yttr · GR05TU3y · 2004-01-01 00:00:00 — har beslutat att bereda bl.a. trafikutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 2003/04:145 om trängselskatt jämte följdmotioner i de delar som berör utskottets beredningsområde. I sitt yttrande tar trafikutskottet främst upp propositionens yrkande 1 Lag om trängselskatt och följdmotionerna i relevanta delar. Vidare behandlas följande motionsförslag om trängselavgift från allmänna motionstiden som har remitterats till trafikutskottet och som med detta yttrande överlämnas till skatteutskottet: 2003/04:T326 av () 2003/04:T461 av m.fl. (kd) yrkande 8 2003/04:T462 av () 2003/04:T470 av och () yrkande 3 2003/04:T530 av m.fl. (m) yrkande 25 2003/04:T560 av m.fl. (kd) yrkande 9 2003/04:T564 av m.fl. (c) yrkande 25 2003/04:N341 av de m.fl. (m) yrkande 5 Sammanfattningsvis föreslår trafikutskottet att regeringens proposition i dess helhet tillstyrks av skatteutskottet. Här behandlade motionsyrkanden bör avstyrkas. Till yttrandet har fogats en avvikande mening. I propositionen föreslås en lag om trängselskatt. Lagen är utformad så att den kan tillämpas generellt. Inled-ningsvis kommer den emellertid att tillämpas endast vid passage av vissa angivna betalstationer i , och särreglerna härför finns införda i en bilaga till lagen. Skatteplikt skall gälla för sådan bil som enligt definition i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner är införd i vägtrafikregistret eller som brukas med stöd av saluvagnslicens. Skatteplikten omfattar inte bil vars ägare är undantagen från skattskyldighet enligt lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall, bil som är antecknad som utryckningsfordon i vägtrafikregistret, taxibil samt buss med en totalvikt av . Undantag från skatteplikt medges för bil som person, som har beviljats parkeringstillstånd för rörelsehindrade, anger i särskild ansökan, liksom för bil med en totalvikt som understiger och som används för färdtjänst. Undantag för mindre förorenande bilar, dvs. sådana bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet, alkohol eller med annan gas än gasol, införs när har lämnat ett godkännande om sådan skattelättnad enligt bestämmelserna om statligt stöd. Skattskyldig är ägaren av bilen. Skattskyldigheten inträder när bil brukas vid passage av en betalstation. Närmare bestämmelser om var och när skatt skall tas ut samt skattens storlek anges i bilagan till lagen. Denna bilaga avser . Ett beskattningsbeslut fattas för varje bil per kalenderdygn. I lagen finns vidare bestämmelser om bl.a. betalningstid, expeditionsavgift, tilläggsavgift samt omprövning, överklagande och verkställighet. Vidare föreslår regeringen vissa ändringar i lagen om allmän kameraövervakning, sekretesslagen, lagen om allmänna förvaltningsdom-stolar, inkomstskattelagen och lagen om vägtrafikregister. Dessutom föreslås att regeringen skall få ingå avtal med och om ersättning från staten för kostnader som kommunen och har för försöket med trängselskatter i . Lagen om trängselskatt - utom dess bilaga - och övriga lagförslag föreslås träda i kraft och gälla tills vidare. Bilagan till lagen om trängselskatt föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer och gälla till och med utgången av . En utvärdering av effekterna av trängselskatten i kommer att genomföras . Utredningsarbeten m.m. avseende trängselavgifter Några resultat av de kommittéer m.m. som har behandlat frågan om vägavgifter eller motsvarande - men som inte har lett till någon lagstiftning - är följande. betänkanden, däribland delbetänkande Storstadstrafik 3 Bilavgifter (SOU 1989:43). () promemoria Lag om vissa vägtullar i (Ds 1993:52), som avsåg ett finansierande vägtullssystem. delbetänkande (SOU 1994:142) Vägtullar i respektive slutbetänkande Finansieringslösningar för Göteborgs- och Dennisöverenskommelserna (SOU 