yttr · GR05KU5y · 2004-01-01 00:00:00 — Utgiftsområde 1 Till finansutskottet har vid sitt sammanträde beslutat att bereda övriga utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100) om tilläggsbudget för (punkterna 5-44) jämte eventuella motioner, allt i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. yttrar sig över förslagen beträffande ändring i lagen om statligt stöd till politiska partier (yrkande 5), ändring i lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i (yrkande 43), ränta på kung hemgiftskapital (yrkande 11), ändrade anslag för utgiftsområde 1 (yrkande 42 delvis och yrkande 44) samt förbättrad kapitalstruktur i statliga bolag (yrkande 40). Statligt stöd till politiska partier Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier (yrkande 5). Ändringarna innebär att såväl mandatbidrag som grundstöd och tilläggsstöd räknas upp. Det medför att anslaget 90:6 Stöd till politiska partier ökas med (yrkande 42 delvis). Stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i Riksdagsstyrelsen föreslår att antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring av lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i (yrkande 43). Stödet skall enligt förslaget beräknas efter att det skall motsvara kostnader för 225 politiska sekreterare , 335 politiska sekreterare och 349 politiska sekreterare från . Beloppet per politisk sekreterare och månad skall ligga till grund för beräkningen. Riksdagsstyrelsen föreslår vidare att anslaget 90:2 ledamöter och partier m.m. ökas med och anslaget 90:3 förvaltningskostnader ökas med (yrkande 44). Ränta på kung hemgiftskapital Regeringen föreslår att godkänner att betalning av årlig ränta på kung hemgiftskapital upphör (yrkande 11). betalar till Hans Maj:t Konungens hovförvaltning i ränta på kung hemgiftskapital. Som skäl för förslaget anför regeringen att alla betalningar till kungahuset bör samordnas under ett anslag. Anslaget 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten skall räknas upp i motsvarande mån (yrkande 42). Ändrade anslag för utgiftsområde 1 Regeringen och riksdagstyrelsen föreslår i övrigt följande ändringar på tilläggsbudget för utgiftsområde 1 (yrkande 42 delvis och yrkande 44): Ändrad ram och ändrade anslag 2004 för utgiftsområde 1 Anslag Belopp enligt statsbudget 2004 Förändring av ram/anslag Ny ram/ Ny anslagsnivå 7 896 299 40 162 7 936 461 45:1 17 665 -400 17 265 46:1 Allmänna val och demokrati 235 000 -1 100 233 900 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten 94 574 + 300 94 874 90:2 ledamöter och partier m.m. 618 265 + 16 000 634 265 90:3 förvaltningskostnader 540 642 + 14 800 555 442 90:5 m.m. 5 460 532 - 14 438 5 446 094 90:6 Stöd till politiska partier 131 200 + 25 000 156 200 I propositionen föreslås att godkänner vad regeringen förordar om en förbättrad kapitalstruktur i statliga bolag (yrkande 40). att behållningen på ett särskilt konto i vid utgången av 2003 får användas även för kapitaltillskott till . Regeringen får utnyttja kontot genom att tillföra det medel för insatser i av staten hel- eller delägda bolag på de villkor som tidigare fattat beslut om med följande två tillägg. Kontot skall ha en kredit på högst Om krediten utnyttjas skall den ha återbetalats inklusive ränta med extra utdelningar från statligt ägda bolag före utgången av 2004. Den sammanlagda ramen för extra utdelningar som får tillföras kontot höjs därmed till totalt 5 . Som skäl för att knyta en kreditmöjlighet till kontot i anförs att erfarenheten visat att det tar avsevärd tid att få till stånd väl underbyggda analyser av kapitalstrukturen i olika statliga bolag och att i korrekta former besluta om extra utdelningar. Behovet av att lämna kapitaltillskott kan däremot uppkomma med ganska kort varsel. I sådana situationer kan regeringen behöva ett handlingsutrymme. En lämpligt avpassad kredit knuten till kontot i anges utgöra en teknisk lösning på detta problem. Stödet till de politiska partierna I motion 2003/04:Fi26 av () föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ingen höjning bör ske av stödet till de politiska partierna. Motionären framhåller att inget talar för att en höjning bör äga rum . Partierna kan effektivisera sina organisationer och sina arbetssätt i likhet med många privata företag och andra i vårt samhälle . I motion 2003/04:Fi17 av m.fl. (kd) föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bruttoredovisning av medel på det särskilda kontot i för