yttr · GR05AU2y · 2004-01-01 00:00:00 — Europeiska konventet om EU:s framtid Till det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet Det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet har berett bl.a. arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över skrivelse 2003/04:13 Europeiska konventet om EU:s framtid jämte motioner. Utskottet yttrar sig nedan över dels skrivelsens avsnitt 18.7-18.9 om sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor, dels vissa andra avsnitt i skrivelsen där arbetsmarknadsutskottets beredningsområde berörs. Konventets förslag till konstitutionellt fördrag för EU består av en ingress och fyra delar. Del I innehåller bestämmelser om EU:s mål, befogenheter, institutioner och styrelseformer. Del II innehåller EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. I del III återfinns bestämmelser om EU:s politik och funktion. Denna del innebär i huvudsak en sammanslagning av bestämmelserna i de befintliga EG- och . Del IV innehåller allmänna bestämmelser och slutbestämmelser om bl.a. det konstitutionella fördragets antagande och förfarandet för ändringar i fördraget. följer i sitt yttrande så långt möjligt strukturen i konventets förslag och inleder därmed med att redovisa vissa synpunkter på främst del I och II i förslaget för att därefter behandla frågor som företrädesvis rör del III. Utskottet tar också upp vissa brister i överensstämmelsen mellan olika delar av konventets förslag. Utskottet beklagar den korta tid som stått till förfogande för utskottsbehandlingen. Värden och mål m.m. I skrivelsen välkomnar regeringen att viktiga mål som jämställdhet, hållbar utveckling med konkurrenskraft, full sysselsättning och hög miljöskyddsnivå framhävs. När det gäller unionens grundläggande värden anför regeringen följande: "Viktigt är att jämställdhet lyfts fram bland de grundläggande värdena samt att barnets rättigheter ges en framträdande plats i fördraget." (Skrivelsens avsnitt 6.3.) anser i motion 2003/04:K9 yrkandena 28 och 29 att det i fördraget tydligt skall framgå att såväl jämlikhet som jämställdhet utgör både grundläggande värden för unionen och mål som skall förverkligas. Partiet saknar skrivningar i konventets förslag om nödvändigheten av ökad kvinnorepresentation i EU:s institutioner. begär i motion 2003/04:K13 yrkande 25 ett förtydligande av jämställdhetsbegreppet i EU:s målsättningar och pekar på att begreppet equality återfinns i den engelska språkversionen. Som framgått begränsar sig arbetsmarknadsutskottet till att i detta yttrande behandla frågor som berör utskottets beredningsområde. När det gäller unionens mål vill utskottet särskilt framhålla vikten av att full sysselsättning, social marknadsekonomi och jämställdhet ingår bland dessa. Likaså finner utskottet det angeläget att jämställdhet respektive principen om icke-diskriminering ingår bland de grundläggande värdena. I fråga om begreppet social marknadsekonomi vill arbetsmarknadsutskottet för sin del starkt betona vikten av att sociala aspekter tillmäts stor betydelse i unionens politik och då inte minst på det ekonomiska området. När det gäller begreppet jämställdhet i konventets förslag till fördrag finner utskottet anledning att framhålla att skrivningarna bör ses över av regeringskonferensen så att det inte bara i artikel 3 om målen utan också i artikel 2 om de grundläggande värdena tydligt och klart framgår att jämställdhet mellan kvinnor och män ingår bland dessa. kan konstatera att det i den svenska översättningen av artikel 2 om unionens grundläggande värden står jämställdhet. I andra språkversioner återfinns begreppen ligestilling (danska), dégalité (franska), equality (engelska) och Gleichheit (tyska), vilka på svenska torde motsvara jämlikhet. När det däremot gäller artikel 3 om unionens mål överensstämmer den svenska språkversionens jämställdhet mellan kvinnor och män med begrepp som återfinns i andra språkversioner: ligestilling mellem kvinder og mænd (danska), légalité entre les femmes et les hommes (franska), equality between women and men (engelska) och die und Männern (tyska). Av stora svenska ordbok framgår följande: · det att varje person anses vara lika mycket värd som varje annan i politiskt och vanligen även ekonomiskt avseende [<> Ex] jämlikhetsförhållande; folkens jämlikhet; frihet, jämlikhet, broderskap. · det att vara jämställd särskilt i fråga om kvinna i förhållande till man [<> Ex] jämställdhetsarbete; jämställdhetskommitté; jämställdhetsprogram; total jämställdhet. Utskottet vill betona att regeringen i regeringskonferensen kraftfullt måste verka för klara och tydliga skrivningar om att jämställdhet mellan kvinnor och män lyfts fram bland de grundläggande värdena, något som ju regeringen i skrivelsen också anger som viktigt. ser också positivt på att begreppet jämlikhet ingår bland unionens grundläggande värden och mål liksom att regeringen verkar för ökad kvinnorepresentation i EU:s institutioner. Med det anförda anser utskottet att motionerna 2003/04:K9 yrkandena 28 och 29 (v) och 2003/04:K13 yrkande 25 (mp) bör avstyrkas. Arbetsmarknadsparternas roll och den sociala dialogen Regeringen konstaterar i skrivelsen att de flesta remissinstanser som uttalat sig om sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor ställer sig positiva till konventets förslag och att LO, TCO och i sina remissvar markerar starkt stöd för den föreslagna bestämmelsen om arbetsmarknadens parter och den sociala dialogen. Enligt i motion 2003/04:K10 yrkande 32 i denna del hade det varit önskvärt att den rättsliga grunden för den s.k. sociala dialogen hade tagits bort ur fördraget. anser det vara odemokratiskt att de avtalsslutande parterna ges en särställning i den europeiska lagstiftningsprocessen. Utskottet ser positivt på den sociala dialogen mellan arbetsmarknadens parter på Europanivå och kan konstatera att denna har undergått en betydande utveckling, inte minst . Det är angeläget att arbetsmarknadsparternas roll uttryckligen erkänns och att den sociala dialogen får en rättslig grund i fördraget. I ett vidare perspektiv kan detta också ses som ett uttryck för vikten av öppenhet och medborgarinflytande inom unionen. Som framgått fäster LO, TCO och i sina remissvar på departementspromemorian Europeiska konventet om EU:s framtid - Resultat och utgångspunkter inför nästa regeringskonferens (Ds 2003:36) stor vikt vid den aktuella artikeln. berör i sitt remissvar inte konventets förslag om reglering i fördraget av arbetsmarknadens parters roll och den autonoma sociala dialogen. Däremot har utskottet noterat att konventets förslag på denna punkt uttryckligen värdesätts av den europeiska arbetsgivarorganisationen där är medlem. I en skrivelse till rådets ordförande skriver organisationen: "I egenskap av arbetsmarknadspart, är det också en nyckelfaktor för Unice att regeringskonferensen bekräftar konventets förslag att i konstitutionen starkare erkänna arbetsmarknadsparternas autonomi och den sociala dialogen." Unice företräder fler än 16 miljoner privata företag i 28 europeiska länder. vill i detta sammanhang erinra om att konventets arbetsgrupp Ett Socialt i sina slutsatser (CONV 516/03 ) rekommenderade att "arbetsmarknadsparternas roll uttryckligen skall erkännas i fördraget och att lämpliga bestämmelser om konsultationsförfarande skall ingå i detta liksom att befintliga tillvägagångssätt för förhandlingar om avtal på arbetsmarknaden skall stärkas". I arbetsgruppen ingick företrädare för bl.a. den svenska . Till skillnad från anser arbetsmarknadsutskottet att det är viktigt att artikel I-47 om arbetsmarknadens parter och den autonoma sociala dialogen återfinns i ett nytt fördrag. Regeringen bör starkt verka för att så blir fallet. Utskottet anser därmed att motion 2003/04:K10 yrkande 32 i denna del (m) bör avstyrkas. Yttrandefrihet för anställda i EU:s institutioner I skrivelsen konstateras att en målsättning i konventsarbetet har varit att bidra till ökad öppenhet i unionens verksamhet. Regeringen anser att konventets förslag främjar en