yttr · GR05SkU1y · 2004-01-01 00:00:00 — Utformningen av dagens förmögenhetsskatt är orimlig också i andra avseenden. För den händelse att ett gift par tillsammans har en förmögenhet som överstiger skall förmögenhetsskatt betalas. Om ett sammanboende par utan barn har motsvarande förmögenhet skall de däremot inte beskattas, eftersom de var och en kan ha nettotillgångar på innan skatten börjar tas ut. Detta innebär alltså att äktenskapet i detta avseende ekonomiskt straffbeskattas i förhållande till ett samboförhållande. Vi väljer att börja med att helt avveckla effekten av sambeskattningen av förmögenhet och höjer fribeloppet för sambeskattade par till . Därefter avvecklas förmögenhetsskatten så att den blir 2005 och 2006. Skattesystemet måste utformas så att avkastningen på riskvilligt kapital i företag inte beskattas hårdare än annan kapitalavkastning. Dubbelbeskatt-ningen av avkastning på aktier måste därför avvecklas, precis som skett i nästan samtliga övriga . kan inte långsiktigt ha en väsentligt högre beskattning än den omvärld vi konkurrerar med. Vi föreslår att avvecklingen sker stegvis med en halvering av fysiska och juridiska per-soners utdelningsskatt med sikte på ett fullständigt slopande . För att finansiera dessa skattesänkningar höjs bolagsskatten till . Arvsskattens problematik har visat sig påtaglig då generationsskifte skall ske i familjeföretag. I värsta fall tvingas de efterlevande göra sig av med den bortgångnes livsverk då arvsskatten gjort det omöjligt för de anhöriga att ta föreslår att bundet kapital befrias från arvsskatt. Personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag skall ha möjlighet till ett riskkapitalavdrag. Avdrag skall få göras mot inkomst av kapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Det skall även gälla vid köp av aktier i egna och närståendes fåmansföretag. Avdragsrätten skall gälla investeringar upp till en nivå av och medges även för indirekta riskkapitalinvesteringar via ett företag eller en fond som gör de direkta inve-steringarna. Denna form möjliggör bättre riskspridning för enskilda investe-rare. Riskkapitalavdraget skall vara permanent. Avdragsrätten skall ses som en kompensation för den större risk det innebär att köpa aktier i små, onote-rade företag. Riskkapitalavdraget bör kompletteras med införande av etableringskonto. Att öppna ett etableringskonto innebär att man kan sätta av pengar skattefritt för en framtida företagsstart. I finns möjlighet att skattefritt spara för att starta eget företag. På ett s.k. etableringskonto är insättningarna avdragsgilla och möjliga av nettolönen. vill att etableringskonto skall införas också i . anser att nya, enkla regler som jämställer fåmansföretagen med andra företag måste införas. I den senaste regeringsförklaringen utlovades till förändringar av de s.k. 3:12-reglerna. Av detta har det blivit 2004. Regeringens förslag att höja den s.k. klyvningsräntan är ett litet steg i rätt riktning men alldeles för litet. Utan F-skattsedel är det mycket svårt för en näringsidkare att effektivt konkurrera på sin marknad. Ett företag måste kunna visa kunder och uppdragsgivare att man tar ansvar för skatter och arbetsgivaravgifter. anser att F-skattsedel skall delas ut till alla sökande som inte har fått näringsförbud eller har omfattande skatteskulder som inte betalas av regelbundet. Vi vill också slopa straffavgiften för försenad momsbetalning och anser att den dag som inbetalning sker skall räknas som betalningsdag. Dock kvarstår kostnaden för ränta för de dagar momsbetalningen är försenad. Under början av detta decennium uppstod på grund av 3:12-reglerna en s.k. pomperipossaeffekt vid andelsbyten. Fåmansbolagsägare som förlorat allt de arbetat ihop och satsat fick skatteskulder därför att deras fåmansbolag vid en försäljning fått ett fiktivt värde som inte kunde realiseras och som delvis beskattades som inkomst av tjänst. Man hade nämligen tagit emot aktier i ett annat företag som betalning för det företag man startat