yttr · GR05SfU1y · 2004-01-01 00:00:00 — Ramar för utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12 m.m. Till finansutskottet har beslutat att bereda övriga utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 2003/04:1 Budgetpropositionen (volym 1) i vad avser den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas fördelning på utgiftsområden och beräkningen av statsinkomsterna, förslag till utgiftstak för staten , låneramar (yrkandena 1-17 och 27-40) jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Budgetpropositionen är ett resultat av samarbetet mellan Socialdemokraterna, . De delar av propositionen som utskottet yttrar sig över är regeringens förslag till dels fördelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12, dels beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten och beräkningen av statsbudgetens inkomster i de delar som avser utskottets beredningsområde. Utskottet yttrar sig vidare i motsvarande delar över följande motioner: Fi239 yrkandena 5-7 av m.fl. (m) Fi240 yrkandena 4, 8-9 och 12 av m.fl. (fp) Fi241 yrkandena 5 och 7 av m.fl. (kd) Fi242 yrkandena 3 och 7 av m.fl. (c) Fi270 yrkande 39 av m.fl. (m) Fi304 yrkande 25 av m.fl. (kd) Fi306 yrkandena 17 och 23 av m.fl. (c). Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet består av politikområdena Integrationspolitik, Storstads-politik, Migrationspolitik och Minoritetspolitik. Integrationspolitiken omfattar frågor om invandrares introduktion, ersättning till kommunerna för mottagande av flyktingar och frågor om svenskt medborgarskap. Åtgärder för att den etniska och kulturella mångfalden i samhället skall tillvaratas och för att främja lika rättigheter och skyldigheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund ingår i området liksom åtgärder för att förebygga och motverka etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Inom politikområdet finns myndigheterna , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) och . Storstadspolitiken är i sin tur ett tvärsektoriellt politikområde och omfattar frågor om hur en god utveckling skall främjas i storstädernas utsatta bostadsområden. Migrationspolitiken innefattar flyktingpolitik, invandring till , mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i samt internationellt arbete inom det migrationspolitiska området. I politikområdet ingår myndigheterna och . Slutligen finns politikområdet Minoritetspolitik med frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. I budgetpropositionen föreslås en utgiftsram på 7 för . Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vårproposition minskar med . Detta förklaras i huvudsak av att antalet asylsökande förväntas bli färre. I förhållande till anvisade medel 2003 minskar utgifterna med 2004. Förändringen förklaras huvudsakligen av att inga särskilda medel anslås för Storstadspolitiken . De konsekvensberäknade ramarna uppgår till respektive . Av budgetpropositionen framgår att integrationspolitiken har tillförts sammanlagt för för inrättande av skyddat boende m.m. för ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld. Ytterligare anslås till ett centrum mot rasism och annan intolerans samt för lokal verksamhet mot diskriminering. Storstadspolitiken, som innefattar de båda målen att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt samt att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor, skall enligt propositionen införlivas i ordinarie strukturer hos berörda kommuner, statliga myndigheter och andra samverkande aktörer. Inga nya medel har därför beräknats . I propositionen anges att i enlighet med storstadspropositionens intentioner skall en samlad avstämning och utvärdering av storstadspolitiken göras som underlag för ställningstagande om former och omfattning för den fortsatta storstadspolitiken. Regeringen avser att återkomma till med en skrivelse om storstadspolitikens utveckling. När det gäller migrationspolitiken anges i budgetpropositionen att utvecklingen inom utgiftsområdet i stor utsträckning styrs av omvärldsfaktorer som kan vara svåra att förutse och inte minst att påverka. Antalet asylsökande i har enligt budgetpropositionen ökat med . I motion Fi239 yrkandena 6 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med för och med 536 respektive . Motionärerna anser att bör läggas ned och att en avveckling av anslaget integrationsåtgärder bör påbörjas. Beträffande centrum mot rasism, verksamhet för personer som vill lämna rasistiska grupper samt åtgärder för unga kvinnor som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld bör emellertid stödet kvarstå. Vidare menar motionärerna att anslaget Hemutrustningslån kan minskas genom