öppenhetskultur inom unionen. För att uppnå verklig öppenhet inom EU-institutionerna bör yttrandefrihet för anställda där skrivas in i fördraget, anser i motion 2003/04:K2 yrkande 3. pekar i motion 2003/04:K13 yrkande 20 på att EU-anställda som kritiserar och avslöjar korruption och ineffektivitet riskerar omplacering eller avskedande. Därför anser partiet att EU:s anställda måste tillförsäkras yttrandefrihet och meddelarfrihet och förutsätter att regeringen driver frågan med stor kraft under regeringskonferensen. Konventets förslag om öppenhet, insyn och allmänhetens tillgång till handlingar regleras i artiklarna I-49 och III-305. I den sistnämnda artikeln sägs inledningsvis att unionens institutioner, organ och myndigheter skall erkänna vikten av öppenhet i sitt arbete. En ur arbetsmarknadsutskottets synvinkel viktig aspekt på öppenheten är frågan om yttrandefrihet för anställda. Utskottet har i ett nationellt perspektiv behandlat denna fråga vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande 2002/03:AU6 Statens ansvarsnämnd och arbetsrättsliga frågor där frågan om privatanställdas yttrandefrihet togs upp. Utskottet förordade en stärkt yttrandefrihet för privatanställda. I likhet med i dess remissvar på promemorian Ds 2003:36 är utskottet väl medvetet om svårigheterna att få andra medlemsstater i unionen att acceptera den form av öppenhet och yttrandefrihet som finns i genom grundlagsbestämmelserna i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Trots detta anser utskottet att regeringen i regeringskonferensen bör göra ytterligare ansträngningar för att få gehör för vikten av yttrandefrihet för anställda i EU:s institutioner, organ och myndigheter. Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet att motionerna 2003/04:K2 yrkande 3 (c) och 2003/04:K13 yrkande 20 (mp) bör avstyrkas. Samordning mellan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik Den ekonomiska politiken liksom sysselsättningspolitiken är medlemsstaternas befogenhet även om den samordnas inom unionen. För de stater som har infört euron omfattas dock den monetära politiken av unionens exklusiva befogenhet. Konventets förslag i denna del innebär i stort att den fördragsfästa samordning som redan gäller tydliggörs i det konstitutionella fördraget. Konventet föreslår en separat bestämmelse i fördragets del I under befogenhetsavsnittet. Där behandlas samordningen av medlemsstaternas ekonomiska politik och sysselsättningspolitik samt tillämpliga delar av medlemsstaternas socialpolitik för att klargöra den särskilda karaktären hos denna samordning. Enligt i motion 2003/04:K9 yrkande 15 verkar regeringen dela konventets synsätt att den ekonomiska politiken skall vara överordnad sysselsättningspolitiken. Det gäller bl.a. prisstabilitetsmålet, begränsningarna för finanspolitiken med och restriktioner för den offentliga sektorns lånemöjligheter. Partiet anser att regeringen i regeringskonferensen bör verka för att denna syn inte ges alltför stort utrymme i fördragstexten och för att stabilitetsnormerna inte överordnas sysselsättningsmålen. poängterar i motion 2003/04:K13 yrkande 65 vikten av att prioritera arbetet för sysselsättning jämbördigt med exempelvis den ekonomiska politiken. Samordning mellan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik regleras i artiklarna I-14 och III-100. ser positivt på en samordning mellan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik men vill framhålla vikten av symmetri mellan fördragets olika delar. Det finns enligt arbetsmarknadsutskottet en risk för att ordalydelsen i vissa artiklar i konventets förslag i del III av fördraget kan uppfattas som att sysselsättningspolitiken är underordnad den ekonomiska politiken. Det gäller artikel III-99 där det sägs att sysselsättningsmålet skall beaktas när unionens politik utformas och artikel III-100 där det talas om att sysselsättningsriktlinjerna skall stämma överens med de ekonomisk-politiska riktlinjerna. Utskottet förespråkar ett klarläggande att de båda