och varit fåmansägare i. Denna skatt på inkomst av tjänst fanns kvar även efter att företagaren förlorat allt. Detta lyckades rätta till retroaktivt (prop. 2002/03:15). I riksdagsbeslutet förutsatte skatteutskottet att regeringen efter en analys av kontantgränsens tillämpning skulle återkomma till med en redovisning av vilka konsekvenser denna analys bör föranleda för det skatterättsliga andelsbytessystemet (bet. 2002/03:5). Regeringen har ännu inte återkommit med ett sådant förslag eller redovisat vad ett sådant förslag finner att det är oetiskt mot de människor som lever med s.k. pomperipossaskulder till staten som det är ett flagrant åsidosättande av den lagstiftande folkligt valda församlingen i . Regeringen bör omgående och senast i vårpropositionen 2004 återkomma med en redovisning av de åtgärder som behövs för att eliminera återstående pomperipossaeffekter och kostnaderna härför. Alltsedan blev medlem av EU har det svenska jordbruket omfattats av samma jordbrukspolitik som EU, men den har genom högre skatter och avgifter försatt svensk jordbruksnäring i en ohållbar konkur-renssituation. För att skapa rimliga konkurrensförutsättningar föreslår vi en sänkning av dieselskatten till per liter. Den svenska åkerinäringen lider svårt av de sämre konkur-rensvillkor som gäller för svenska åkeriägare jämfört med andra i EU. Åkeri-näringen har visat att den totala kostnaden behöver minska med för att svenska inrikesåkerier skall kunna konkurrera på liknande kostnadsvillkor som bl.a. danska åkerier har. Vi föreslår en sänkning av dieselskatten för att underlätta för de svenska åkerierna med per liter (inklusive moms). Innovationsklimatet måste förbättras. har en onormalt stor export av patent och uppfinningar som exploateras i andra länder. Vi vill öka exploa-tering och produktion av patent och uppfinningar i och föreslår därför att royaltyinkomster befrias från skatt för att därefter beskattas som inkomst av kapital. Det är reklamskatten infördes i . har alltfler insett att denna punktskatt kan vara kvar. Den är inte konkur-rensneutral, då den endast belastar vissa medier, som dagspress och tidskrifter, men däremot inte radio, TV och direktreklam, och den är rättsosäker, oförut-sägbar och svårtillämpad. Mot den bakgrunden gav regeringen till känna att frågan om reklamskattens avskaffande borde prioriteras vid beredningen av budgeten. I budgetpropositionen anser sig regeringen ha prioriterat frågan men har ändå inte funnit att förutsättningar föreligger för att avskaffa reklamskatten. anser att det är av yttersta vikt att fria svenska medier skall kunna verka. Att ett av fattat beslut ignoreras av regeringen i en så viktig fråga är allvarligt. yrkar att regeringen verkställer det av tidigare fattade beslutet och återkommer till med förslag till hur reklamskatten kan avskaffas. har beslutat att vissa kulturaktiviteter skall mervärdesbeskattas med en reducerad skattesats om . att entréavgifter till olika kultur- och nöjesevenemang kommer att beskattas olika, vilket vi ser som olyckligt. eftersträvar en så likformig beskattning som möjligt och föreslår att regeringen får i uppdrag att utreda hur kulturmomsen generellt skall kunna sänkas till . Mervärdesskatten på tidskrifter bör återgå . Vi föreslår sänkt bensinskatt med (inklusive moms) per liter i stödområde A. Eftersom avstånden är längre i de delarna av är det rimligt att en lägre skatt tas ut på bensin i sådana områden. Att har OECD-områdets lägsta bostadsbyggande beror i betydande grad på det faktum att vi har ett högt skattetryck i och dessutom lägger extra hård beskattning på nyproduktion av bostäder. Det rimliga är att slopa fastighetsskatten samt lindra skatteeffekten vid nyproduktion av fler-bostadshus motsvarande en halvering av byggmomsen. Bygg-företag kan efter deklaration erhålla en skattereduktion som motsvarar hälften av den erlagda byggmomsen, dvs. En förutsättning för att en sådan skattereduktion skall fungera på samma sätt som sänkt moms är att den gäller all