insatser i statligt hel- eller delägda bolag (yrkande 2). Motionärerna anser bl.a. att alla medel från statligt hel- eller delägda bolag och dessas användning skall passera statsbudgetens inkomst- respektive utgiftssida. bör som sin mening ge regeringen till känna att en sådan ordning bör åstadkommas för det ifrågavarande särskilda kontot i . I motion 2003/04:Fi27 av m.fl. (kd) föreslås att avslår propositionen i nu aktuell del (yrkande 5 delvis). Vidare föreslås att tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om att återkomma till med lagförslag som avgränsar regeringens befogenhet att göra kapitalinsatser i statliga bolag utan att i förväg ha inhämtat godkännande (yrkande 6). Motionärerna anser bl.a. att regeringen på nytt genom sitt förslag försöker begränsa inflytande över de statliga bolagen och beskära möjlighet att utöva finansmakten. Enligt motionen innebär förslaget även ytterligare steg mot att permanenta en ordning som sagts vara tillfällig. Detta sker utan att man föreslår den reglering av ordningen som efterlyst. Om en kredit knyts till kontot bidrar det enligt motionärerna till att ytterligare försvåra genomlysningen av statsbudgeten och regeringens förvaltning av de statliga bolagen. För att öka öppenheten samt för att inordna modellen för förändringar i statliga bolags kapitalstruktur i statsbudgeten, bör stifta en lag som avgränsar kontots användning och beskriver hur de medel som använts skall redovisas i statsbudgeten. En sådan lag bör tydligt avgränsa regeringens befogenhet att göra kapitalinsatser utan att i förväg ha inhämtat godkännande. Regeringen bör återkomma till med förslag till en sådan lag. I motion 2003/04:Fi28 av m.fl. (m) föreslås att avslår propositionen i nu aktuell del (yrkande 10). Motionärerna anför bl.a. att de motsätter sig inrättandet av ett särskilt konto i avsett för insatser i av staten hel- eller delägda aktiebolag, via vilket medel kan överföras från vinstgivande statliga företag till andra statliga företag. Skälen till detta är flera. För det första är det demokratiskt tveksamt att regeringen på detta vis ges möjlighet att kringgå och den normala budgetprocessen. För det andra kan de företag som tvingas till extra utdelningar till kontot skadas. För det tredje innebär systemet ett kringgående av budgetlagens krav på bruttoredovisning. I motion 2003/04:Fi23 av m.fl. (fp) föreslås att avslår propositionen i nu aktuell del (yrkande 13). En grundläggande invändning mot förslaget är enligt motionärerna att det står i strid med budgetlagen och är konstitutionellt tvivelaktigt. Motionärerna anser att förslaget om förbättrad kapitalstruktur tillhör den typ av bemyndiganden som avsåg att undvika genom införandet av budgetlagen. De anser även att det är uppenbart att den ordning regeringen föreslår leder till att konkurrensen snedvrids på de marknader där statligt ägda företag verkar i konkurrens med privata företag. I 1 kap. 4 § regeringsformen framgår att beslutar om skatt till staten och bestämmer hur statens medel skall användas. Regeringsformens närmare bestämmelser om finansmakt och budgetreglering finns samlade i 9 kap. Den grundläggande bestämmelsen om finansmakten finns i 2 §, som anger att statens medel inte får användas på annat sätt än har bestämt. I regeringsformens föreskrifter om budgetreglering sägs att skall företa budgetreglering för det närmast följande budgetåret eller, om det finns särskilda skäl, för annan budgetperiod. skall, på förslag av reger ingen, i en statsbudget bestämma till vilka belopp statsinkomsterna skall beräknas och anvisa anslag till angivna ändamål. För löpande budgetår kan , enligt 9 kap. 5 § regeringsformen, på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra anslag och anvisa nya anslag. Huvudregeln om regeringens behörighet är att statens medel och dess övriga tillgångar står till regeringens disposition, men att i den omfattning som behövs fastställer grunder för förvaltningen av statens egendom och förfogande över den. Regeringen får t.ex. inte utan bemyndigande ta upp lån eller i övrigt ikläda staten ekonomiska förpliktelser. får emellertid enligt 9 kap. 2 § bestämma att statsmedel skall tas i anspråk i annan ordning än genom budgetreglering genom s.k. specialdestination. har samma formella inflytande över specialdestinationer som över anslagen. Lag om statsbudgeten (budgetlagen) I 17 § budgetlagen framgår att statens inkomster och utgifter skall budgeteras och redovisas