politikområdena skall vara jämbördiga. Med det anförda anser utskottet att motionerna 2003/04:K9 yrkande 15 (v) och 2003/04:K13 yrkande 65 (mp) bör avstyrkas. Av skrivelsen framgår att EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna föreslås omvandlad från politiskt dokument till fördragstext. Regeringen anger i skrivelsen att den i likhet med vissa remissinstanser tidigare ifrågasatt om stadgan varit tillräckligt tydlig för att kunna inkorporeras i fördraget. För att oklarheter inte skall uppstå om stadgans inverkan på och på unionens befogenheter har det under konventet arbetats in förtydligande Med ingresstexten intakt, och med de klarare avgränsningar som tagits in i stadgans avslutande bestämmelser, bör enligt regeringen sådana oklarheter kunna undvikas. Även hänvisningen till presidiets förklaringar kan underlätta förståelsen av stadgans innebörd. m.fl. (s) förespråkar i motion 2003/04:K3 att jämställdhet mellan kvinnor och män skrivs in i ingressen till fördragets del II Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Som framgått föreslår konventet att rättighetsstadgan inklusive dess ingress införlivas i sin helhet i del II i det konstitutionella fördraget som vissa justeringar och tillägg görs i stadgan. Vidare har framgått att arbetsmarknadsutskottet förespråkar att regeringen i regeringskonferensen kraftfullt verkar för att klara och tydliga skrivningar om jämställdhet mellan kvinnor och män lyfts fram bland de grundläggande värdena i fördraget. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motion 2003/04:K3 (s) bör avstyrkas. Sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor - allmänt Regeringen konstaterar i skrivelsen att konventets förslag inte innebär några större förändringar på det sociala området. Dagens kompetensfördelning mellan medlemsstaterna och unionen på det sociala området bör behållas, anser regeringen. Konventets förslag bör därför stödjas. Regeringen konstaterar att omröstning med kvalificerad majoritet möjliggör framsteg på det sociala området inom den kompetens som unionen har. Medbeslutande för kan också övervägas i vissa delar. En teknisk-juridisk översyn kan behöva göras för att tillförsäkra att förslaget inte får oönskade effekter på möjligheterna att införliva EU:s lagstiftning genom kollektivavtal. Regeringen konstaterar att det under konventets arbete visade sig vara svårt att vinna stöd för att skriva in rätten till gränsöverskridande fackliga sympatiåtgärder. Enligt regeringen bör frågans läge på nytt värderas under regeringskonferensen. välkomnar i motion 2003/04:K10 yrkande 32 i denna del konventets förslag på det sociala området eftersom det enligt partiet innebär att socialpolitiska och sociala transfereringar är och förblir nationella frågor. Enligt i motion 2003/04:K9 yrkandena 13 och 16 bör regeringen i regeringskonferensen säkerställa möjligheten att införliva EU:s lagstiftning genom kollektivavtal. Där bör regeringen också föra fram förslag om att föra in rätten till gränsöverskridande fackliga sympatiåtgärder i fördraget såsom en form av "femte frihet". Utskottet anser att det är mycket angeläget att bibehålla nuvarande möjligheter att genomföra EU-regler på det arbetsrättsliga området genom kollektivavtal och detta oavsett om de regler som skall genomföras tilllkommit genom gängse lagstiftningsförfarande eller med stöd av fördraget genom avtal på unionsnivå mellan arbetsmarknadens parter. bör kunna förutsätta att regeringen i regeringskonferensen kraftfullt verkar för att ett motsvarande tillvägagångssätt kan användas även framgent på det socialpolitiska området. Enligt utskottets uppfattning bör regeringen i regeringskonferensen söka vinna gehör för en reglering i fördraget av rätten till gränsöverskridande fackliga sympatiåtgärder. Som framgått står regeringen bakom konventets förslag om kompetensfördelning på det sociala området. Utskottet konstaterar att också stöder konventets förslag på det sociala området. har ovan kommenterat formuleringarna om "full