nyproduktion av flerbostadshus, är utan tidsbegränsning samt är obyråkratisk och utan osäkerhet om den utbetalas eller ej. Skattereduktio-nen är att betrakta som en del av skattesystemet och inte ytterligare ett i raden av bidrag riktade till byggsektorn. Vi föreslår en minskad skatt på nypro-duktion av flerbostadshus motsvarande en halvering av byggmomsen. Vi har föreslagit totalt till skatteförvaltning och upp-börd för en ökad skattekontroll och förstärkt tullbevakning 2004. Som en effekt av detta räknar vi försiktigtvis med att skatteintäkterna ökar med . Vi föreslår att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Med det anförda tillstyrks motionerna Fi248 (kd), Fi282 (kd), Fi304 (kd) yrkandena 2-40, Fi307 (kd) yrkandena 2-4 och 7, Fi308 (kd) yrkandena 2, 3, 6-9, 11, 12, 14, 15 och 18, Sk306 (kd) yrkande 1, Sk459 (kd) yrkande 4 och Sf398 (kd) yrkande 4. Vi står bakom beräkningen i motion Fi304 (kd) yrkandena 1 och 29. Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Jag tillstyrker förslaget i motion Fi241 av m.fl. (kd) om att för-stärka kontroll och spaning mot illegal införsel av narkotika, vapen, alkohol, tobak och andra skattepliktiga varor med utöver vad regeringen föreslagit. Vi anser att också skattekontrollen bör förstärkas för att motverka den svarta ekonomins utbredning. Eftersom förslag om avskaffad fastighets-skatt och förmögenhetsskatt leder till besparingar i skatteadministrationen bör, som föreslås i motionen, tillföras 2004, 2005 och 2006 utöver vad regeringen föreslagit. Sammantaget föreslås att ramarna för utgiftsområdet för de aktuella tre åren höjs med , respektive . Vi tillstyrker motion Fi241 (kd) yrkandena 5 och 7, båda i denna del Skattefrågor i budgetpropositionen - c av (). Ur ett strikt teoretiskt perspektiv är alla skatter skadliga. Skatterna behövs för att finansiera offentliga åtaganden. Skatter är pengar som inbetalas av vanliga människor och företag. Detta gör att politiker har ett mycket stort ansvar för att se till att skatteinkomsterna används på ett rationellt och förnuftigt sätt. Alla skatter påverkar inte samhällsekonomin likvärdigt. Vissa skatter är mer skadliga än andra skatter, och det finns förmodligen vissa skatter som är direkt negativa för samhällsekonomin. Skattessystemet skall vara så utformat så att det upplevs som rättvist, som det är ekonomiskt effektivt. av socialdemokratiskt styre har vanliga människor blivit alltmer beroende av bidrag från det offentliga. Med ett lägre skattetryck hade en långt högre andel av medborgarna i landet kunnat klara sig på egen hand. I stället tvingas låginkomsttagare betala en oskäligt stor andel av sin inkomst i skatt, och på nåder får de tillbaka en del i bidrag. Detta röstköpande är skadligt, såväl för människor som för den långsiktiga samhällsekonomins utveckling. Vårt inkomstskatteförslag ändrar på detta. Genom skatterabatter och förvärvsrabatter ger vi tillbaka makt till vanliga människor. En låginkomsttagare får ut mer med vårt förslag. som vi ger makt till människor ger vi även makten tillbaka till kommunerna och regionerna. Det kommunala självstyret skall förvandlas från dagens chimär till något konkret och verkligt. När vi tillämpar federalismens principer byggs makten underifrån. Ett led i detta är att återlämna skattebaser till kommunen, som med vårt förslag kommer att få tillbaka den reella makten. Det startas för få företag i . De människor som satsar tid och pengar på eget företagande möts ofta av misstänksamhet och krångliga regelverk. En attitydförändring måste till. Med förmögenhetsskatt diskrimineras svenska företagare och skattereglerna för småbolagsägare är direkt kontraproduktiva. För att inte vi alla skall bli fattigare krävs ekonomisk tillväxt. Det är en förutsättning för att människor skall kunna känna sig trygga, ha jobb och kunna försörja sig själva. Skadliga skatter skall bort eller reformeras så att de inte står i vägen för företagande. I framför allt miljöfrågor förekommer ganska ofta så kallade