1995:82) som även de avsåg ett system för finansiering av ny infrastruktur. Utredningen med uppdrag att lämna förslag till en lagstiftning för miljöstyrande vägavgifter i tätort avlämnade sitt betänkande (SOU 1998:169) Miljöstyrande vägavgifter i tätort - Ett förslag till lagstiftning. Det utredningsarbete som ligger till grund för den nu framlagda propositionen är följande. Stockholmsberedningens delbetänkande Trängselavgifter (SOU 2003:61), vari föreslogs införandet av en lag om trängselavgifter. En inom () utarbetad promemoria om trängselskatt, med vissa ändringar jämfört med Stockholmsberedningens förslag. Båda har remissbehandlats. En utförlig beskrivning återfinns i propositionen. Ett trängselavgiftssystem infördes i centrala delar. Grunden är en lag vari bl.a. anges att avgiftssystemet skall utformas i samråd med den nationella regeringen, att avgifterna skall vara en del i en större transportstrategi och att överskottet från avgifterna skall återföras till investeringar och underhåll av infrastruktur. Systemet bygger på fotografering av fordonen med kameror både vid gränsen till avgiftsområdet och inom detta. Avgiften på motsvarande är oberoende av hur mycket bilen körs i avgiftsområdet . Olika slags dispenser, undantag och rabatter förekommer. beräknas att trafiken inom avgiftsområdet har minskat med då avgiften tas ut. De administrativa kostnaderna uppskattas till hälften av intäkterna. har tidigare behandlat frågan om trängselskatt, men då huvudsakligen under benämningen trängselavgift. föreslog trafikutskottet (bet. 2001/02:TU2) att skulle göra ett tillkännagivande till regeringen om att om kommuner eller regioner gör framställan om att införa trängselavgifter som ett led i en bredare strategi för att komma till rätta med trafikens trängsel- och miljöproblem skulle regeringen bereda frågan. Vid kammarens omröstning vann emellertid reservationen (s, v). Denna skilde sig från utskottets förslag genom att det - såsom anförts i propositionen (prop. 2001/02:20) - skulle krävas att beslutet om en sådan framställan hade tagits med en betydande majoritet. konstaterade trafikutskottet (bet. 2002/03:TU3) att det, särskilt i , fanns problem med trängsel i trafiken under vissa tider och på Miljöproblem som härrör från främst vägtrafiken är också mer uppenbara i storstäderna. Införande av trängselavgifter respektive miljöstyrande avgifter kunde därför ses som ett led i en bredare strategi för att komma till rätta med dessa problem och möjliggöra en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. Enligt utskottets uppfattning borde kommuner och regioner ges möjlighet att utnyttja ekonomiska styrmedel i form av t.ex. trängselavgifter för att förbättra miljön och öka framkomligheten i hårt trafikerade stadskärnor. Trängselavgifter borde också kunna användas för att finansiera ny infrastruktur och utveckla kollektivtrafiken så att storstadstrafiken som helhet förbättras. En förutsättning för införande av trängselavgifter är att de medel som inflyter också får stanna kvar i regionen. Vidare måste det vara kommunerna eller regionerna som skall besluta om införande av trängselavgifter. Något krav på "betydande" majoritet i kommunerna skulle inte finnas, anförde utskottet. Behovet av ett väl genomarbetat underlag för beslut framhölls av utskottet som avstyrkte motionerna i berörda delar. anslöt sig till utskottets förslag. offentliga utfrågning om trängselavgift För att inhämta upplysningar i frågan om trängselavgifter anordnade trafikutskottet en offentlig utfrågning i ämnet . De frågor som i första hand belystes var följande. Hur ser nuvarande kunskapsläge ut? Hur långt har utredningsarbetet i Stockholmsberedningen kommit? Juridiska förutsättningar - skatt eller avgift? Vad säger forskarna? Samhällsekonomisk effektivitet genom trängselavgifter. Effekter