yttr · GR05SfU1y · 2004-01-01 00:00:00 — I motion Fi241 yrkandena 5 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen med och med 1 281 respektive . Motionärerna föreslår att ett skattefritt barnomsorgskonto på för barn som fyller införs från . Maximalt föreslås kunna tas ut med avtrappning i förhållande till hur mycket kommunalt finansierad barnomsorg som nyttjas. Motionärerna föreslår vidare att grundnivån i föräldraförsäkringen höjs till per dag . Dessutom föreslås en höjning av ersättningstaket till 11 prisbasbelopp fr.o.m. samt en höjning av ersättningsnivån till . De föreslår även att per barn och år införs för barn mellan med per dag samt att SGI beräknas som genomsnittet av de senaste två årens inkomst. Även skattepliktiga förmåner och semesterersättning skall vara SGI-grundande. Därtill föreslås att vårdbidrag skall utges till biståndsarbetare med funktionshindrade barn. Till följd av den föreslagna reformen med barnomsorgskonto, som träder in då barnet fyller , anser motionärerna att de som betalas ut med dag kan avskaffas och den extra mamma/pappamånaden. bör enligt motionärerna en graviditetspeng (i slutet av graviditeten) införas samt besparingar göras på underhållsstödet genom att stödmottagare med höga inkomster inte beviljas fullt underhållsstöd. I motion Fi242 yrkande 3 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen med och med 2 797 respektive . Motionärerna föreslår att barnbidraget för barn i åldern höjs stegvis så att det 2007 uppgår till per barn och månad. föreslås en ökning med . Vidare föreslås att grundnivån i föräldraförsäkringen höjs till per dag och att taket i föräldraförsäkringen höjs till 11 prisbasbelopp. Beräkningen av SGI föreslås förändras så att den grundas på historisk inkomst. Motionärerna anser även att ersättningen för de som utges med per dag bör höjas till per dag. Utskottet har att ta ställning till såväl förslag till utgiftsram för som förslag till beräkning av utgifterna för budgetåren 2005 och 2006. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m fp kd c 2004 57 126 - 3 072 - 2 772 - 240 + 1 550 + 931 + 1 211 + 1 330 + 4 270 Den ekonomiska krisen och besparingarna innebar ekonomiska påfrestningar för olika grupper i samhället, bl.a. för barnfamiljerna. Den ekonomiska familjepolitiken medverkade dock till att förhindra att påfrestningarna blev alltför stora bl.a. genom höjda barnbidrag och utbyggnad av föräldraförsäkringen. Även åtgärder vidtagna utanför politikområdet, t.ex. införandet av maxtaxan inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, har haft och har stor betydelse för barnfamiljernas ekonomi. har dessutom den övre åldersgränsen för rätt till vårdbidrag höjts från till det halvårsskifte då barnet fyller . Av regeringens resultatbedömning framgår att barnfamiljerna i genomsnitt har en något lägre ekonomisk standard jämfört med familjer utan barn. Bilden är dock inte entydig och skillnaderna är stora vid en jämförelse av olika typer av hushåll då hänsyn tas till ålder. Vidare framgår att den ekonomiska standarden för hushåll med barn är lägre ju fler barn som finns i hushållet. Ensamstående med barn har den lägsta ekonomiska standarden, följt av gifta eller samboende med tre eller flera barn. Den högsta andelen med låg ekonomisk standard återfinns bland barnhushåll i kategorin med åtminstone en utlandsfödd förälder. I likhet med regeringen anser utskottet att en grundläggande strävan måste vara att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Utskottet ser därför positivt på det förhållandet att regeringen har påbörjat ett arbete med att fördjupa sina kunskaper i frågor som rör barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. En arbetsgrupp med uppgift att beskriva och analysera situationen för dessa barn har tillsatts inom . Arbetet skall vara slutfört . Utvecklingen av barnafödandet är som framhålls i propositionen en bra indikator på hur samhället förmår skapa förutsättningar för kvinnor och män i förhållande till barn och familj. sjönk barnafödandet i till den lägsta nivå som någonsin uppmätts, från 124 000 barn 1990 till 88 000 barn 1999. har dock antalet födda barn ökat och 2003 beräknas antalet födda barn uppgå till 98 000. När det gäller föräldraförsäkringen konstaterar utskottet att pappornas andel av det totala uttaget av föräldrapenningdagar har ökat och fortsätter att öka - från till . Utskottet ser visserligen positivt på denna utveckling men anser att en fortsatt ökning är både önskvärd och nödvändig. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser att tillsätta en utredning om föräldraförsäkringen med syfte att se över hur försäkringen bättre kan bidra till att barnen får tillgång till bägge sina föräldrar och hur den kan bli mer flexibel utifrån nya samhällsstrukturer. Utskottet ställer sig bakom den föreslagna höjningen av grundnivån i föräldraförsäkringen från per dag till per dag fr.o.m. . I övrigt anser utskottet att det saknas ekonomiskt utrymme för förbättringar inom utgiftsområdet. Något skäl att införa ett särskilt barnomsorgskonto/barnomsorgspeng kan utskottet inte se. Föräldraförsäkringen med dess med belopp motsvarande förälderns sjukpenning jämte med per dag är enligt utskottet ett betydligt bättre stöd för föräldrarna i deras strävan att förena förvärvsarbete och föräldraskap. När det gäller underhållsstödet noterar utskottet att betänkande SOU 2003:42 har remissbehandlats och bereds inom . Med det anförda föreslår utskottet att finansutskottet tillstyrker den av regeringen föreslagna utgiftsramen för samt beräkningarna av utgifterna . bör därmed avstyrka motionerna Fi239 yrkandena 6 och 7, Fi240 yrkandena 8 och 9, Fi241 yrkandena 5 och 7 samt Fi242 yrkande 3. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar AP-fonden (fördelningssystemet) och premiepensionssystemet. AP-fondens utgifter består av ålderspension i form av tilläggspension och inkomstpension samt av administrationskostnader för ålderspensionssystemet. Premiepension betalas ur premiepensionssystemet. Det reformerade ålderspensionssystemet har införts successivt och är helt genomfört. Det berör i första hand personer födda eller . Personer födda eller tidigare får sin pension anpassad till nya regler på så sätt att tilläggspensionen utgörs av den tidigare ATP-pensionen med ett tillägg motsvarande den ATP-baserade folkpensionen. För dem som är födda gäller att tilläggspension utbetalas enligt en s.k. tjugondelsinfasning. Det innebär att de får ett i förhållande till födelseåret ökat antal tjugondelar av pensionen från det nya systemet och resterande antal tjugondelar från ATP-systemet. Det inkomstgrundade ålderspensionssystemet är en fristående försäkringsgren vid sidan av statsbudgeten. Fördelningssystemets finansiella stabilitet säkras bl.a. genom reglerna för automatisk balansering. Den automatiska balanseringen avser indexomräkningen av pensionsbehållningar och pensioner och säkrar att systemets skulder aldrig överskrider systemets tillgångar. De faktorer som styr utgiftsutvecklingen är antalet personer som uppbär inkomstrelaterad ålderspension och den genomsnittliga nivån på denna. En central variabel för utgiftsutvecklingen är förändringen av inkomstindex. Inkomstindex mäter den genomsnittliga reala inkomstutvecklingen i samhället för de tre föregående åren samt prisförändringen det närmast föregående året. Inkomstindexets förändring påverkar utgifterna genom den årliga följsamhetsindexering som sker av tilläggs- och inkomstpensionerna. Följsamhetsindexering har skett och har givit en realt höjd pension. 