marknadsimperfektioner, dvs. att marknaden misslyckas med att uppnå miljömässigt hållbara lösningar. Vi vill använda skatter som ekonomiska styrmedel. Genom att lägga skatter på miljöskadlig verksamhet ser vi till att den ekonomiska verksamheten bedrivs på ett långsiktigt hållbart sätt. Vi är övertygade om att människor mår bäst när de själva kan bestämma över sina liv. Det nuvarande systemet där låginkomsttagare främst på grund av höga skatter tvingas förlita sig på bidrag leder till otrygghet och ohälsa. Den nuvarande konstruktionen av grundavdraget, med en grundnivå samt en upp- och nedtrappning i inkomstskikten med låga och medelstora inkomster, ger upphov till negativa marginaleffekter. Upptrappningen upp till årsinkomster på skapar förvisso en positiv marginaleffekt, men för t.ex. en deltidsarbetande undersköterska som vill öka sin arbetstid är nedtrappningens negativa marginaleffekter påtagliga. Vi tar bort detta grundavdrag och därmed merparten av marginaleffekterna. Vårt förslag till skatterabatt innebär att beloppet som skall inbetalas i skatt minskas med , vilket motsvarar ett grundavdrag på . Fullt utbyggd innebär reformen en skatterabatt på . Denna rabatt skall komma alla till del, förvärvsarbetare, pensionärer, studenter som jobbar extra etc. Utöver detta vill vi införa en förvärvsrabatt vars syfte är att lindra beskattningen för främst låg- och medelinkomsttagare som skadliga marginaleffekter undviks. En särskild skatterabatt utformad för att minska bidragsberoendet och slå undan marginaleffekter i lägre inkomstskikt bör därför införas. Den förvärvsrabatt som vi vill införa ger som mest och är riktad framförallt till låginkomsttagare. Fullt utbyggd innebär reformen en förvärvsrabatt på . Förvärvsrabatten skall enbart ges på inkomster från förvärvsarbete eller företagande i syfte att stimulera arbete och företagande. En förvärvsrabatt på arbetsinkomster innebär en kraftig stimulans för den arbetslöse att ta ett arbete och för den deltidsarbetande att öka sin arbetstid. De högsta marginalskatterna ligger på , vilket innebär att en höginkomsttagare får behålla mindre än hälften av en löneökning. Höga marginalskatter är ett exempel på skadlig skatt som i det långa loppet bland annat minskar incitamenten för högre studier. För att motverka detta föreslår att den statliga inkomstskatten sänks för alla som betalar statlig inkomstskatt. I regeringens budgetproposition föreslås att skiktgränsen inte fullt ut skall inflationsuppräknas, vilket gör att fler människor måste betala statsskatt och därmed få betydligt höjda marginalskatter. Detta är ett exempel på skadlig skatt, och därför gör vi precis tvärtom. Vi föreslår att den nedre skiktgränsen höjs med för , vilket innebär att de som tjänar inte behöver betala statlig inkomstskatt. Denna nya gräns skrivs därefter upp med KPI plus . Med förslag slipper fler människor statlig inkomstskatt och marginalskatten kommer att sänkas kraftigt för dessa individer. Dagens system medger avdrag för exempelvis resekostnader och pensionssparande. Genom den nuvarande konstruktionen är ett avdrag mer värt för en höginkomsttagare än för en löntagare med normalinkomster genom att höginkomsttagaren betalar statsskatt och därmed har högre marginalskatt. Det finns ingen rationell förklaring sett utifrån samhällets perspektiv till att höginkomsttagare skall vara berättigade till större ekonomisk vinst av avdrag än andra. Vi föreslår i stället att skatterabatter som är lika mycket värda för alla införs. Rabatten motsvarar ungefär skatteeffekten av ett avdrag hos en normalinkomsttagare som inte betalar statlig inkomstskatt, dvs. Den besparing som blir följden då höginkomsttagares kompensation likställs med övrigas använder vi till att sänka statsskatten . Skattesystemet blir härigenom mer genomskinligt, tydligt och den höga och skadliga marginalskatten sänks. Kompensationen för den allmänna pensionsavgiften och avdragen för tjänsteresor m.m. ersätts med skatterabatter på . Avdraget för