ändrade regler samt att anslaget Ombudsmannen mot etnisk diskriminering bör föras över till utgiftsområde 14 Arbetsliv. Motionärerna anser att bör ta över ansvar för att distribuera ersättningarna till kommunerna. Verket bör därför tillföras ytterligare medel härför. För att korta handläggningstiderna bör och tillföras ytterligare medel. Härigenom kan enligt motionärerna anslaget Mottagande av asylsökande minskas. I motion Fi240 yrkandena 8 och 9 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med för och med 732 respektive . bör enligt motionärerna minska i omfattning. Vidare anser motionärerna att och anslaget Offentligt biträde i utlänningsärenden bör tillföras ytterligare medel. Genom dessa ökade satsningar på snabbare behandling av asylärenden kan handläggningstiderna förkortas och kostnaderna för mottagande av asylsökande minskas. I motion Fi241 yrkandena 5 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med för och med 248 respektive . Motionärerna föreslår en nedläggning av fr.o.m. den Vissa av uppgifter bör övertas av och DO. DO bör vidare tillföras medel för att stärka arbetet mot ra sism, diskriminering och främlingsfientlighet. Motionärerna föreslår att de lokala och regionala diskrimineringsombudsmännen avskaffas och att anslaget Integrationsåtgärder inte skall tillföras några nya pengar. Anslaget till bör enligt motionärerna ökas bl.a. för att ytterligare förkorta handläggningstiderna. Verket bör inte pröva uppehållstillstånd för adopterade barn samt för nyfödda till föräldrar med uppehållstillstånd, varigenom resurser frigörs. Genom att tillföra medel för att korta handläggningstiderna kan anslaget Mottagande av asylsökande minskas. Slutligen anser motionärerna att systemet med förhandlingar och avtal med kommunerna bör avskaffas. Stödet till den nyanlända personen bör i stället bestå av en utvecklingspeng. Utvecklingspengen skall administreras av , , och fördelas av . Medel för detta tillförs utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till beräkning av utgifterna för budgetåren 2005 och 2006. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m fp kd 2004 6 648 - 388 - 638 -362 -756 -166 -300 Utskottet delar regeringens uppfattning att integrationspolitiken är en av mandatperiodens viktigaste frågor och att uppgiften att minska invandrares utanförskap måste ges hög prioritet. Utskottet ser också positivt på att politikområdet tillförs sammanlagt för för inrättande av skyddat boende m.m. för ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld och att ytterligare medel anslås till ett centrum mot rasism och annan intolerans samt för lokal verksamhet mot diskriminering. Enligt bl.a. betänkande, bet. 2000/01:KU4, bör beslut om ändringar i utgiftsområdesindelningen fattas före det aktuella budgetåret. Utskottet kan konstatera att någon ändring såvitt avser överflyttning av anslaget Ombudsmannen mot etnisk diskriminering inte har besluta av (se senast bet. 2001/02:KU37). Detta anslag bör därför fortsättningsvis vara kvar inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar och inte som föreslår föras över till utgiftsområde 14 Arbetsliv. När det gäller migrationspolitiken ser utskottet positivt på att föreslås få en förstärkning samt att anslagen Offentligt biträde i utlänningsärenden och Utresor för avvisade och utvisade personer tillförs ytterligare medel. Utskottet kan konstatera att antalet asylsökande är av avgörande betydelse för kostnadernas utveckling inom området. Prognosen för antalet asylsökande är dock alltid mycket osäker och beror i högsta grad på omvärldsfaktorer. Det är således viktigt men också mycket svårt att göra prognoser över utvecklingen av i första hand antalet asylsökande. Av budgetpropositionen framgår att antalet asylsökande i har ökat med . anges i propositionen att ett antagande om ett minskat antal asylsökande bidrar till att utgifterna inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar har reviderats ned 2004-2006. Av propositionen framgår emellertid inte vilket antal asylsökande som regeringen utgår från vid beräkningen av ramarna eller vid förslagen till anslag . har tidigare på förslag av utskottet, i samband med behandlingen av revisorers förslag rörande bl.a. resursfrågor och en årlig rapport om asylfrågorna (2001/02:RR16, bet. 2001/02:SfU13), gjort ett tillkännagivande till regeringen om ett förbättrat underlag för bedömning av behovet av och utnyttjandet av resurser för asylprocessen. Utskottet uttalade därvid att när det gäller det underlag behöver för att bl.a. ta ställning till kommande resursbehov så bör information lämnas i budgetpropositionen och den skrivelse om asyl- och migrationspolitiken (migrationsskrivelsen) som regeringen i samband med budgetpropositionen lämnar till . Utskottet anförde att den information som behövs för att ta ställning till budgeten naturligtvis av regeringen måste redovisas för senast i samband med budgetpropositionen. Utskottet kommer att närmare granska frågan vid beredningen av anslagen . Utskottet noterar i detta sammanhang att migrationsskrivelsen samt ytterligare en skrivelse Asylprocessen - en resultatredovisning är aviserade till november . Med dessa påpekanden har utskottet inga invändningar mot regeringens bedömning av utgifternas storlek och föreslår således att ramen för utgiftsområde 8 för fastställs till 7 . Utskottet godtar regeringens förslag till beräkning av utgifterna för budgetåren 2005 och 2006. Utskottet avstyrker motionerna Fi239 yrkandena 6 och 7, Fi240 yrkandena 8 och 9 samt Fi241 yrkandena 5 och 7. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga. Politikområdet omfattar sjukpenning, rehabilitering, närståendepenning, aktivitets- och sjukersättning (f.d. förtidspension), ersättning vid handikapp och arbets- och kroppsskador samt socialförsäkringens administration, dvs. försäkringsverket (RFV) och de allmänna försäkringskassorna. ingår kostnaderna för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning i anslaget för aktivitets- och sjukersättning. Det nationella mål för att minska ohälsan i arbetslivet som gäller lyder: Frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande till 2002 halveras . Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen. I propositionen föreslås en utgiftsram på för . I förhållande till utgiftsramen (inklusive såväl tilläggsbudget beslutad som förslag till tilläggsbudget i den nu föreliggande propositionen) har ramen ökats. Ökningen beror främst på den beräknade prisutvecklingen och att fler personer beräknas få aktivitets- och sjukersättning. I förhållande till beräkningen vårproposition () har ramen för utgiftsområdet minskats med . Detta förklaras i huvudsak av två motverkande faktorer: dels beräknas utgifterna för aktivitets- och sjukersättningar minska med till följd av ändrade antaganden om genomsnittlig ersättningsnivå, dels beräknas utgifterna för sjukpenning öka med till följd av en ändrad bedömning av minskningstakten i antalet sjukpenningdagar. Den konsekvensberäknade ramen beräknas till och ökar således utgifterna med i förhållande till den föreslagna ramen . Ökningen beror främst på den beräknade prisutvecklingen och att fler personer beräknas få aktivitets- och sjukersättning. Den preliminära ramen för beräknas till . Regeringen framhåller att ett antal åtgärder har genomförts för att minska ohälsan och bryta kostnadsutvecklingen. Arbetet med regeringens breda åtgärdsprogram i 11 punkter har fortsatt, och bl.a. har ett nationellt mål för att öka hälsan i arbetslivet uppställts. Obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron i årsredovisningar har införts. Precisionen vid sjukskrivning skall öka genom att heltidssjukskrivning undviks. Avstämningsmöten med den försäkrade och berörda parter införs. Utbildningen i försäkringsmedicin förstärks, och försäkringsläkarna blir fler och ges en förändrad roll. Rehabiliteringsutredning från arbetsgivaren görs obligatorisk, och tiden med vilande sjukersättning vid arbete förlängs från ett till . Sjukpenningens storlek har sänkts, och sjukpenningen till arbetslösa har justerats så att den inte skall överstiga den högsta arbetslöshetsersättningen. Sjuklöneperioden har förlängts . Beslut har därvid tagits om att införa ett högkostnadsskydd för mindre företag. Anställningsstöd för långtidssjukskrivna inrättas. Huruvida det finns förutsättningar för att ge den försäkrade sjukersättning eller aktivitetsersättning i stället för sjukpenning skall utredas senast efter sjukanmälningsdagen. sorna har fått extra ekonomiska resurser. Arbetet med att förnya den arbetslivsinriktade rehabiliteringen har kommit i gång. Regeringen framhåller vidare att de åtgärder som redan genomförts bidrar till att klara målet att halvera antalet sjukdagar till 2008. Målet är dock ambitiöst, och det står klart att det krävs ytterligare åtgärder. Förutom att fortsätta och fullfölja arbetet med åtgärder inom ramen för regeringens 11-punktsprogram samt arbeta vidare med de punkter i det s.k. 121-punktsprogrammet som rör hälsan i arbetslivet, avser regeringen att inom sjukförsäkringsområdet inrikta sina insatser under återstoden av 2003 och på främst följande områden: förstärka arbetsgivarnas ekonomiska drivkrafter att minska ohälsan, genomföra en översyn av bestämmelserna om indragning och nedsättning av sjukförsäkringsförmåner i lagen om allmän