yttr · GR05TU4y · 2004-01-01 00:00:00 — Tilläggsbudget för - utgiftsområde 22 Kommunikationer Till finansutskottet beslöt att bereda övriga berörda utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100) om tilläggsbudget till statsbudgeten för (punkterna 5-44) och de motioner som kan komma att väckas, allt i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. I detta yttrande behandlar trafikutskottet yrkandena 8 och 9, 33-37 och 42 (delvis) i propositionens förslag till riksdagsbeslut, innebärande att 8. antar regeringens förslag till lag om ändring av lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av telenät (avsnitt 3.4 och 7.1.18), 9. antar regeringens förslag till lag om ändring av lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation (avsnitt 3.5 och 7.1.18), 33. godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 8 för de prioriterade vägprojekten E 6 delen Rabbaldshede-Hogdal, E 20 delen samt genom , delen , delen Haga-Ljungarum, delen , delen Båberg-Väneryr samt (avsnitt 7.1.18), 34. godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda ramanslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag (avsnitt 7.1.18), 35. godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 17 för de prioriterade järnvägsprojekten , , samt järnvägsprojekt i (avsnitt 7.1.18), 36. godkänner att regeringen får besluta om låneramar i för , , och AB Swedcarrier som sammanlagt uppgår till högst 2 (avsnitt 7.1.18), 37. godkänner vad regeringen förordar om avveckling av (avsnitt 7.1.18), (delvis) godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslag, som står till regeringens disposition, enligt specifikation i tabell 2.1. Vidare behandlas följande motionsförslag: 2003/04:Fi23 av m.fl. (fp) yrkande 7, 8, 11 och 12, 2003/04:Fi27 av m.fl. (kd) yrkande 5 och 2003/04:Fi28 av m.fl. (m) yrkande 1. 1 Ändrad ram och ändrade anslag Regeringen föreslår att på tilläggsbudget för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i tabell 2.1 i propositionen. I fråga om utgiftsområde 22 Kommunikationer föreslår regeringen förändringar i enlighet med följande tabell. Anslag Belopp enligt statsbudgeten 2004, tkr Förändring av ram/anslag, tkr Ny ram/ anslagsnivå, tkr 22 Kommunikationer 28 535 012 0 28 535 012 36:1 : Administration 1 030 202 -5 000 1 025 202 36:3 : Administration 773 146 -5 000 768 146 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter 8 484 123 -15 000 8 469 123 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling 793 000 5 000 798 000 36:16 Järnvägsstyrelsen (nytt ramanslag) 0 20 000 20 000 Regeringens förslag innebär inte någon förändring av den totala ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringen föreslår dock några ökningar och motsvarande minskningar av olika anslag inom utgiftsområdet. För det första minskas anslaget 36:1 : Administration med som anslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling ökas med motsvarande belopp, i syfte att utöka möjligheterna att upphandla kollektiv interregional persontrafik. För det andra föreslås att ett nytt anslag sätts upp på statsbudgeten för att finansiera en ny myndighet: Järnvägsstyrelsen. Myndigheten, som regeringen har för avsikt att inrätta , planeras handlägga uppgifter enligt den av regeringen föreslagna nya järnvägslagen (prop. 2003/04:123), vilket innefattar de uppgifter som utförs av och Tågtrafikledningen inom samt ett antal nya uppgifter, bl.a. marknadsövervakning och registerföring. Då dessa uppgifter till stor del utförs inom föreslås anslagen 36:3 : Administration och 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter minska med 5 respektive för att finansiera det nya anslaget som föreslås uppgå till 20 miljoner för . ställer sig bakom regeringens förslag till ändrade och nya anslag för inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (punkt 42 delvis). Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring av lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av telenät, med innebörden att möjligheten att ge kommunerna stöd till telenät genom att deras skattekonto krediteras förlängs med så att perioden omfattar 31 december 2006. I motion 2003/04:Fi28 av m.fl. (m) hänvisas till tidigare riksdagsbehandling av frågan om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av telenät, då motsatte sig förslaget med motiveringen att bredbandsutbyggnaden bör av marknadens aktörer, utan statlig regleringspolitik eller bidrag. Motionärerna anser följaktligen inte att det finns anledning att förlänga detta stöd (yrkande 1). m.fl. (fp) anger i motion 2003/04:Fi23 att stödet till kommuner för anläggande av telenät inte bör förlängas eftersom utbyggnaden bör ske på marknadsmässiga villkor (yrkande 7). Utskottet konstaterar, liksom regeringen, att förutsättningarna för en snabb bredbandsutbyggnad i landet förändrats . Marknadsaktörernas intresse har minskat och den planerade ekonomiska ramen för statligt stöd för detta ändamål har inte utnyttjats. Utskottet menar dock att utbyggnaden är lika angelägen och att stödet för kommuner för anläggande av lokala telenät bör förlängas i enlighet med regeringens förslag (punkt 8). Motion Fi28 (m), yrkande 1 samt motion Fi23 (fp) yrkande 7 föreslås därmed avstyrkas. 3 Anslutningar för tele- och datakommunikation Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring av lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation. Det innebär att möjligheten för fysiska och juridiska personer att få skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datanät förlängs med . Ändringen möjliggör att skattereduktion även ges vid debitering av slutlig skatt på grund av taxering. m.fl. (fp) anger i motion 2003/04:Fi23 att möjligheterna för fysiska och juridiska personer att få skattereduktion för höga anslutningskostnader inte bör förlängas eftersom utbyggnaden bör ske på marknadsmässiga villkor (yrkande 8). Utskottet konstaterar, liksom regeringen, att förutsättningarna för en snabb bredbandsutbyggnad i landet förändrats . Marknadsaktörernas intresse har minskat och den planerade ekonomiska ramen för statligt stöd för detta ändamål har inte utnyttjats. Utskottet menar dock att utbyggnaden är lika angelägen och att skattereduktionen för höga anslutningskostnader för fysiska och juridiska personer därmed bör förlängas i enlighet med regeringens förslag (punkt 9). Motion Fi23 (fp) yrkande 8 föreslås därmed avstyrkas. 4 Väghållning och statsbidrag Regeringen beslutade om väginvesteringar för och har i proposition 2003/04:95 Utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004-2015 föreslagit en utökad ram för väg- och järnvägsinvesteringar samt redogjort för utfallet av planeringsomgången för transportinfrastruktur 2004-2015. kommer att behandla regeringens proposition . För att möjliggöra tidiga byggstarter av angelägna projekt i nationella väghållningsplanen föreslår regeringen att dessa finansieras med lån. Regeringen föreslår följaktligen att godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 8 för de prioriterade vägprojekten E 6 delen Rabbaldshede-Hogdal, E 20 delen samt genom , delen , delen Haga-Ljungarum, delen , delen Båberg-Väneryr samt . De olika lånedelarna skall återbetalas i jämn takt under med start när respektive vägprojekt färdigställs. Vidare föreslås att ändamålet med anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag utvidgas till att omfatta även bidrag för omprövningsförrättningar av enskilda vägar. Möjligheter att använda anslaget för detta ändamål fanns men då omprövningsförrättningarna försenats och fördyras menar regeringen att sådana bidrag bör få betalas ut från anslaget även . m.fl. (fp) anger i motion 2003/04:Fi23 att enligt inhämtad information är avsikten inte att utnyttja den av regeringen föreslagna låneramen under vare sig 2004, 2005 eller 2006. Eftersom något behov således inte föreligger och detta därmed synes vara ytterligare ett försök av regeringen att undgå den normala budgetprocessen motsätter motionärerna sig förslaget och föreslår att regeringen återkommer när behov föreligger (yrkande 11). Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall investeringar i vägar och järnvägar finansieras med anslag. Lagen anger dock att kan besluta att finansiering skall ske på annat sätt för viss myndighet eller viss anskaffning. anser att regeringens förslag till låneram för vissa pro jekt i nationella väghållningsplanen innebär att ett antal för tillväxten strategiskt viktiga investeringar i vägnätet blir möjliga att genomföra och föreslår följaktligen att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 33) samt avstyrker motion Fi23 yrkande 11. Såvitt gäller frågan om utvidgat ändamål för anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag har trafikutskottet inget att erinra mot regeringens förslag (punkt 34). 5 Banhållning och sektorsuppgifter Regeringen beslutade om järnvägsinvesteringar för och har i proposition 2003/04:95 Utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004-2015 föreslagit en utökad ram för väg- och järnvägsinvesteringar samt redogjort för utfallet av planeringsomgången för transportinfrastruktur 2004-2015. kommer att behandla regeringens proposition . För att möjliggöra tidiga byggstarter av angelägna projekt i nationella banhållningsplanen föreslår regeringen att dessa finansieras med lån. Regeringen föreslår följaktligen att godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 17 för de prioriterade järnvägsprojekten , , samt järnvägsprojekt i . m.fl. (fp) anger i motion 2003/04:Fi23 att enligt inhämtad information är avsikten inte att utnyttja den av regeringen föreslagna låneramen under vare sig 2004, 2005 eller 2006. Eftersom något behov således inte föreligger och detta därmed synes vara ytterligare ett försök av regeringen att undgå den normala budgetprocessen motsätter motionärerna sig förslaget och föreslår att regeringen återkommer när behov föreligger (yrkande 12). Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall investeringar i vägar och järnvägar finansieras med anslag. Lagen anger dock att kan besluta att finansiering skall ske på annat sätt för viss myndighet eller viss anskaff anser att regeringens förslag till låneram för vissa projekt i nationella banhållningsplanen innebär att ett antal för tillväxten strategiskt viktiga investeringar i järnvägsnätet blir möjliga att genomföra och föreslår följaktligen att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 35) samt avstyrker motion 2003/04:Fi23 yrkande 12. 6 Låneram för fyra SJ-bolag Huvuddelen av Statens järnvägars verksamhet bolagiserades /01. Inriktningen är att de nya , , , och AB Swedcarrier skall finansiera sig på den öppna kreditmarknaden, men detta förutsätter enligt regeringen att bolagen ännu kan utnyttja möjligheten att låna i . finns en låneram på för . För övriga bolag finns en samlad låneram på . Med syftet att skapa stabilitet i finansieringsförutsättningarna för de nya SJ-bolagen föreslår regeringen att godkänner att regeringen får besluta om låneramar i för , , och AB Swedcarrier som sammanlagt uppgår till högst 2 . m.fl. (kd) anför i motion 2003/04:Fi27 att den nu föreslagna låneramen för de fyra förre detta SJ-bolagen är ett tydligt exempel på när staten agerar såväl domare som spelare på marknaden samt att detta sätter den sunda och rättvisa konkurrensen ur spel. Främst eftersom de aktuella bolagens konkurrenter inte har möjlighet att vända sig till för att få lån som i grunden garanteras av statskassan. Motionärerna anser därför att förslaget bör avslås (yrkande 5). har för sin del inget att erinra mot regeringens förslag och föreslår därför att finansutskottet tillstyrker detta (punkt 36) medan motion Fi27 bör avstyrkas i nu behandlad del. bildades efter ett riksdagsbelut . Enligt bolagsordningen skall bolaget bedriva försäljning av forskningsprodukter inom väg- och trafikområdet och annan därtill förenlig verksamhet. Bolagets största verksamhet har varit seminarie- och konferensverksamhet, bl.a. det återkommande Transportforum i . Försäljningen av forskningsprodukter inom väg- och trafikområdet har varit av begränsad omfattning. Bolagets aktier förvaltas av (). Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att avveckla , främst eftersom Transportforum och andra seminarier numera arrangeras av myndigheten och det därmed finns ett begränsat behov av bolaget. har för sin del inget att erinra mot regeringens förslag och föreslår därför att finansutskottet tillstyrker detta (punkt 34). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). av (), (), (), () och (). Utbyggnaden av lokala telenät bör av marknadens aktörer, utan statlig regleringspolitik eller bidrag. Regeringens förslag till en förlängning av stödet för kommuner för anläggande av sådana nät bör därmed inte genomföras. Därmed bör finansutskottet avstyrka regeringens förslag i denna del som Fi28 av m.fl. (m) yrkande 1 och motion Fi23 av m.fl. (fp) yrkande 7 tillstyrks. 2 Anslutningar för tele- och datakommunikation av () och (). Det låga utnyttjandet av det statliga stödet för utbyggnad av bredbandsinfrastruktur visar tydligt att regeringens politik inom området har misslyckats. Utbyggnaden borde ske på marknadsmässiga vilkor, utan statlig regleringspolitik eller bidrag. Eftersom det inte finns någon anledning att fortsätta med denna misslyckade politik bör regeringens förslag till förlängning av skattereduktionen för höga anslutningskostnader för fysiska och juridiska personer avstyrkas. Därmed bör finansutskottet tillstyrka motion Fi23 av m.fl. (fp) yrkande 8. 3 Väghållning och statsbidrag av () och (). Regeringen begär att få besluta om en låneram i om för vissa vägprojekt. Enligt vad vi inhämtat är avsikten inte att utnyttja denna möjlighet under vare sig 2004, 2005 eller 2006 på ett sätt som avspeglar sig i redovisningen av lånebehovet. Eftersom något behov således inte föreligger och detta synes vara ytterligare ett försök av regeringen att undgå den normala budgetprocessen bör förslaget avstyrkas och regeringen återkomma när behov föreligger. Därmed bör finansutskottet tillstyrka motion Fi23 yrkande 11. 4 Banhållning och sektorsuppgifter av () och (). Regeringen begär att få besluta om en låneram i om för vissa järnvägsprojekt. Enligt vad vi inhämtat är avsikten inte att utnyttja denna möjlighet under vare sig 2004, 2005 eller 2006 på ett sätt som avspeglar sig i redovisningen av lånebehovet. Eftersom något behov således inte föreligger och detta synes vara ytterligare ett försök av regeringen att undgå den normala budgetprocessen bör förslaget avstyrkas och regeringen återkomma när behov föreligger. Därmed bör finansutskottet tillstyrka motion Fi23 yrkande 12. 5 Låneram för fyra SJ-bolag av (). Statens roll i samhällsekonomin skall vara att sätta ramar och övervaka spelreglerna på marknaden, ansvara för samhällsplanering och infrastruktur samt att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. När staten agerar såväl domare som spelare på marknaden är risken stor att konkurrensen snedvrids och att investeringar inte görs på ett optimalt sätt i de företag som har de bästa förutsättningarna. Eftersom det är staten som sätter spelreglerna inom näringspolitiken bör staten inte själv äga företag, utom när det finns särskilda skäl för det. Statens dubbla roller inom näringspolitiken hindrar förutsättningarna för en sund och rättvis konkurrens. Den nu föreslagna låneramen för de fyra före detta SJ-bolagen är ett tydligt exempel på när statens dubbla roller sätter en sund konkurrens ur spel. Bolagens konkurrenter har inte möjligheten att, med den säkerhet som en statligt garanterad låneram ger, söka krediter på marknaden till låga kostnader. De kan inte heller vända sig till för att få lån som i grunden garanteras av statskassan. Med hänvisning till det ovan anförda bör regeringens förslag avstyrkas och motion 2003/04:Fi27 tillstyrkas. Ändrad ram och ändrade anslag av (), (), (), () och (). Då beslutat om innevarande års budget finner vi varken möjlighet enligt de regler som gäller för statsbudgetsprocessen att arbeta om denna eller att åter redovisa hela vårt budgetförslag, trots att, om detta blivit beslut, det inte hade medfört nuvarande problem med skenande utgifter. På vissa områden i statsbudgeten har vi en annan syn på vad som skall göras och ger därför förslag på andra åtgärder. Dessa förslag berör bl.a. anslagsnivåerna för och . Ändrad ram och ändrade anslag av () och (). hade ett annat budgetalternativ . Detta avslogs av . Det är de partier som står bakom den budget som gäller som har ansvar