pensionspremier ersätts med en högre skatterabatt på för att därigenom stimulera låginkomsttagare att pensionsspara. Möjligheten att göra avdrag för övriga kostnader har givit upphov till problem och avskaffas. Även skattereduktionen för fackföreningsavgift avskaffas. För att efterfrågan på hushållstjänster skall ta fart måste priset sänkas rejält genom att skattekilen minskas eller slopas helt. föreslår därför att en skattereduktion på av arbetskostnaden för ROT-arbeten och hus-hållstjänster som utförs i hemmet införs. Kostnaderna för framför allt drivmedel har ökat kraftigt. Det är därför nödvändigt att höja reseavdraget ytterligare. Avdraget ersätts därför med en skatterabatt på per mil, vilket motsvarar ett avdrag på per mil. Detta kombineras med en självkostnadsgräns om . behöver fler entreprenörer och fler småföretag. Det är i dessa dynamiska miljöer jobben skapas och det är där tillväxten tar fart. Dagens regler för fåmansbolag, de så kallade 3:12-reglerna, måste reformeras. När ett 3:12-bolag säljs delas vinsten upp i en kapitaldel och en inkomstdel som beskattas respektive , vilket ger en genomsnittlig skattesats om . Det är orimligt att utgå från att de som driver ett fåmansbolag skulle ha en alternativmarginallöneskatt som om de hade tillhört det högsta löneskiktet. Sammantaget gör den höga beskattningen att det är endast de företag som har stora förväntade vinster som sjösätts. Företag med en blygsammare riskprofil och lägre förväntad, om än stabilare, avkastning kommer inte att startas eftersom beskattningen slår för hårt mot dessa. Den så kallade 3:12-utredningen föreslog bland annat ett införande av den så kallade BEK-modellen (beskattat eget kapital). En sådan modell gör det möjligt att beräkna kapitalunderlaget utifrån bolagets eget kapital. förordar att en större del av kapitalet får användas i beräkningarna än vad 3:12-utredningen föreslår. Svenskt Näringslivs förslag anger att kapitalunderlaget skulle omfatta av tillskjutet kapital, av beskattat kapital och av obeskattat kapital, en avvägning vi anser rimlig. Vidare anser vi att klyv ningsräntan bör höjas till en nivå över statslåneräntan. Detta gör det möjligt för delägare i fåmansbolag att höja den utdelning som får beskattas som kapital. Under början av detta decennium uppstod på grund av 3:12-reglerna en s.k. pomperipossaeffekt vid andelsbyten. Fåmansbolagsägare som förlorat allt de arbetat ihop och satsat fick skatteskulder därför att deras fåmansbolag vid en försäljning fått ett fiktivt värde som inte kunde realiseras och som delvis beskattades som inkomst av tjänst. Man hade nämligen tagit emot aktier i ett annat företag som betalning för det företag man startat och varit fåmansägare i. Denna skatt på inkomst av tjänst fanns kvar även efter det att företagaren förlorat allt. Detta lyckades rätta till retroaktivt (prop. 2002/03:15). I riksdagsbeslutet förutsatte skatteutskottet att regeringen efter en analys av kontantgränsens tillämpning skulle återkomma till med en redovisning av vilka konsekvenser denna analys bör föranleda för det skatterättsliga andelsbytessystemet (bet. 2002/03:5). Regeringen har ännu inte återkommit med ett sådant förslag eller redovisat vad ett sådant förslag skulle kosta. Vi anser att det är oetiskt mot de människor som lever med s.k. pomperipossaskulder till staten som det är ett flagrant åsidosättande av den lagstiftande folkligt valda församlingen i . Regeringen bör omgående och senast i vårpropositionen 2004 återkomma med en redovisning av de åtgärder som behövs för att eliminera återstående pomperipossaeffekter och kostnaderna härför. För att förbättra möjligheten för fler att starta företag vill lätta beskattningen av riskkapital för små företag. Ett led i detta är att möjliggöra ett skattefritt sparande på , totalt högst som grundplåt till det egna företaget genom ett starta-eget-sparande. För dem som finansierar starten av företag med egna sparade eller lånade pengar, utan att utnyttja möjligheten till starta-eget-sparande, bör