, också en offentlig utfrågning med såväl experter som företrädare för motstående intressen. Genom den kunskap och de synpunkter som därvid redovisades fick utskottet ett allsidigt underlag för sitt ställningstagande i fråga om trängselskatt. Vad utskottet uttalade i betänkandet (bet. 2002/03:TU3) - och som också blev beslut - var således resultatet av ingående överväganden. står fast vid den då uttalade ståndpunkten. vill utskottet påminna om sitt uttalande om trängselskatt som ett led i en bredare strategi. Mot denna bakgrund välkomnar trafikutskottet en lagstiftning om trängselskatt och anser att den bör genomföras i enlighet med regeringens förslag. Propositionen bör därför tillstyrkas av skatteutskottet. Många av de synpunkter som har framförts i motionerna kommer att kunna beaktas i den fortsatta processen, bl.a. inom ramen för den löpande utvärdering som trafikutskottet har förordat i det föregående. föreslår med hänvisning härtill att skatteutskottet avstyrker samtliga här behandlade motionsförslag. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att trafikutskottets yttrande under rubriken ställningstagande borde ha följande lydelse: Enligt vår uppfattning bör skatteutskottet avstyrka propositionen och tillstyrka de avslagsyrkanden som finns i motionerna 2003/04:Sk36 (kd), 2003/04:Sk37 (fp), 2003/04:Sk38 (m), 2003/04:Sk39 (c), 2003/04:Sk40 (fp), 2003/04:T326 (m), 2003/04:T462 (m), 2003/04:T470 yrkande 3 (fp), 2003/04:T504 (kd), 2003/04:T530 (m), 2003/04:T564 yrkande 25 (c) och 2003/04:N341 (m). Införandet av trängselskatt (m) av (), () och (). Genom detta särskilda yttrande vill vi hänvisa till motioner i frågan om trängselskatt och utveckla motiven för vårt avslagsyrkande. Vi anser att regeringens förslag är ett hastverk. På en rad punkter finns inte redovisat hur de förutsedda problemen skall lösas. Det hänvisas till planerade utvärderingar, men enligt vår mening är det för sent att åtgärda problem när systemet väl har satts i drift. Alltför många negativa effekter för olika grupper har då hunnit uppstå. Det vore inte ansvarsfullt av oss att medverka till en lagstiftning som har så uppenbara brister i underlag och utformning. Skälet till den undermåliga hanteringen och den forcerade processen - som bl.a. inneburit att propositionen lämnats in senare till än vad som föreskrivs enligt riksdagsordningen - är de förhandlingar med samarbetspartierna som föregått förslaget och som har sin enda grund i Socialdemokraternas intresse av att säkerställa regeringsmakten. I gick Socialdemokraterna till val på att det inte skulle införas några biltullar eller trängselskatt, och vi anser därför att det är ett flagrant löftesbrott när skatten nu införs. En majoritet av invånarna i är motståndare till trängselskatt, och opinionen är negativ även i kranskommunerna, där folkomröstningar genomförts i tolv av dem. finner också att det är en uppenbar risk att försöket permanentas oavsett vad invånare tycker. Trängselskatt innebär också en extra skatt för den redan hårt beskattade - för dem som bor eller arbetar där. Det saknas analys av en rad frågor såsom effekterna på miljön, arbetsmarknaden, den önskvärda subventionsgraden av kollektivtrafiken och drivmedelsskatten. konstaterar vi att regeringen inte har utrett eller redovisat de alternativ till trängselskatt som finns. Näringslivet kommer att påverkas negativt, och det kommer att uppstå konkurrenssnedvridande effekter. Det gäller handeln som i huvudsak består av småföretagare. Genom att taxibilar undantas i lagen uppstår en orättvis konkurrenssituation gentemot budfirmor som inte har taxitillstånd. Det förhållandet att utländska bilar inte omfattas av lagen snedvrider konkurrensen mellan svenska och utländska åkerier. Vi befarar också att trafikproblem exporteras, dvs. att trängseln flyttar till ytterområdena. Segregationen i kommer att öka, och människor med små marginaler kommer att drabbas särskilt hårt. Dessutom kommer en trängselskatt att göra det ännu mindre lönsamt att ar beta, eftersom marginaleffekter för inkomstprövade bidrag gör skillnaden mellan att leva på bidrag och att arbeta alltför liten. Också lagtekniskt lider förslaget av stora brister. Vi vill peka på att JO har ifrågasatt vad som händer om en kommun vill modifiera eller avskaffa systemet med trängselskatt, eftersom det enligt lagförslaget inte finns något som hindrar från att motsätta sig en ändring av lagen. Vidare finns skäl att ifrågasätta om det inte strider mot den kommunala självstyrelsen att kan fatta beslut