yttr · GR05AU3y · 2004-01-01 00:00:00 — Utskottet - som inte anser att man nu bör binda sig för hur detta ska åstadkommas mera i detalj - värdesätter att en analys pågår inom . Utskottet utgår från att regeringen återkommer till i denna fråga innan tvåårsperioden med övergångsregler löpt till ända. Vi socialdemokrater vill slutligen anföra följande. De åtgärder som beskrivs i skrivelsen är avsedda att underlätta övergången till en fri rörlighet. Uppdrag riktas till olika myndigheter, och regeringen utreder och analyserar olika frågor. De centrala frågorna om lön och andra anställningsvillkor är dock i första hand parternas ansvar. Vi socialdemokrater utgår från att parterna, i eget intresse, lever upp till detta ansvar och informerar regeringen om eventuella störningar eller missförhållanden på arbetsmarknaden. Det ovanstående innebär att vi anser att bör ställa sig bakom regeringens skrivelse. Vi förordar också ett tillkännagivande om att regeringen övergångsregler gäller åtgärdar de problem som identifieras och återkommer till med de förslag som detta föranleder. Det anförda innebär också att samtliga i detta yttrande berörda motioner, Sf38, Sf39, Sf40, Sf41, Sf42, Sf43 och Sf44, bör avstyrkas i den mån de inte får anses tillgodosedda genom det anförda. Övergångsregler m.m. (m) , och (alla m) anför: utvidgas EU från 15 till 25 medlemsländer. Öppningen för nya medlemsländer är det viktigaste som har hänt inom Europasamarbetet . Vi moderater välkomnar utvidgningen. Det eventuella problemet i samband med unionens utvidgning är inte att medborgare från de nya medlemsländerna kommer hit för att arbeta. Det handlar inte heller om att de skulle utsättas för rovdrift på den svenska arbetsmarknaden. Problemet sammanhänger i stället med utformningen av de svenska socialförsäkringssystemen och EU:s olika regelverk på detta område. Vi moderater anser att problem som kan uppstå med fiktiva anställningar och utnyttjande av svenska bidragssystem ska mötas med ändring av regelsystemen i stället för med hinder för den fria rörligheten inom EU. problem är att allt färre försörjer alltfler. Stora nationella problem har grundats i och med en illa fungerande arbetsmarknad. Vi har jämfört med de flesta EU-länder socialförsäkringslösningar och arbetsmarknadsregler som är förmånligare för den enskilde och skattenivåer som är väsentligt högre. Vår utgångspunkt är att ska eftersträva generella regelförändringar. Medborgare från de nya EU-länderna ska inte behöva arbetstillstånd för att få arbeta i . Arbetstagare och deras anhöriga ska beviljas uppehållstillstånd i under förutsättning att de kan försörja sig. Någon facklig eller statlig kontrollapparat behövs inte. Det räcker med ett formellt krav på egenförsörjning. Socialbidrag ska inte utbetalas till EU-medborgare som söker arbete i . Familjeförmåner som föräldrapenning, barnbidrag, studiebidrag, bostadsbidrag och underhållsstöd bör enligt mening i princip endast utgå till familjer bosatta i . Regeringen måste därför aktualisera en översyn av förordning (EEG) nr 1408/71 med detta syfte. Vi anser också att man bör överväga möjligheterna till en ordning för medborgare från alla EU-länder där arbetstagare successivt kvalificerar sig in i svenska socialförsäkringssystem. Det anförda innebär att vi anser att socialförsäkringsutskottet bör föreslå att bifaller motion Sf40 yrkandena 2-7. Övergångsregler m.m. (fp) () anför: blir en sammanhållen kontinent med länder som frivilligt valt att gå samman för att lösa gemensamma problem. Tiotals miljoner människor, som för bara levde under kommunistiskt förtryck, kommer in i det EU som djupast sett syftar till att värna demokratin, friheten och freden. Det är något historiskt och fantastiskt. Rätten att ta arbete inom hela Europeiska unionens område har från början varit en hörnsten i EU-samarbetet. Att människor flyttar mellan länder ökar den ömsesidiga förståelsen och får positiva effekter på den europeiska ekonomin. Rätten och möjligheten att flytta ökar naturligtvis starkt individernas frihet. Det