för att se till att deras beslutade utgiftstak kan hållas. budgetförslag hade en budgetmarginal på , vilket betyder att om vårt budgetförslag vunnit godkännande hade flertalet av tilläggsbudgetens förändringar inte varit nödvändiga. Vi har enligt riksdagsordningen inte möjlighet att föreslå förändringar på andra anslag än de av regeringen i tilläggsbudget 1 aktualiserade. Det är därför inte praktiskt möjligt för oss att lägga fram en egen genomarbetad tilläggsbudget. Av dessa skäl avstår vi från att delta i beslutet om tilläggsbudget 1 för . När det gäller utgiftsområde 22 framförde inför årets budget bl.a. att anslaget till Väghållning och statsbidrag skulle höjas med . Vi anser, till skillnad från regeringen och dess stödpartier, att mer måste göras för att bygga bort flaskhalsarna i våra storstäder och för att färdigställa den skandinaviska motorvägstriangeln. Vi kräver ytterligare satsningar på tjälsäkring och bärighetsförstärkningar i vägnätet och erforderliga resurser till det enskilda vägnätet. En prövning av alternativa finansieringsformer som exempelvis PPP skulle under hela planeringsramen kunna öka möjligheterna till angelägna satsningar på både vägar och järnvägar. Vi står givetvis fast vid denna uppfattning. Ändrad ram och ändrade anslag av (). har i parti- och kommittémotioner för förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än den nu gällande. ekonomiska politik och budgetalternativ för sammanfattas i motion 2003/04:Fi241. Detta alternativ avslogs av i den första beslutsomgången om utgiftsområdesramar och skatteinkomster till förmån för den inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som Socialdemokraterna föreslog. Av detta skäl deltog vi inte i den därpå följande behandlingen av anslag inom respektive utgiftsområde. Av samma skäl deltar vi inte heller i den fortsatta behandlingen av delar av anslagen för , den nu föreliggande tilläggsbudgeten (nr 1). Tilläggsbudgeten är Socialdemokraternas försök att hantera alla egna felbudgeteringar som gjordes . Därtill gäller att det inte finns någon möjlighet för oppositionspartierna att yrka på förändringar på andra anslag än de regeringen tar upp, eftersom den typen av förslag enligt gällande praxis inte anses ligga inom ärendets ram. Den ekonomiska politik och det budgetalternativ vi skulle vilja genomföra går således inte att lägga fram för , varpå följer att det inte är meningsfullt för oss att generellt sett delta i behandlingen av Socialdemokraternas felbudgeteringar. Därför redovisar vi i detta särskilda yttrande (i stället för i en reservation) den del av vår politik som rör utgiftsområde 22 och som skulle ha gällt om vårt förslag till ramar hade vunnit bifall i den första beslutsomgången . budgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättra tillväxtförutsättningar genom strukturella reformer för minskad ohälsa, förbättrad lönebildning och strategiska skattesänkningar på arbete och sparande. Därtill bör infrastrukturen och de långsiktiga förutsättningarna för ett ökat bostadsbyggande kraftigt förbättras. Därigenom skapas förutsättningar för att sysselsättningen skall kunna öka i en sådan utsträckning att välfärden tryggas för alla. Ändrad ram och ändrade anslag redovisade i motioner ett heltäckande budgetalternativ för . Då detta alternativ avslogs av i den första beslutsomgången om utgiftsområdesramar och skatteinkomster till förmån för den inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som Socialdemokraterna med stöd av och föreslog, deltog inte i den därpå följande behandlingen av anslag inom Av samma skäl deltar inte heller i den fortsatta behandlingen av delar av anslagen för i den nu föreliggande tilläggsbudgeten för . I sammanhanget vill jag dock uppmärksamma på att budgetförslag för innebar en större total ram för utgiftsområde 22 Kommunikationer för att möjliggöra nödvändiga satsningar på drift och underhåll, bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion men också resurser till byggande av vägar och järnvägar för att få bort flaskhalsar och skapa en säkrare och mer funktionell infrastruktur. 2003/04:TU4y yttrande yttrande 2003/04:TU4y