sysselsättning" och "social marknadsekonomi" som ingår i unionens mål enligt artikel I-3. Eftersom det bör råda symmetri mellan fördragets olika delar bör formuleringar om "hög sysselsättningsnivå" (artikel III-99) och "öppen marknadsekonomi" (artiklarna III-69, III-70 och III-77) ersättas med begreppen "full sysselsättning" och "social marknadsekonomi". Utskottet anser att motionerna 2003/04:K10 yrkande 32 i denna del (m) och 2003/04:K9 yrkandena 13 och 16 (v) bör avstyrkas. Öppna samordningsmetoden på sysselsättningsområdet genomförs med hjälp av den öppna samordningsmetoden. Regeringen har i en skrivelse, 2001/02:187, redovisat genomförande av sysselsättningsstrategin. I sitt ställningstagande till skrivelsen (bet. 2002/03:AU1) betonade arbetsmarknadsutskottet vikten av en nationell förankring av sysselsättningssamarbetet. Utskottet framhöll att det är angeläget att samarbetet är förankrat hos arbetsmarknadens parter och såg positivt på en ökad regional och lokal förankring av detta. I EU:s gällande sysselsättningsriktlinjer betonas att samarbetet med arbetsmarknadens parter bör uppmuntras nationellt, regionalt och lokalt samt på sektors- och företagsnivå för att säkerställa att sysselsättningsstrategin genomförs, bevakas och följs upp. På såväl nationell nivå som på europeisk branschövergripande nivå respektive sektorsnivå uppmanas arbetsmarknadens parter att vara aktiva i såväl genomförande som rapportering av sysselsättningsriktlinjerna. Också andra aktörer än parterna kan bidra till genomförandet av sysselsättningsstrategin. Utskottet vill i likhet med LO och TCO i deras remissvar fästa uppmärksamhet på att det kan finnas behov av att i fördraget reglera hur bl.a. arbetsmarknadens parter kan tillföra synpunkter när den öppna samordningsmetoden används. Detta var också en fråga som behandlades i konventets arbetsgrupp Ett Socialt . Gruppen förespråkade i sina slutsatser en reglering av den öppna samordningsmetoden i fördraget och ansåg att denna skulle göras på ett sådant sätt att tillvägagångssätt och olika inblandade aktörers roller klarläggs. Arbetskraft från tredje land Den rättsliga ställningen för tredjelandsmedborgare som är lagligen bosatta i unionen bör enligt regeringen tillnärmas den som medlemsstaternas medborgare åtnjuter. En viktig rättighet är att ha tillgång till arbetsmarknaden, på villkor som är jämförbara med EU-medborgarnas. efterlyser i motion 2003/04:K10 yrkande 24 i denna del ett modernt regelverk för arbetskraftsinvandring. Partiet anser att konventets förslag om att ge medlemsstaterna rätt att fastställa hur många tredjelandsmedborgare som skall beviljas inresa för arbete strider mot idén om en gemensam invandringspolitik. Förslaget bör därför avvisas. I stället måste målet vara ett gemensamt modernt regelverk för arbetskraftsinvandring till EU. Utskottet ser positivt på konventets förslag om arbetskraftsinvandring av tredjelandsmedborgare. Det innebär ett klargörande av medlemsstaternas rätt att själva fastställa hur många tredjelandsmedborgare som får beviljas inresa för att där söka sysselsättning som arbetstagare eller egenföretagare. Som framgått förespråkar regeringen ökad överensstämmelse mellan den rättsliga ställningen för tredjelandsmedborgare som är lagligen bosatta i unionen och den som medlemsstaternas medborgare åtnjuter. Utskottet delar denna uppfattning och vill understryka att en viktig rättighet är att ha tillgång till arbetsmarknaden, på villkor som är jämförbara med EU-medborgarnas. Utskottet anser att motion 2003/04:K10 yrkande 24 i denna del (m) bör avstyrkas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Gränsöverskridande fackliga sympatiåtgärder (m+fp+kd+c) av (), (m), (), (), (), () och () som anför följande. Utskottsmajoriteten förordar en reglering i fördraget av rätten till gränsöverskridande fackliga sympatiåtgärder. Till skillnad från utskottsmajoriteten ser vi inte behov av att fördragsreglera någon sådan rätt. Vi förordar att det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet föreslår att tydligt avvisar Vänsterpartietets förslag i motion 2003/04:K9 yrkande 16 (v) och riktar ett tillkännagivande till regeringen med ovanstående innebörd. Vissa arbetsmarknadsrelaterade framtidsfrågor (m) av (m), () och () som anför följande. Vår allmänna utgångspunkt är att skall vara en fullvärdig medlem i Europeiska unionen. EU-samarbetet är i grunden mellanstatligt, men med ett gemensamt och överstatligt beslutsfattande på de områden som medlemsländerna beslutat. Samarbetet skall främst fokusera på människornas fria rörlighet, en dynamisk ekonomi som är öppen mot omvärlden, gränsöverskridande miljöproblem och kampen mot internationell brottslighet. Beslut blir emellertid inte, med automatik, bättre för att de fattas på EU-nivå. Däremot behövs, i varierande utsträckning inom olika områden, beslut som är gemensamma på europeisk nivå. och hur långt EU:s kompetens sträcker sig skall tydligt anges i fördraget. lägger fast position inför de förhandlingar om EU:s konstitutionella fördrag som regeringen genomför . Positionen skall vara tydlig så att den intresserade medborgaren kan värdera de kompromisser med andra länder som blir nödvändiga att vidta. Därtill anser vi att den rättsliga grunden gällande den s.k. sociala dialogen bör tas bort ur fördraget. De avtalsslutande parterna ges en särställning i den europeiska lagstiftningsprocessen som, enligt vår mening, är olämplig, detta i synnerhet som arbetsmarknadens parter inte kan ställas till svars för lagstiftningen. Det är dessutom ett faktum att arbetsmarknadens parter inte är representativt tillsatta, utan utses av en minoritet av dem som berörs. Därtill varierar traditionerna inom detta område starkt mellan de olika medlemsstaterna. Detta ger sammantaget anledning att se över lagstiftningsförfarandet på arbetsmarknadsområdet. Vi kan tydligt se ett mönster: EU-lagstiftningen gällande arbetsmarknadsfrågor har kommit i konflikt med de svenska kollektivavtalslösningarna. Det gäller exempelvis EU-direktivet om arbetstid som fick till följd att fungerande, mer långtgående svenska kollektivavtalslösningar inte kunde accepteras. Vi är därtill synnerligen tveksamma till ett system som bygger på tillkommande minimikrav inom arbetsmarknadsområdet. En gradvis process i strävan att nå vissa angivna miniminivåer riskerar att få negativa följder gällande frågor som rör integration och jämställdhet. Detta kan i förlängningen leda till att nödvändiga förändringar aldrig genomförs. Det blir bekvämt att kunna hänvisa till uppnådda miniminivåer. Därutöver vill vi påpeka att vi anser att konventets förslag är bra gällande den ekonomiska politiken i relation till sysselsättningspolitiken. Konventet behandlar utförligt frågan om ansvaret för den ekonomiska politiken och föreslår att medlemsländerna även fortsättningsvis skall ansvara för denna. Vi ser vidare positivt på konventets förslag att socialpolitiska och sociala transfereringar är och skall förbli nationella frågor. När det gäller frågor om arbetskraft från tredje land är det av betydande vikt att ett modernt regelverk arbetas fram inom EU avseende arbetskraftsinvandring. Konventets förslag att ge medlemsländerna rätt att fastställa hur många tredjelandsmedborgare som skall beviljas inresa för arbete strider mot idén om en gemensam invandringspolitik. Förslaget bör avvisas. Vi vill avslutningsvis slå fast att strävan med det nya fördraget måste vara att tydliggöra det politiska ansvaret. Organ som utgör tveksamma inslag i det europeiska samarbetet. Dylika kommittéer bidrar till att stärka de redan alltför stora korporativistiska inslagen i EU, på bekostnad av en tydlig politisk beslutsprocess. Den utvecklingen är inte acceptabel. Vi förordar att det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet föreslår att riktar ett tillkännagivande till regeringen med ovanstående innebörd. Därmed tillstyrks motion 2003/04:K10 yrkandena 24 i denna del och 32 (m). Social marknadsekonomi och den sociala dialogen (v) av () som anför följande.