2003 innebar exempelvis följsamhetsindexeringen en uppräkning om . Detta kan jämföras med prisbasbeloppets höjning om . I propositionen föreslås att godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . Enligt regeringen uppgår beräknat belopp till . Utgifterna beräknas bli lägre än beräkningen vårproposition. Detta förklaras i huvudsak av ett sänkt antagande om inkomstindex. I förhållande till 2003 ökar utgifterna med . Förändringen förklaras i huvudsak av en trendmässig ökning av antalet individer med inkomstgrundad pension och genomsnittligt ökade pensionsnivåer. Utbetalningarna från premiepensionssystemet kommer, eftersom systemet är i en uppbyggnadsfas, att utgöra en liten del av de totala pensionsutgifterna vid sidan av statsbudgeten. I motion Fi240 yrkande 12 föreslås att beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten skall tas upp med utöver vad regeringen föreslagit. har som nämnts beräknat utgifterna till ett något högre belopp än regeringen. Till grund för beräkning ligger inte några förslag om sakliga förändringar inom ålderspensionssystemet utan beräkningen är en följd av att partiet bruttoredovisat förslag som påverkar pensionsutbetalningarnas storlek. Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag till beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . bör därmed avstyrka motion Fi240 yrkande 12. Socialförsäkringarna finansieras av allmän pensionsavgift, socialavgifter, statlig ålderspensionsavgift och allmänna skattemedel. Den nya socialavgiftslagen (2000:980), som trädde i kraft , innebär främst en lagteknisk och språklig bearbetning av de tidigare bestämmelserna om socialavgifter samt en anpassning till den nya socialförsäkringslagen (1999:799). Socialavgifter utgörs av arbetsgivaravgifter och egenavgifter och tas ut för att finansiera systemen för social trygghet. Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare och andra personer som ger ut ersättning som är avgiftspliktig enligt 2 kap. socialavgiftslagen. Avgiftspliktig ersättning är främst löner, arvoden och andra skattepliktiga förmåner. Avgiftsunderlaget för beräkning av arbetsgivaravgifter består av summan av de avgiftspliktiga ersättningar som har utgetts under en kalendermånad. Arbetsgivaravgifterna uppgår till av avgiftsunderlaget. Egenavgifter betalas av fysiska personer som har avgiftspliktig inkomst enligt 3 kap. socialavgiftslagen. I första hand betalas egenavgifter för överskott av näringsverksamhet i vilken den som har inkomsten har arbetat i inte oväsentlig utsträckning. Egenavgifterna uppgår till av avgiftsunderlaget. Vid beräkning av arbetsgivaravgifterna gäller att en arbetsgivare får göra avdrag av avgiftsunderlaget, dock högst med , vilket motsvarar en årlig lönesumma på . När det gäller beräkning av egenavgifter får avdrag göras av avgiftsunderlaget, dock högst med , vilket motsvarar ett avgiftsunderlag på . Arbetsgivare och egenföretagare skall också enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift betala allmän löneavgift . Genom lagen (2001:1170) om utvidgning av de särskilda avdragen enligt socialavgiftslagen (2000:980), som trädde i kraft , infördes en regional stimulans för företagandet i stödområde A. Lagen är utformad så att den ryms inom ramen för det s.k. försumbara stödet enligt EG-regler. Företag inom sektorerna jordbruk, vattenbruk och fiske samt transport är därmed uteslutna. Stimulansen lämnas genom utvidgade avdrag på , utöver avdragen på , vid beräkningen av arbetsgivaravgifter och egenav Det utvidgade avdraget avseende arbetsgivaravgifter är maximerat till och avseende egenavgifter till . I budgetpropositionen föreslås att för godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster. Inkomsten av socialavgifter och löneskatter beräknas uppgå till . Jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition har statsbudgetens inkomster reviderats ned. På grund av att prognosen för lönesumman sänkts beräknas socialavgifterna bli lägre. Som en del i den gröna skatteväxlingen sänks den allmänna löneavgiften av avgiftsunderlaget. Skatteväxlingen innebär i princip att effekterna av höjda energi- och miljöskatter för individerna balanseras av sänkta inkomstskatter, medan effekterna för företagen motverkas av skattesänkningar riktade mot dessa. I motion Fi239 yrkande 5 begärs en nedsättning av