har blivit en självklarhet att alla medborgare i EU-länderna ska kunna resa, arbeta och leva i hela unionen på samma villkor. Därför säger nej till regeringens förslag om övergångsregler för nya EU-medborgare. Det krånglar till det för människor som vill komma hit och arbeta. Vi behöver fler som jobbar och betalar skatt. accepterar däremot en övergångsregel, nämligen att den som vill flytta hit måste kunna försörja sig. Vi godtar inga andra tillfälliga lösningar än denna enkla, som i praktiken alltså bara består i ett skriftligt besked från en seriös arbetsgivare. Den behövs för att motverka varje risk för utnyttjande av svenska bidrag. Den regeln borde gälla alla som vill flytta hit, men får just nu inte tillämpas för medborgare från de gamla EU-länderna. Detta bör ändras, men i avvaktan på det bör denna rimliga princip tillämpas där det är tillåtet. Vår bedömning är att det är möjligt att genomföra sådana förändringar , för principen stöds av de allra flesta politiker och partier i och i . Därför ska denna övergångsregel enbart gälla . Övergångsregler m.m. (kd) () anför: Tio länder från samt från välkomnas in i Europasamarbetet . Detta är en av samarbetets absolut största historiska händelser. Östutvidgningen är ur såväl ekonomiskt, politiskt som institutionellt perspektiv en enorm utmaning. Efter årtionden av isolering och utanförskap öppnas nu dörrarna till gemenskap med de europeiska grannarna. Även ur ett svenskt perspektiv finns det stora vinster med utvidgningen. Den politiska och sociala utvecklingen i våra grannländer gynnar givetvis även oss, inte minst genom att det blir en säkrare region. Dessutom kan vi samarbeta när det gäller gränsöverskridande brottslighet och miljöfrågor. behöver även kvalificerad arbetskraft som vill komma hit och bidra till vår ekonomi och välfärd. Eftersom de tio nya medlemsländerna är en snabbväxande region öppnas även en stor marknad för . En gemensam marknad innebär således en starkare ekonomi, fler arbetstillfällen, högre tillväxt och ett tryggat välfärdssystem. överväganden i frågan om övergångsregler kan sammanfattas på följande sätt: - Erfarenheter från den senaste EU-utvidgningen har inte visat på någon förändring i negativ bemärkelse när det gäller förflyttning över gränserna. - Undersökningar visar att det främst är välutbildade personer i arbetsför ålder som söker sig till ett annat medlemsland för att arbeta. - har ett behov av arbetskraftsinvandring på lång sikt för att trygga välfärden. Vi kristdemokrater anser att invandring i grunden är en stor tillgång för vårt land, men förutsättningarna måste vara tillräckligt goda för att möjligheterna till mänsklig utveckling och ökat välstånd ska kunna tas till vara. Vår ståndpunkt är att inte ska införa några övergångsregler. De nya medlemsländerna ska välkomnas som fullvärdiga medlemmar. Vi anser att regeringen bör verka för att ändra den negativa spiral som uppstått när de andra medlemsländerna sett sig tvingade att införa övergångsregler. borde gå i spetsen för att påverka de övriga länderna genom att avstå från sådana regler. Den oro som regeringen skapat genom tal om "social turism" m.m. bör enligt mening mötas med avstämningspunkter, ett "early warning system", efter EU-utvidgningen. ska regeringen återkomma till med en skrivelse som innehåller en redovisning för utvecklingen på arbetsmarknaden och av trygghetssystemen. Regeringen ska också vara skyldig att fortlöpande följa utvecklingen och i händelse av förändringar av dramatisk karaktär återkomma till med en proposition med förslag till åtgärder. Vi kristdemokrater har påtalat de brister som finns i dagens socialförsäkringssystem men inte fått något gehör för detta. Omkring en miljon människor försörjs uteslutande genom bidragssystemen. Behovet av en översyn har funnits länge och är oberoende av att EU får tio nya medlemsländer. En reformering måste ske om samspelet mellan skattesystemen och de olika bidragssystemen ska ge rätt incitament till arbete. En förändring behövs också för att anpassa våra system