försäkring, pröva möjligheterna att tidsbegränsa rätten till sjukersättning till längst i taget, fortsätta den tekniska översynen av reglerna om karensdagen och undersöka möjligheterna att vidta åtgärder för att öka rättvisan i regelverket, följa upp och utvärdera effekterna av de åtgärder som vidtas med anledning av regeringens proposition 2002/03:132 om finansiell samordning på rehabiliteringsområdet, förlänga den befintliga försöksverk-samheten med lokal finansiell samordning mellan försäkringskassa, landsting och kommun (Socsam) , tillföra medel till ytterligare informationsaktiviteter riktade till främst arbetsgivare och vårdgivare om åtgärderna inom sjukförsäkringen för att minska ohälsan, förändra socialförsäkringens administration. Vidare bör åtgärder vidtas mot fusk och missbruk, förebyggande arbetsmiljöarbete utvecklas och bättre stöd till och uppföljning av personer med sjukersättning genomföras. I motion Fi239 yrkandena 6 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med för och med 16 500 respektive . Motionärerna framhåller att sjukskrivningarna har fördubblats . ökar de inte längre. I stället förtidspensioneras människor i allt snabbare takt. Prognoserna pekar på en ohållbar utveckling. Det krävs därför att kraftfulla åtgärder sätts in. Motionärerna anser att sjukskrivningar måste handhas på ett medicinskt genomtänkt sätt. bestäms behovet och längden av sjukskrivningar ofta av patientens önskemål och inte av medicinska överväganden. Sjukskrivningsprocessen bör stramas upp och den utbildning i försäkringsmedicin som regeringen påbörjat påskyndas. Till utbildningen i försäkringsmedicin anslås därför ytterligare . Försäkringskassorna bör få utökat ansvar och resurser för sin rehabiliteringsverksamhet. De bör ta över ansvaret från arbetsgivarna för att rehabili teringsutredningar kommer till stånd. Utöver vad regeringen har föreslagit föreslås en höjning av försäkringskassornas anslag med . Genom att överföra kostnader med anledning av trafikolyckorna till den obligatoriska trafikskadeförsäkringen avlastas sjukförsäkringen. Motionärerna framhåller vidare att det är nödvändigt att höja självrisken i sjukförsäkringen. Den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) bör beräknas . Ersättningsnivån bör sänkas till av full SGI och en andra karensdag införas den åttonde sjukdagen. Den ökande förtidspensioneringen måste stoppas. Motionärerna motsätter sig att automatiskt skall pröva förutsättningarna för övergång till sjukersättning sjukdom. I stället föreslås att sjukpenningen sänks till av SGI:n fr.o.m. den 361:a sjukdagen. Motionärerna anser även att den tredje sjuklöneveckan skall avskaffas. Denna har samma effekt som en skattehöjning och medför dessutom att arbetsgivare blir ännu mer återhållsamma med att anställa arbetskraft i allmänhet och i synnerhet personer med högre risk att bli sjuka. Slutligen vill motionärerna ha en återgång till de bevisregler som gällde i arbetsskadeförsäkringen . Man föreslår vidare att arbetsskadeförsäkringen bryts ut ur statsbudgeten och att avgifterna anpassas till de risker olika företag skapar. bör arbetssjukdomarna som ingår i arbetsskadeförsäkringen överföras till sjukpenningförsäkringen och ett obligatorium införas för arbetsgivare att försäkra arbetsolyckorna på försäkringsmarknaden. I motion Fi240 yrkandena 8 och 9 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med för och med 8 390 respektive . Motionärerna framhåller att regeringen för det mesta har stått handfallen medan först sjukskrivningarna och sedan sjukpensionerna ökat. Krisen för sjukförsäkringen har utvecklats till ett hot mot hela välfärdssystemet. Kan inte denna utveckling snart vändas till mer rehabilitering och fler vägar tillbaka till arbete kommer den att bli en kvarnsten för välfärdspolitiken . Kraftfulla insatser måste således göras för att möjliggöra återgång till arbete i stället för förtida pensionering. Motionärerna anser att en avsevärd uppstramning bör ske av förfarandet vid sjukskrivningar. De bestämmelser som styr hur sjukintyg får skrivas, och av vem de får skrivas, skall ses över. Det måste även förhindras att sjukförsäkringen missbrukas med sjukintyg som i själva verket inte betingas av arbetsoförmåga utan av andra arbetsmarknadsskäl. Vidare framhåller motionärerna att har föreslagit en ny lag om finansiell samordning. Med denna modell skapas ett stort utrymme för många slag av lokalt samarbete för att korta ned sjukskrivningar, få bort väntetider och rehabilitera människor till arbete. Sjukförsäkringspengar skall få användas för att genom aktiva insatser minska statens kostnader och ge människor hjälp snabbare. Vidare bör en