i strid mot majoritetens vilja i en kommun eller region. Lagutformningen är enligt vår mening oacceptabel. Även likställighetsprincipen enligt kommunallagen kan komma i konflikt med lagförslaget. Dels måste de som bor i - till skillnad från Lidingöinvånarna - erlägga avgift för att nå riksvägnätet, dels behandlas invånarna i olika beroende på om de bor utanför eller innanför det skattebelagda området. Integritetsskyddet är inte heller tillräckligt starkt. Dessutom införs nu ett nytt syfte med kameraövervakning - fiskala skäl - som innebär att även personer eller fordon som är skattebefriade kan komma att registreras. Vi finner också att den planerade utvärderingen inte är tillräckligt preciserad, målen är oklart formulerade och utvärderingskriterier saknas. Det kommer därför att bli svårt att avgöra om försöket har varit framgångsrikt eller ej. Enligt gjorda beräkningar kommer intäkterna inte att täcka kostnaderna. kommer förmodligen att få avbrytas efter försöksperioden om den lokala folkviljan får styra. Kostnaderna för försöket torde uppgå till . Detta anser vi vara ett otroligt slöseri med skattemedel. Vi moderater vill också i detta sammanhang åberopa den mening som fanns i förslaget till yttrande under , men som ströks under sammanträdet av majoriteten: "Detta innebär att även investeringar i infrastrukturen, såsom spår och vägar - i vissa fall förlagda i tunnlar, är nödvändiga för att komma till rätta med rådande trafikproblem i och andra storstadsområden." Sammanfattningsvis anser vi att regeringens förslag inte utgör den genomarbetade helhetsstrategi som krävs för att komma till rätta med trafikproblemen. Det är en punktinsats som i stället kommer att medföra långt större skadeverkningar än nytta för , och därmed för tillväxten i . Införandet av trängselskatt (fp) av () och (). Genom detta särskilda yttrande vill vi hänvisa till liberalernas motioner om trängselskatt och utveckla motiven för vårt avslagsyrkande. Vi anser för det första att det inte är självklart att pålagan på trafiken i är en skatt. Det är principiellt fel att denna fråga beslutas i och inte av kommunerna i det berörda området. För det andra är det anmärkningsvärt att regeringen föreslår att trängselavgifterna införs trots ett stort folkligt motstånd i den region som berörs. I togs beslutet om trängselavgifter med minsta möjliga majoritet. Invånarna i har ännu inte fått möjlighet att rösta i frågan, men lokala opinionsmätningar tyder på att stödet för förslaget är mycket svagt även i , och i de tolv kranskommuner som ordnade folkomröstningar var resultatet en överväldigande majoritet emot trängselskatt. För det tredje invänder vi mot att förslaget läggs fram mer än efter det datum som fastställt som sista dag för propositioner som skall beslutas före sommaruppehåll. Regeringens förklaring om synnerliga skäl för behandling under innevarande är inte hållbar; det enda skäl regeringen kunnat visa är att upphandlingen av det tekniska systemet måste avslutas i sådan tid att försöket med trängselskatt kan börja löpa från . Det innebär att riksdag får finna sig i att förhandlingarna mellan de styrande partierna i - Socialdemokraterna, - har dragit ut så . Vidare anser vi att det skall vara på lokal nivå som det skall avgöras om miljöstyrande avgifter i trafiken skall införas eller avskaffas. Varje kommun som så önskar skall ha rätt att införa trängsel-avgifter för att stimulera ökat nyttjande av kollektivtrafik och att begränsa biltrafiken. Förut-sätt-ningen för detta är dock att kommunen inhämtat samtycke från de kringliggande kommuner som påverkas i stor utsträckning. Detta är dock inte fallet i , där motståndet tvärtom är massivt. Vi anser att intäkterna från trängselavgifterna skall stanna i kommunen. Dessutom anser vi att riksdag inte rimligen kan godta att regeringen bemyndigas att träffa avtal endast med och utan att av regeringen informeras om andra svenska kommuner - som också formellt omfattas av lagstiftningen och kan vilja införa trängselskatt - kommer att behandlas, t.ex. i fråga om statlig finansiering av erforderlig teknisk utrustning. Även på denna punkt är regeringens förslag britsfälligt. Införandet av trängselskatt (kd) av (). Genom detta särskilda yttrande vill vi hänvisa till motioner om trängselskatt och utveckla motiven för vårt avslagsyrkande. Det första skälet gäller vikten av att principen om det kommunala självstyret upprätthålls. beslut avser ett regionalt trafikproblem i , vilket inte direkt rör alla invånare i allmänhet. Man måste