till en värld med allt rörligare arbetskraft. Övergångsregler m.m. (c) () anför: utvidgas EU med tio nya medlemmar. Det är en stor händelse när tar ännu ett steg mot samförstånd och varaktig fred. vill ha ett som präglas av öppenhet, mångfald och framtidstro. Vi välkomnar de nya medlemsstaterna in i den europeiska gemenskapen. EU:s fria rörlighet ska gälla för alla EU-medborgare. Vi ställer oss mycket kritiska till att dela upp EU-medlemmarna i ett A-lag och ett B-lag med regler som gäller för vissa medlemmar i , men inte för andra. Det EU som riskerar att växa fram om diskriminerande regler införs lutar åt en slutenhet, misstro och rädsla. Det är inte det som vill se. Att ha fri rörlighet för kapital, varor och tjänster, men bara för vissa människor, medför att hela grundidén med EU riskerar att gå förlorad. anser att rädslan och oron för missbruk av det svenska välfärdssystemet överdrivs. De människor som vill komma hit och försörja sig genom arbete kan bidra till ett vitalt socialt, ekonomiskt och kulturellt. De ska uppmuntras att komma hit. Vi accepterar inte att vissa länders medborgare pekas ut som mer benägna att utnyttja sociala välfärdssystem än andra. Farhågorna för "social turism" är inte bara stötande utan även dåligt grundade. Trygghetssystemen mot inkomstbortfall på grund av arbetslöshet eller sjukdom har kvalifikationsvillkor som grundas på tidigare inkomst, och risken för försök att utnyttja dessa system är obefintlig. Även riskerna för att svenska bidragssystem skulle överutnyttjas av personer från de nya medlemsländerna är kraftigt överdrivna. Inte heller behöver man räkna med en våg av migration. En rapport från visar att flyttbenägenheten i de nya EU-länderna är mycket låg och att inte är det land som människorna i de nya länderna ser som attraktivast att flytta till. Att avvisa möjligheten att tillämpa övergångsregler är en viktig symbolisk handling. På det sättet kan visa att vi fullt ut välkomnar de nya medlemsländerna och deras medborgare till EU. Ett sådant ställningstagande skulle också vara gynnsamt för . Vi kan inta positionen som ett attraktivt och välkomnande invandrarland i med växande demografiska problem. Vår stela arbetsmarknad drar nytta av ett tillskott av högutbildad arbetskraft och tillskott av skatteintäkter. Det skapar också förutsättningar för goda politiska relationer inom EU, vilket ökar möjligheter att påverka. Regler på arbetsmarknaden m.m. (v, mp) () och () anför: Vår uppfattning är att nya förutsättningar för ställer högre krav än tidigare på regeringen att tillsammans med arbetsmarknadens parter säkerställa att arbetsmarknadens villkor, regler och lagar följs och stärks. Redan nu finns exempel på akuta problem inom vissa branscher, inte minst inom bygg-, transport- och tjänstesektorn. De åtgärder vi är överens om är generella och lika för alla. Det handlar om att motverka lönedumpning, svartarbete, ekonomisk brottslighet och utnyttjande av människor. Det handlar också om att förhindra diskriminering. Vi vill peka på några problemområden där vi menar att regeringen bör återkomma med konkreta förslag på lösningar. - Bemanningsföretagen, som i vissa fall verkar ha som målsättning att dumpa löner. - Oklara ansvarsförhållanden vid underentreprenader. - Oseriöst användande av F-skattsedlar. Dessutom är det nödvändigt att på olika sätt stärka de fackliga organisationernas möjligheter att motverka lönedumpning och försvara kollektivavtalens ställning på arbetsmarknaden. Arbetet mot allt slag av diskriminering bör förstärkas och utvecklas. De ansvariga myndigheternas roller bör utvärderas och det lokala arbetet mot diskriminering skärpas. Sociala förbättringar och förhindrande av oseriös verksamhet bör vara kriterier vid offentlig upphandling. Vi anser med hänvisning till det ovanstående att regeringen bör återkomma till med förslag på samlade generella insatser som syftar till att säkerställa tryggheten för alla arbetstagare på arbetsmarknaden vid fri rörlighet. 2003/04:AU3y Avvikande mening Avvikande mening 2003/04:AU3y