av trängselavgifter och alternativa styrmedel. Hur kan man utvärdera effekterna av trängselavgifter? Vilka blir de fördelningsmässiga effekterna? Synpunkter från olika intressentgrupper m.m. Genom inlägg från särskilt inbjudna företrädare för olika myndigheter, organisationer och företag berördes också en rad andra frågor i ämnet. Programmet för och protokollet (uppteckningarna) från den offentliga utfrågningen återfinns i trafikutskottets betänkande Transportpolitik (bet. 2002/03:TU3). Socialdemokraterna, tecknade den s.k. 121-punktsöverenskommelsen. Enligt denna är partierna beredda att pröva möjligheten att låta de kommuner eller regioner som så önskar införa trängselavgifter. Detta måste göras i en samlad bedömning av trafiksituationen i den aktuella regionen. Om någon kommun eller region ansöker om att få införa trängselavgifter kommer regeringen att medverka till en överenskommelse mellan staten och den berörda kommunen eller regionen. Parterna har också kommit överens om en kontrollstation /06. I partimotion 2003/04:Sk38 yrkas att avslår propositionen. Tvivel framförs om det angivna syftet med lagen, nämligen att minska trängseln i trafiken. Enligt vad som sägs i motionen är det verkliga syftet att säkerställa regeringsmakten. Mot bakgrund av att Socialdemokraterna i gick till val på att det inte skulle införas någon trängselskatt, anser motionärerna det vara ett löftesbrott. De anför vidare att av invånarna i är motståndare till trängselskatt och att opinionen är negativ även i kranskommunerna, där folkomröstningar genomförts i tolv av dem. finner också att det är en uppenbar risk att försöket permanentas, oavsett vad invånare tycker. Härefter utvecklas vilka effekter som kan befaras till följd av trängselskatten. När det gäller trafikanterna anser motionärerna att personer som inte har något alternativ till att köra bil, ofta jäktade småbarnsföräldrar, får en extra kostnad på ca . Att bo i en kommun men behöva skjutsa sina barn till skolan i en annan kommun kommer att bli dyrt med trängselskatter. För låginkomsttagarna blir inkomstsänkningen mycket större, i många fall så stor att det knappt lönar sig att fortsätta arbeta. Att bo i söderort men arbeta i norrort eller omvänt kommer att försvåras. Detta kommer att öka segregeringen av arbetsmarknaden och mellan bostadsområden. Motionärerna framför också kritik mot vad de finner vara en brist på analys av vilka miljö- och hälsoeffekter införandet av trängselskatter kan förväntas få. Det är rimligt att de som skall lämna bilen hemma kan ordna en alternativ transport. brottas kollektivtrafiken med problem, och därför framstår det som märkligt att regeringen inte närmare redogör för hur kollektivtrafiken påver kas eller hur ökade resevolymer skall hanteras. Vidare befaras att personer som innehar parkeringstillstånd för rörelsehindrade och som sällan reser i kan frestas att sälja sina tillstånd. Även näringslivet kommer att påverkas negativt och snedvridande effekter kommer att uppstå, betonas det i motionen. Det gäller handeln som i huvudsak består av småföretagare. Genom att taxibilar undantas i lagen uppstår en orättvis konkurrenssituation gentemot budfirmor som inte har taxitillstånd. Utländska bilar omfattas inte alls av lagen. Detta innebär att utländska åkare som kommer hit har en fördel framför svenska. För kommer trängselskatterna att innebära ytterligare belastning, anförs det vidare. Den kraftigt ökade beskattningen av har medfört att den tillväxtmotor för hela landet som har utgjort nu har stannat av. Trängselproblemen i beror på eftersatta investeringar i vägar och annan infrastruktur i , hävdar motionärerna. Bristen på kringfartsleder gör att bilister ofta tvingas in i innerstaden oavsett om slutdestinationen är eller ej. Trafiken i innerstaden har inte ökat , sägs det vidare. Det påpekas