arbetsgivaravgiften i . Härigenom läggs enligt motionärerna grunden för tillväxt i hela . Statens inkomster beräknas genom förslaget bli lägre . Yrkandet preciseras i motion Fi270 yrkande 39 så att företag inom sektorerna jordbruk, vattenbruk och fiske med driftställe i stödområde A också skall omfattas av den regionala nedsättningen av socialavgifterna. I motion Fi240 yrkande 4 begärs att arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna sänks i den privata tjänstesektorn för att stimulera sysselsättningen och sänka kostnaderna för företagen. Förslaget beräknas minska statens inkomster med . I motion Fi304 yrkande 25 begärs ett beslut om ändrade arbetsgivaravgifter . En höjning bör göras med anledning av ökade förmåner inom föräldraförsäkringen. Dessutom föreslås sjukförsäkringsavgiften höjas för att neutralisera effekten av en andra karensdag. Förslagen beräknas sammantaget öka statens inkomster med . I motionerna Fi242 yrkande 7 och Fi306 yrkande 17 begärs att en reformerad sjuklönemodell skall införas och att den tredje sjuklöneveckan skall kompen seras med sänkta arbetsgivaravgifter på . Förslaget innebär en minskning av statens inkomster med . I motion Fi306 yrkande 23 begärs ett beslut om riktade sänkningar av arbetsgivaravgifterna för inrättande av övergångsmarknader. Motionärerna anser att sådana riktade sänkningar är nödvändiga för att ge arbetslösa förutsättningar att få anställning. Förslaget innebär inkomstminskningar för staten med . Vad gäller förslag om ökad nedsättning av socialavgifterna i konstaterar utskottet att lagen om utvidgning av de särskilda avdragen enligt socialavgiftslagen faller inom ramen för det s.k. försumbara stödet enligt EG-regler. I lagen undantas därför företag inom bl.a. sektorerna jordbruk, vattenbruk och fiske. Enligt utskottets mening är det viktigt att stödet ges en utformning som är förenlig med de regler som gäller inom EU för statsstöd. Vidare är det utskottets principiella inställning att det bör finnas ett tydligt samband mellan de socialavgifter som erläggs och de olika förmåner som dessa avgifter skall finansiera. Ett sådant samband är lagfäst i den nya lagen om fördelning av socialavgifter. En regional nedsättning av socialavgifter avsedd att bl.a. stimulera småföretagandet i det aktuella stödområdet måste betraktas som en del av regionalpolitiken. Mot bakgrund av detta och att det dessutom finns avgifter/löneskatter som inte har till syfte att finansiera förmåner inom socialförsäkringen kan det ifrågasättas, och särskilt vid en eventuell utvidgning av avdraget, om det är lämpligt att för en regional åtgärd ta i anspråk avgifter som är avsedda att finansiera vissa preciserade sociala förmåner som sjukpenning och föräldrapenning. Utskottet kan således inte tillstyrka motionsförslag. Enligt utskottets mening bör förslag om införande av höjda föräldraförsäkringsförmåner, utöver de regeringen föreslår i budgetpropositionen, inte nu genomföras. Utskottet ställer sig inte heller bakom kravet på ytterligare en karensdag. krav på höjda procentsatser för vissa socialavgifter till följd av dessa reformer kan utskottet således inte tillstyrka. Utskottet kan inte heller ställa sig bakom förslag om att arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna skall sänkas i den privata tjänstesektorn samt förslag om sänkta arbetsgivaravgifter som kompensation för den tredje sjuklöneveckan och förslag om inrättande av s.k. övergångsmarknader för arbetslösa. Med det anförda godtar utskottet, såvitt avser socialavgifterna, regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster för . Utskottet avstyrker i motsvarande delar motionerna Fi239 yrkande 5, Fi240 yrkande 4, Fi242 yrkande 7, Fi270 yrkande 39, Fi304 yrkande 25 samt Fi306 yrkandena 17 och 23. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). , och (alla m) anser att utskottets yttrande i nedan angivna avseenden borde ha följande lydelse: Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Moderata samlingspartiet anser att bör läggas ned och att en avveckling av anslaget integrationsåtgärder bör påbörjas. Beträffande centrum mot rasism, verksamhet för personer som vill lämna rasistiska grupper samt åtgärder för unga kvinnor som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld bör emellertid stödet kvarstå. Vi menar att anslaget Hemutrustningslån kan minskas genom ändrade regler samt att anslaget Ombudsmannen mot etnisk diskriminering bör föras över till utgiftsområde 14 Arbetsliv. bör ta över ansvar för att distribuera ersättningarna till kommunerna. bör därför tillföras ytterligare medel härför. Slutligen föreslår vi att och bör tillföras ytterligare medel för att korta handläggningstiderna. Sammantaget bör tillföras och . Härigenom kan anslaget Mottagande av asylsökande minskas. Vi föreslår i enlighet med motion Fi239 yrkandena 6 och 7 en, i förhållande till regeringens förslag, minskning av utgiftsramen för med och med 536 respektive . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Sjukskrivningarna har fördubblats . ökar de inte längre. I stället förtidspensioneras människor i allt snabbare takt. Prognoserna pekar på en ohållbar utveckling. Det krävs därför att kraftfulla åtgärder sätts in. Vi anser att sjukskrivningar måste handhas på ett medicinskt genomtänkt sätt. bestäms behovet av och längden på sjukskrivningar ofta av patientens önskemål och inte av medicinska överväganden. Sjukskrivningsprocessen bör stramas upp och den utbildning i försäkringsmedicin som regeringen påbörjat påskyndas. Till utbildningen i försäkringsmedicin vill vi därför anslå ytterligare . Försäkringskassorna bör få utökat ansvar och resurser för sin rehabiliteringsverksamhet. De bör ta över ansvaret från arbetsgivarna för att rehabiliteringsutredningar kommer till stånd. Utöver vad regeringen har föreslagit föreslår vi en höjning av försäkringskassornas anslag med . Genom att överföra kostnader med anledning av trafikolyckorna till den obligatoriska trafikskadeförsäkringen avlastas sjukförsäkringen. Ersättningsnivåer och karensdagar har historiskt sett visat sig påverka antalet ersatta sjukpenningdagar. Vi anser att det är nödvändigt att höja självrisken i sjukförsäkringen. Den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) bör beräknas . Ersättningsnivån bör sänkas till av full SGI och en andra karensdag införas den åttonde sjukdagen. Den ökande förtidspensioneringen måste stoppas. Vi motsätter oss att automatiskt skall pröva förutsättningarna för övergång till sjukersättning sjukdom. I stället föreslår vi att sjukpenningen sänks till av SGI:n fr.o.m. den 361:a sjukdagen. Vi är även av den bestämda uppfattningen att den tredje sjuklöneveckan skall avskaffas. Denna har samma effekt som en skattehöjning och medför dessutom att arbetsgivare blir ännu mer återhållsamma med att anställa arbetskraft i allmänhet och i synnerhet personer med högre risk att bli sjuka. Slutligen vill vi ha en återgång till de bevisregler som gällde i arbetsskadeförsäkringen . Vi föreslår vidare att arbetsskadeförsäkringen bryts ut ur statsbudgeten och att avgifterna anpassas till de risker olika företag skapar. bör arbetssjukdomarna som ingår i arbetsskadeförsäkringen överföras till sjukpenningförsäkringen och ett obligatorium införas för arbetsgivare att försäkra sig för arbetsolyckorna på försäkringsmarknaden. I enlighet med motion Fi239 yrkandena 6 och 7 föreslår vi en - i förhållande till regeringens förslag - minskning av utgiftsramen för med och med 16 500 respektive . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Enligt vår uppfattning har utformningen av bostadstillägget till pensionärer m.fl. (BTP) verkat kostnadsdrivande på framför allt kommunernas hyressättning. Mot denna bakgrund anser vi att ersättningsnivån bör sänkas från till av bostadskostnaden mellan och . För en pensionär med fullt BTP innebär sänkningen som mest . Detta kompenseras av vårt förslag till höjning av grundavdraget, som innebär att en pensionär med garantipension 2004 får behålla mer efter skatt. Vidare föreslår vi en sänkning av det skattefria äldreförsörjningsstödet så att nivån på det stödet inte ligger högre än nivån på den beskattade garantipensionen. Vi föreslår i enlighet med motion Fi239 yrkandena 6 och 7 en - i förhållande till regeringens förslag - minskning av utgiftsramen med och med ett lika stort belopp vartdera och 2006. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer Vi anser att statens stöd till familjer och barn präglas av alltför mycket detaljreglering och vill återge barnfamiljerna valfriheten. Det görs bäst genom att barnfamiljerna ges mer pengar att fritt förfoga över. Vi föreslår därför, utan för politikområdet, att ett grundavdrag införs i den kommunala beskattningen på 2004 och att det höjs successivt för att 2006 uppgå till per barn. Vi vill även avskaffa den särskilda öronmärkningen av i föräldraförsäkringen. Vidare föreslår vi att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) i föräldraförsäkringen baseras på de två föregående årens inkomst och att ersättningsnivån sänks till av SGI. Underhållsstödet bör ses över i syfte att särlevande föräldrar i högre utsträckning än skall reglera underhållsskyldigheten sinsemellan. En sådan översyn bör enligt vår uppfattning leda till besparingar inom utgiftsområdet. Vi förslår att anslaget för bidrag till kostnader för internationella adoptioner tillförs medel så att bidrag utges av kostnaden för adoption av barn, dock högst . Medel avsätts även för en månads retroaktivitet i samband med ansökan om vårdbidrag för funktionshindrade barn. föreslår vi att en barnomsorgspeng införs för de familjer som inte utnyttjar kommunalt finansierad barnomsorg. Barnomsorgspengen skall utges med skattefritt för barn mellan ett och . Eftersom föräldralediga kan utnyttja barnomsorgspengen när barnet blir kan den trettonde månaden i föräldraförsäkringen som utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning avskaffas liksom de som utges med per dag. Vi föreslår i enlighet med motion Fi239 yrkandena 6 och 7 en - i förhållande till regeringens förslag - minskning av utgiftsramen med och med 2 472 respektive . Genom att sätta ned arbetsgivaravgiften för företag inom sektorerna jordbruk, vattenbruk och fiske med driftställe i stödområde A () anser vi att man lägger grunden för tillväxt i hela . Statens inkomster blir genom vårt förslag lägre . och (båda fp) anser att utskottets yttrande i nedan angivna avseenden borde ha följande lydelse: Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar anser att kan minska i omfattning för att helt avvecklas 2006. bör tillföras och anslaget Offentligt biträde tillföras . Genom ökade satsningar på snabbare behandling av asylärenden förkortas handläggningstiderna och kostnaderna för mottagandet av asylsökande minskar. Vi föreslår i enlighet med motion Fi240 yrkandena 8 och 9 en - i förhållande till regeringens förslag - minskning av utgiftsramen för med och med 732 respektive . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Regeringen har för det mesta stått handfallen medan först sjukskrivningarna och sedan sjukpensionerna ökat. Krisen för sjukförsäkringen har utvecklats till ett hot mot hela välfärdssystemet. Kan inte denna utveckling snart vändas till mer rehabilitering och fler vägar tillbaka till arbete, kommer den att bli en kvarnsten för välfärdspolitiken . Kraftfulla insatser måste således göras för att möjliggöra återgång till arbete i stället för förtida pensionering. Vi anser att en avsevärd uppstramning bör ske av förfarandet vid sjukskrivningar. De bestämmelser som styr hur sjukintyg får skrivas, och av vem de får skrivas, skall ses över. Det måste även förhindras att sjukförsäkringen missbrukas med sjukintyg som i själva verket inte betingas av arbetsoförmåga utan av andra arbetsmarknadsskäl. Vi vill även peka på att har föreslagit en ny lag om finansiell samordning.