motsvarande möjlighet finnas att göra ett personligt riskkapitalavdrag på högst . Långsiktigt är denna åtgärd statsfinansiellt neutral, då den motsvarar ett tidigarelagt avdrag för insatt kapital vid realisation. Enligt siffror från () ställs i och med fyrtiotalisternas pensionsavgångar uppemot 180 000 företagare inför problemet med ägarskifte. FR beräknar att 45 000 företag kommer att läggas ned, och ytterligare 45 000 ägarskiften kommer att misslyckas. Detta kommer att få stora följder för företagande, sysselsättning och för samhälls-ekonomin. För att komma till rätta med ovanstående problem föreslår vi att arvs- och gåvoskatten för skatte-klass 1 avskaffas. För att finansiera bl.a. detta minskas avsättningsmöjligheter till periodiseringsfonder genom att den maximala andelen av överskjutande vinst som får avsättas sänks . Boendeskatterna måste sänkas. Utgångspunkten är att människorna skall få lägre boendekostnader och att det skapas neutralitet mellan boendeformer. Fastighetsskatten leder till oacceptabla konsekvenser när människor tvingas flytta från sina hem. För att åtgärda detta och göra fastighetsskatten rättvisare förslår vi en rad åtgärder. Ett tak på tomtvärdet på införs för att undvika den spiraleffekt som uppkommer i attraktiva områden när själva tomtmarken får höga taxeringsvärden och därmed driver upp det totala taxer-ingsvärdet. Uttagsprocenten för fastighetsskatt på småhus sänks till och sänks den till . Vidare skall enbart halva taxeringsvärdet tas upp i förmögenhetsredovisningen. Sambeskattningen av förmögenhet avskaffas och skattesatsen sänks från 1,5 till 1 %. Sambeskattningen av inkomster avskaffades av rättvise- och jämställdhetsskäl. Av samma skäl vill vi gå vidare och avskaffa denna otidsenliga skatteavart. Dessa reformer motverkar, tillsammans med avskaffandet av arvs- och gåvoskatten i klass 1, orättvisorna i dagens system, och människor kommer inte längre att tvingas från sina hem på grund av höga förmögenhets- och fastighetsskatter. Detta finansieras delvis genom att vi höjer reavinstbeskattningen på fastigheter från nuvarande till . Reavinsten vid försäljning av en bostad går under vissa förutsättningar att skjutas upp om en ny bostad införskaffas. Vi föreslår att av reavinsten skall få skjutas upp, och beskattas vid försäljning. Dessutom höjs stämpelskatten från nuvarande till . Principen är att skatten på själva ägandet skall minskas för att i stället tas ut vid själva försäljningen av fastigheten. Dagens system för beräkning av taxeringsvärden baseras på ett genomsnittligt värde av de referensförvärv som finns inom ett eller flera värdeområden. I den beräkningen rensas som är låga i förhållande till det gamla taxeringsvärdet regelmässigt bort. som är väldigt höga i förhållande till det gamla taxeringsvärdet tas dock med utan urskillning. Detta förfaringssätt medför att omräkningstalen och därmed de nya taxeringsvärdena blir för höga. För att få mer rättvisa taxeringsvärden bör marknadsvärdena i stället beräknas med hjälp av ett medianvärde, där i den undre och övre kvartilen regelmässigt räknas bort. Vidare bör basen för de taxeringar som görs vara ett medianvärde av de förvärv som skett . Om en stor andel av referensförvärven är fritidsfastigheter bör taxeringen för dessa ske separat, så att högt upptrissade priser på fritidshus inte slår igenom på de fastboendes taxeringsvärden. Taxeringen av fastigheter för fastboende och fritidsboende bör därför skiljas åt. Den nu sittande har bl.a. som direktiv att undersöka reglerna kring fastighetstaxering. Däremot saknas direktiv för att reformera reglerna för själva taxeringvärderingen, varför vill att kommittén skall få tilläggsdirektiv om detta. Regeringen aviserar att arvsskatten mellan äkta makar/sambor avskaffas, och detta är positivt. Alltför många fall har inträffat där ena parten i ett äktenskap har tvingats från sitt hem på grund av att arvsskatten har blivit för belastande. Det finns dock invändningar mot regeringens förslag.