brutto på statsbudgeten, den s.k. bruttoredovisningsprincipen. Utgifter får dock redovisas netto på anslag om inkomsterna från en verksamhet endast bidrar till att täcka verksamhetens kostnader (17 §). I 18 § budgetlagen framgår att en verksamhet där statens kostnader helt skall täckas med verksamhetens intäkter inte skall budgeteras och inte heller redovisas på anslag eller inkomsttitlar. Inkomsterna regleras också i 9 §, där begreppet definieras, och i 30 §, som säger att om har beslutat om försäljning av egendom skall inkomsten redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten, om inte bestämmer annat. Behandlingen av frågor om förbättrad kapitalstruktur i föregående års tilläggsbudget Med anledning av regeringens förslag ekonomiska vårproposition godkände (bet. 2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235) att, i samband med en översyn av kapitalstrukturen i statligt ägda bolag, högst 3 i form av extra utdelningar från de statliga bolagen 2003 fick överföras till ett särskilt konto i och användas för insatser i av staten hel- eller delägda bolag. Förslaget innebar att godkännande för en kapitalinsats skulle inhämtas, men i undantagsfall, där beslut inte kan vänta, föreslogs att regeringen avseende mindre belopp skulle bemyndigas att utan dröjsmål göra nödvändiga kapitalinsatser. I dessa fall skulle medgivande inhämtas i efterhand. I yttrande (2002/03:KU6y) till finansutskottet gjorde vissa uttalanden angående den beslutsform för kapitalomstruktureringar i den statliga företagssfären som föreslogs i propositionen. Utskottet ansåg att regeringens förslag borde modifieras på ett par punkter. För det första borde bemyndigandet inte innebära att regeringen i brådskande fall och för smärre belopp får besluta om kapitalinsatser. Utskottet uttalade att i varje enskilt fall bör besluta om kapitalinsatser. För det andra borde enligt utskottet bemyndigandet tidsbegränsas. Vidare uttalade utskottet att kontots varaktighet dessutom bör bli föremål för årliga prövning. Slutligen borde det enligt utskottet tydligt framgå av beslut att maximalt 3 fick överföras till det särskilda kontot. Utskottet anförde slutligen att det kan finnas anledning att i lämpligt sammanhang närmare överväga formerna för kapitalomstruktureringar i den statliga företagssfären. Om regeringen menar att det skall finnas en permanent särskild ordning för sådana beslut bör den återkomma till med förslag om hur en sådan ordning bör regleras. En lämplig tidpunkt att behandla frågan vore att ta upp den i samband med den i pågående översynen av budgetlagen. I betänkandet med anledning av ekonomiska vårproposition (bet. 2002/03:FiU21) ställde sig finansutskottet bakom vad hade anfört i det redovisade yttrandet. tillade vidare bl.a. att underskott inte får uppkomma på kontot, dvs. att någon kredit inte skall vara knuten till kontot. I den mån kapitaltillskott behövs och de ej kan finansieras med tillgängliga medel på kontot bör tillskottet, enligt vad finansutskottet yttrade, i stället tillskjutas genom att ett anslag anvisas över statsbudgeten. föreslog att som sin mening skulle ge regeringen till känna vad utskottet anfört. följde utskottet (rskr. 2002/03:235). Stöd till politiska partier och till ledamöter m.m. Som regeringen framhållit har en eftersläpning skett beträffande det statliga partistödet. Eftersläpningen bör nu korrigeras. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag till ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier och om höjning av det berörda anslaget. Utskottet tillstyrker vidare förslaget om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i och om höjning av berörda anslag. Motion 2003/04:Fi26 avstyrks. Utskottet har ingen erinran avseende regeringens förslag att betalning av årlig ränta på kung hemgiftskapital till Konungens hovförvaltning upphör. Utskottet tillstyrker förslaget om en motsvarande höjning av anslaget till Kungliga hov- och slottsstaten. Utskottet har inte någon erinran mot övriga förslag om ändrade anslag inom utgiftsområdet. erinrar om vad utskottet har uttalat om att det finns goda skäl att underlätta kapitalomstruktureringar i den statliga företagssfären. När det gäller beslutsformen för sådana kapitalomstruktureringar vidhåller utskottet sitt tidigare ställningstagande och hänvisar till det yttrande (2002/03:KU6y) som utskottet avgett i samband med behandlingen av tilläggsbudget för . I sammanhanget vill utskottet särskilt erinra