att trafiken har ökat på , och trängselskatten kommer att innebära ännu längre köer. Även de s.k. fördelningseffekterna för olika trafikantgrupper tas upp. Man åberopar en studie enligt vilken det är avgörande på vilket sätt avgifterna återförs till regionen. Skillnaderna kan bli stora mellan hög- respektive låginkomsttagare. Motionärerna kritiserar att det av propositionen inte framgår hur intäkterna från den nya skatten skall användas; detta skall i stället regleras efter hand i ett avtal mellan berörda parter. hävdar motionärerna att regeringen inte avser att återföra några pengar till invånarna i ; tvärtom kommer kostnaderna att överskrida de statsfinansiella intäkterna, varför ytterligare skattehöjningar eller besparingar är att vänta. Invändningar av andra slag framförs också. Det påpekas att lagförslaget saknar en bestämmelse om att ändringar i bilagan görs efter framställan av en kommun eller region. Motionärerna ifrågasätter om det inte strider mot den kommunala självstyrelsen att kan fatta beslut i strid mot majoriteten i en kommun eller region. Även likställighetsprincipen enligt kommunallagen kan komma i konflikt med lagförslaget, anförs det. Dels måste de som bor i - till skillnad från Lidingöinvånarna - erlägga avgift för att nå riksvägnätet, dels behandlas invånarna i olika beroende på om de bor utanför eller innanför det skattebelagda området. Vidare kritiserar motionärerna integritetsskyddet för att inte vara tillräckligt starkt. Man ifrågasätter också att ett nytt syfte med kameraövervakning - fiskala skäl - införs, bl.a. därför att även personer eller fordon som är skattebefriade kan komma att registreras. Synpunkter på bl.a. betalningstider, avsaknad av sanktioner och möjligheterna till överklagande framförs också. Även frågan om utvärderingen tas upp i motionen. Man beklagar att målen är oklart formulerade och att utvärderingskriterier saknas. försvåra ett avgörande av om försöket har varit framgångsrikt eller ej. I sammanhanget efterlyses en analys av tre frågor, nämligen hur trängselskatten påverkar drivmedelsskatten, arbetsmarknaden respektive den önskvärda subventionsgraden av kollektivtrafiken. Slutligen redovisar motionärerna sin kritik mot hanteringen av ärendet: propositionen avlämnades senare än vad som föreskrivs enligt riksdagsordningen. De menar att regeringens skäl - behovet av att få ett riksdagsbeslut för att hinna avsluta försöket före en viss tidpunkt - inte kan anses vara ett sådant synnerligt skäl som krävs enligt riksdagsordningen. De påpekar också att ärendet är omtvistat och inrymmer en rad svårbedömda juridiska aspekter. m.fl. (m) begär i motion 2003/04:T530 att gör ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om trängselskatten (yrkande 25). De invänder mot att bilister i berörda områden kommer att få erlägga en särskilt avgift för att få tillgång till innerstaden utan att det finns alternativa vägsträckor. Enligt vad som anförs i motion 2003/04:T462 av () bör göra ett tillkännagivande om biltullar eller trängselavgifter. Innebörden är att stockholmarnas vilja bör respekteras genom att förslaget om biltullar stoppas. Alla planer på biltullar bör stoppas anser även () enligt vad som sägs i motion 2003/04:T326; föreslås göra ett uttalande med denna inriktning. I motion 2003/04:N341 av de m.fl. (m) efterlyses ett beslut om att inte genomföra sådana lagändringar som möjliggör införande av trängselavgifter/biltullar på bilismen i (yrkande 5). I liberalernas kommittémotion 2003/04:Sk40 förespråkas avslag på propositionen (yrkande 1). För det första anser motionärerna att pålagan inte är en skatt utan en avgift. Den bör därför inte beslutas i utan på regional eller lokal nivå i det berörda området. För det andra är man kritisk till att trängselavgifterna införs trots ett stort folkligt motstånd i den region som