rehabiliteringsgaranti införas så att alla sjukskrivningar som kan bli långvariga snabbt leder till prövning av rehabiliteringsbehovet av en annan läkare än den som först sjukskrev. För att möjliggöra ett betydligt mer aktivt rehabiliteringsarbete och en bred användning av finansiell samordning med främst sjukvården tillförs försäkringskassorna . Därutöver ges till ökade resurser för bättre kontroll och åtgärder mot felaktigheter och socialförsäkringsbedrägerier. Motionärerna föreslår även att en storskalig försöksverksamhet skall genomföras , innebärande att landstingen ges ekonomiska incitament att minska sjukskrivningarna genom att tilldelas ökade statsbidrag men få ett betalningsansvar för av sjukpenningkostnaderna. Motionärerna anser att beslutet att införa en tredje sjuklönevecka har varit olyckligt och kräver att det upphävs. Beslutet motverkar nyanställningar, försvårar för dem som är lite svagare på arbetsmarknaden att bli anställda och ökar de direkta kostnaderna för företagen. finns det inget som talar för att den totala sjukfrånvaron skulle påverkas nämnvärt. Det är långtidssjukskrivning och övergång i sjukersättning som är det stora problemet. Slutligen anser motionärerna att socialförsäkringarnas kostnader bör minskas genom att motortrafikolyckornas del av sjukpenningkostnaderna betalas över den obligatoriska trafikförsäkringen och genom att arbetsolycks-fallen bryts ut till en separat för arbetsgivaren obligatorisk försäkring. På bör en genomgripande socialförsäkringsreform genomföras, med ledning av bland annat erfarenheterna från pensionsreformen. I motion Fi241 yrkandena 5 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med för och med 10 125 respektive . Motionärerna pekar på att nästan var sjätte svensk i arbetsför ålder är sjukskriven eller förtidspensionerad. Socialdemokraterna har haft på sig att göra något åt den dramatiska utvecklingen. Trots detta har regeringen fortfarande inte presterat någon trovärdig strategi för hur den negativa utvecklingen skall brytas. Med nuvarande politik hotas den svenska välfärdsstaten i sina grundvalar eftersom allt färre kommer att tvingas försörja allt fler. Det måste därför ske ett trendbrott så att utvecklingen vänds. Motionärerna anser att rehabiliteringen har varit eftersatt och föreslår därför att den nya rehabiliteringsförsäkring som föreslås i kommittébetänkande SOU 2000:78 i alla väsentliga huvuddrag bör genomföras från med en utbyggnad . En ökad totalkostnad under det första året reformen genomförs balanseras åren därefter med en nettovinst i form av lägre utbetalningar av sjukpenning och förtidspension. Det fasta ersättningssystemet i sjukförsäkringen bör ersättas med en individanpassad ersättningsnivå mellan . Motionärerna vill även tydliggöra läkarnas ansvar, ge utbildningen i försäkringsmedicin en starkare ställning i läkarutbildningen och ge försäkringsläkarna en fördjupad vidareutbildning. Vidare bör information ges till allmänheten om sjukförsäkringens syfte. Socialförsäkringsadministrationen bör tillföras ytterligare medel dels för att öka kvaliteten och korta handläggningstiderna, dels för att öka kontrollen av felutnyttjande, dels för att ompröva äldre beviljade aktivitets- och sjukersättningar. För detta ändamål vill motionärerna tillföra RFV samt försäkringskassorna , samt . En återgång till en sjuklöneperiod medför att aktuellt anslag tillförs 2004. För att finansiera ökade satsningar på vård och omsorg föreslås med ett fortsatt högriskskydd . Arbetsgivarnas minskade kostnader regleras med en marginell höjning av arbetsgivaravgifterna. Ersättningsnivån i sjukförsäkringen bör höjas till och SGI:n beräknas på snittinkomsten . Skattepliktiga förmåner samt semesterersättning skall även vara SGI-grundande. Vidare förespråkar motionärerna en ny modell av trafikförsäkring där samtliga personskadekostnader i samband med trafikolyckor förs över till denna försäkring. Därmed avlyfts det offentliga kostnader på ca . Den besparing som uppstår återförs till trafikanterna genom sänkt inkomstskatt. Möjligheten att privatisera dagens arbetsskadeförsäkring bör utredas och därigenom ge ekonomiska incitament för företagen att satsa mer på förebyggande åtgärder efter principen ju säkrare en arbetsplats är desto lägre premie. Slutligen vill motionärerna avskaffa dagens system med förhandlingar och avtal för kommunplacering av flyktingar och föreslår i stället att en utvecklingspeng införs som följer individen och denna skall administreras av RFV. För denna administration utökas RFV:s anslag med och respektive 2006. I motion Fi242 yrkande 3 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med för och med 12 059 respektive .