om vikten av att regeringen återkommer till med förslag till en permanent ordning för kapitalomstruktureringen i den statliga företagssfären, om regeringen menar att erfarenheterna talar för att en sådan ordning bör finnas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), () och (). (), (), (), (m), (), () och () anför: Vi anser att finansutskottet bör avstyrka regeringens förslag om förbättrad kapitalstruktur. En grundläggande invändning är att förslaget står i strid med budgetlagen och är konstitutionellt tvivelaktigt. En annan invändning gäller användandet av bemyndigande på finansmaktens område. En viktig motivering för budgetlagen var att den ersatte en uppsjö av bemyndiganden som givit regeringen. Bemyndigandena var av den omfattningen att det var svårt att få en önskvärd överblick, och det förelåg risk för att det kunde uppstå oklarhet om vad hade beslutat. Det fanns behov av reglering på finansmaktens område som låg mellan regeringsformens och riksdagsordningens generella regler och de detaljerade och oöverblickbara bemyndigandena. Vid sidan om bemyndigandena fanns dessutom en rikt utvecklad praxis som det sågs behov av att kodifiera. Förslaget i vårpropositionen om förbättrad kapitalstruktur tillhör den typ av bemyndiganden som avsåg att undvika genom införandet av budgetlagen. Vi vill vidare betona den betydelse som principerna om bruttoredovisning och fullständig budgetproposition har för att skall kunna utöva sin grundlagsreglerade finansmakt. Regeringsförslaget innebär ett kringgående av budgetlagens krav på bruttoredovisning och utgör därmed ett flagrant brott mot budgetlagens bestämmelser. Den modell som regeringen införde 2003 riskerar få en permanent karaktär eftersom det även kommer att finnas behov av att göra förändringar i kapitalstrukturen i statliga företag. För att öka öppenheten samt för att inordna modellen för förändringar i statliga bolags kapitalstruktur i statsbudgeten, bör , i enlighet med vad utskottet i yttrande 2002/03:KU6y anförde, stifta en lag som avgränsar kontots användning och beskriver hur de medel som använts skall redovisas i statsbudgeten. vill regeringen höja ramen för de medel som skall få avsättas på det speciella kontot i genom att knyta en kredit till kontot. Det argument som anförs är behovet av snabbhet. Den sakliga innebörden är att regeringen vill utöka ramen från tre till . I än högre grad vill regeringen tydligen agera utanför den normala budgetprocessen. Av samma skäl som vi ursprungligen motsatte oss införandet av detta konto motsätter vi oss starkt dess utbyggnad. () och () anför: hade ett annat budgetalternativ . Detta avslogs av . Det är de partier som står bakom den budget som gäller som har ansvar för att se till att deras beslutade utgiftstak kan hållas. budgetförslag hade en marginal på vilket betyder att om vårt förslag hade vunnit gillande skulle flertalet av tilläggsbudgetens förändringar inte ha varit nödvändiga. Vi har enligt riksdagsordningen inte möjlighet att föreslå förändringar på andra anslag än de av regeringen i tilläggsbudget 1 aktualiserade. Det är därför inte praktiskt möjligt för oss att lägga fram en egen genomarbetad tilläggsbudget. Av samma skäl kommer vi inte att delta i den fortsatta behandlingen av den nu föreliggande tilläggsbudgeten bortsett från frågan om kapitalstruktur. () anför: har i parti- och kommittémotioner för förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än den nu gällande. ekonomiska politik och budgetalternativ för sammanfattas i motion 2003/04:Fi241. Detta alternativ avslogs av i den första beslutsomgången om utgiftsområdesramar och skatteinkomster till förmån för den inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som Socialdemokraterna föreslog. Av detta skäl deltog vi inte i den därpå följande behandlingen av anslag inom respektive utgiftsområde. Av samma skäl kommer vi inte att delta i den fortsatta behandlingen av den nu föreliggande tilläggsbudgeten bortsett från frågan om kapitalstruktur. Statligt stöd till politiska partier 1 Stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i 1 Ränta på kung hemgiftskapital 2 Ändrade anslag för utgiftsområde 1 2 Stödet till de politiska partierna 3 Lag om statsbudgeten (budgetlagen) 5 Behandlingen av frågor om förbättrad kapitalstruktur i föregående års tilläggsbudget 5 Stöd till politiska partier och till ledamöter m.m. 6 Anslagsförändringar på tilläggsbudget 9 Anslagsförändringar på tilläggsbudget 9