berörs. Det erinras om att tog beslutet om trängselavgifter med en enda rösts övervikt. Vidare anförs att förslaget om trängselavgift förkastades med en överväldigande majoritet i lokala folkomröstningar i tolv kranskommuner. Invånarna i har ännu inte fått möjlighet att rösta i frågan, men lokala opinionsmätningar tyder på att stödet för förslaget är mycket svagt även i . För det tredje invänder motionärerna mot att förslaget läggs fram mer än efter det datum - - som fastställt som sista dag för propositioner som skall beslutas före sommaruppehåll. Motionärerna tillbakavisar regeringens förklaring om synnerliga skäl för behandling under innevarande ; det enda skäl reger ingen kunnat visa är att upphandlingen av det tekniska systemet måste kunna avslutas i sådan tid att försöket med trängselskatt kan börja löpa från . Förhandlingarna mellan de styrande partierna i - Socialdemokraterna, - har dragit ut så . I sammanhanget kritiseras regeringens begäran att få ingå avtal med och om ersättning från staten för kostnader som kommunen och har för försöket med trängselskatt. Slutligen ifrågasätts att förutsätts bemyndiga regeringen att träffa avtal med och utan att kunskap om hur varje annan svensk kommun som på motsvarande sätt önskar tillämpa samma generella lag kommer att behandlas, t.ex. i fråga om statlig finansiering av erforderlig teknisk utrustning. Vidare yrkas att bör göra ett tillkännagivande i enlighet med vad som anförs i motionen om i vilka former miljöavgifter i trafiken kan införas i de kommuner som så önskar (yrkande 2). anser att miljöstyrande avgifter i trafiken kan vara högst motiverade. Varje kommun som så önskar skall ha rätt att införa trängsel-avgifter för att stimulera ökat nyttjande av kollektivtrafik och att begränsa biltrafiken. Förut-sätt-ningen för detta är dock att kommunen inhämtat samtycke från de kringliggande kommuner som påverkas i stor utsträckning. Intäkterna från trängselavgifterna skall också stanna i kommunen. () förespråkar i motion 2003/04:Sk37 en utredning som går ut på att regeringsformen modifieras för att möjliggöra kommunala beslut om ekonomiska styrmedel i trafiken. I motion 2003/04:T470 av och (båda fp) efterfrågas ett tillkännagivande som avser beslutsformerna för införande av trängselavgifter. De anser att det är oacceptabelt att ett sådant beslut fattas utan att de som är mest berörda får möjlighet att påverka det. Bland annat hänvisas till trängselskattens effekter på trafiken i (yrkande 3). I kommittémotion 2003/04:Sk36 föreslås avslag på propositionen. Det första skälet gäller vikten av att principen om det kommunala självstyret upprätthålls. beslut avser ett regionalt trafikproblem i , vilket inte direkt rör alla invånare i allmänhet. Motionärerna frågar sig vad som händer om en ny majoritet i en kommun vill att trängselskatten skall upphävas i kommunen. Kommer då automatiskt att besluta om ett avskaffande eller kommer man att motsätta sig den nya kommunala majoriteten? Motionärerna anser att det finns stora principiella likheter mellan avgifter för att ta i anspråk yta för parkering respektive för rörliga fordon. bör därför besluta att ge regeringen i uppdrag att utreda hur den svenska grundlagen kan ändras så att trängselavgifter skall kunna beslutas av svenska kommuner eller regioner. Ett andra skäl gäller krav på att trängselavgifter bör införas som led i en strategi. Skattesystem och miljöavgifter skall utformas så att de samhällsekonomiskt och miljömässigt mest effektiva kommunikationssystemen stimuleras. Köerna och trängseln i våra största städers vägtrafik är ett stort problem, för ekonomin likaväl som för miljön. Kraftfulla satsningar på infrastrukturen och kollektivtrafiken är nödvändiga. Om en kommun eller region vill förbättra miljön samt finansiera ny infrastruktur och utvecklad kollektivtrafik