fråga sig vad som händer om en ny majoritet i en kommun vill att trängselskatten skall upphävas i kommunen. Kommer då automatiskt att besluta om ett avskaffande eller kommer man att motsätta sig den nya kom Enligt vår mening finns det stora principiella likheter mellan avgifter för att ta yta för parkering respektive för rörliga fordon i anspråk. bör därför besluta att ge regeringen i uppdrag att utreda hur den svenska grundlagen kan ändras så att trängselavgifter skall kunna beslutas av svenska kommuner eller regioner. Ett andra skäl gäller krav på att trängselavgifter bör införas som led i en strategi. Skattesystem och miljöavgifter skall utformas så att de samhällsekonomiskt och miljömässigt mest effektiva kommunikationssystemen stimuleras. Köerna och trängseln i våra största städers vägtrafik är ett stort problem, för ekonomin likaväl som för miljön. Vi anser därför att kraftfulla satsningar på infrastrukturen och kollektivtrafiken är nödvändiga. Om en kommun eller region vill förbättra miljön samt finansiera ny infrastruktur och utvecklad kollektivtrafik genom att använda trängselavgifter bör kommuner och regioner ha rätt att själva besluta om införandet av sådana avgifter för biltrafiken. Detta kan exempelvis ske i samband med genomförandet av större infrastrukturprojekt som förbättrar storstadstrafiken som helhet. En förutsättning för trängselavgifter är att de medel som inkommer skall stanna i regionen liksom att kostnaderna för systemets införande bärs av kommunen eller regionen. Det tredje skälet är att väl fungerande transporter inom är en avgörande förutsättning för en positiv utveckling i hela . Därför anser vi att de förslag till infrastrukturinsatser som Stockholmsberedningen har lämnat bör genomföras, däribland en pendeltågstunnel och . Härigenom uppnås ökad samordning mellan de olika trafikslagen, ökad effektivitet i det befintliga transportsystemet, en tillräcklig vägkapacitet för trafiken mellan norra och södra och minskade negativa effekter av biltrafiken. Införandet av trängselskatt (v) av (). Jag ansluter mig till vad utskottet har uttalat beträffande trängselskatt men vill därutöver framhålla de synpunkter som utvecklas i motion 2003/04:Sk35. Beträffande de föreslagna trängselskatternas effekter på konstaterar regeringen i propositionen att den, om det visar sig att miljökvalitetsnormerna överskrids eller om framkomligheten försämras gentemot hur det är , vid en utvärdering kommer att beakta frågan om att skattebelägga Essingeleden. Mot bakgrund av de trafikprognoser som har tagits fram är det bedömning att det under rusningstid kommer att bli nödvändigt att införa en mindre avgift (per passage) även på . Införandet av trängselskatt (c) av (). Genom detta särskilda yttrande vill vi hänvisa till motioner och utveckla motiven för vårt avslagsyrkande. Stora trafikmängder ger upphov till problem som återspeglas såväl på ett lokalt som på ett globalt plan. Enligt vår mening finns det flera sätt att komma till rätta med miljöproblemen. Några är att byta till mer miljövänligt bränsle och att bygga ut kollektivtrafiken. Trängselavgifter och andra ekonomiska styrmedel kan vara ett bra sätt att styra trafikflöden och få intäkter till infrastruktur och kollektivtrafik. I detta sammanhang bör det påminnas om att har sagt att vi vill medverka till att möjligheter för ekonomiska styrmedel i trafiken skapas. Trafiksituationen i många storstadsområden världen över är ett resultat av att alla trafikanter i stort sett betalar samma nominella kostnad, nämligen tid. Genom ekonomiska styrmedel, såsom trängselskatter, går det att prissätta nyttigheten. Trängselskatten är alltså ett uttryck för tillämpning av marknadsekonomi. Vi anser också att en översyn av regeringsformen skall göras. Översynen bör gå ut på att möjliggöra för kommuner eller regioner att själva besluta om att införa ekonomiska styrmedel i trafiken. I sammanhanget erinras om att grundhållning är baserad på federalismens principer: lokala organ skall besluta om lokala problem. Globala problem - såsom utsläpp av växthusgaser - är däremot en uppgift för överstatliga organ. Det är också på sin plats att vi uttrycker vår uppfattning om att beslutsprocessen om trängselskatt är ovärdig en demokrati. 2002 lovade Socialdemokraterna i att biltullar eller trängselskatt inte skulle införas. Trots detta löfte och trots att Socialdemokraterna kom till makten i är vi nu på väg att få en sådan skatt. De många protesterna från bl.a. flera berörda kranskommuner har man inte beaktat.