genom att använda trängselavgifter bör kommuner och regioner dessutom ha rätt att själva besluta om införandet av sådana avgifter för biltrafiken. Detta kan exempelvis ske i samband med genomförandet av större infrastrukturprojekt som förbättrar storstadstrafiken som helhet. En förutsättning för trängselavgifter är att de medel som inkommer skall stanna i regionen liksom att kostnaderna för systemets införande bärs av kommunen eller regionen. Det tredje skälet rör behovet av väl fungerande transporter inom ; motionärerna menar att detta är en avgörande förutsättning för en positiv utveckling i i sin helhet. De förslag till infrastrukturinsatser som Stockholmsberedningen föreslagit bör genomföras, däribland en pendeltågstunnel och . Därigenom uppnås ökad samordning mellan de olika trafikslagen, ökad effektivitet i det befintliga transportsystemet, en tillräcklig vägkapacitet mellan norra och södra och minskade negativa effekter av biltrafiken. m.fl. (kd) begär i motion 2003/04:T560 ett tillkännagivande om att det är berörda kommuner eller regioner som skall ta initiativ till att införa trängselavgifter, inte riksdag eller regering. Likaså anser motionärerna att systemet skall finansieras av berörda kommuner och regioner. I motion 2003/04:T461 av m.fl. (kd) efterlyses ett beslut av att återföra hela frågan om trängselavgifter till Stockholmsberedningen. I kommittémotion 2003/04:Sk39 yrkas avslag på propositionen (yrkande 1). Motionärerna pekar på att en stor trafikmängd ger upphov till problem som återspeglas på såväl lokalt som globalt plan. De ger exempel på sätt att komma till rätta med miljöproblemen såsom att byta bränsle och bygga ut kollektivtrafik. När det gäller utnyttjande av ekonomiska styrmedel påminner motionärerna om att har sagt sig vilja medverka till att möjligheter för ekonomiska styrmedel i trafiken skapas. Den situation som återfinns i många storstadsområden världen över är ett resultat av att alla trafikanter i stort sett betalar samma nominella kostnad, nämligen tid. Genom ekonomiska styrmedel, såsom trängselskatter, går det att prissätta nyttigheten. Trängselskatten är alltså ett uttryck för tillämpning av marknadsekonomin, anser motionärerna. Härutöver begärs att regeringsformen ses över (yrkande 2). Översynen bör gå ut på att möjliggöra för kommuner eller regioner att själva besluta om att införa ekonomiska styrmedel i trafiken. I sammanhanget erinras om att grundhållning - helt i linje med federalismens principer - är att lokala organ skall besluta om lokala problem. Globala problem - såsom utsläpp av växthusgaser - är däremot en uppgift för överstatliga organ. Vidare kritiserar motionärerna processen om trängselskatten för att vara ovärdig en demokrati (yrkande 3). De hänvisar till löftet från Socialdemokraterna i inför valet om att trängselskatt inte skulle införas. Återigen framhålls i motionen vikten av federalismens principer, där makt byggs underifrån och delegeras uppåt - förutsatt att detta är nödvändigt och önskvärt. Motionärerna anser att det måste göras tydligare var makten skall ligga. I motion 2003/04:T564 av m.fl. (c) krävs att gör ett tillkännagivande av innebörden att trängselavgifter kan vara ett bra sätt att styra trafikflöden och få intäkter till infrastruktur och kollektivtrafik; beslutet att införa sådana avgifter bör emellertid tas på lokal nivå (yrkande 25). kommittémotion 2003/04:Sk35 innehåller krav på att regeringsformen ses över. Syftet är att möjliggöra införande av trängselavgifter, där lokala och regionala beslutsfattare även formellt ges ett avgörande inflytande över införande, utformning, justering och avskaffande av trängselavgifter liksom över de ekonomiska förutsättningarna. Köer i vägnätet är ett mycket stort problem i alla större städer. En rad studier av trafiken i och andra storstäder runtom i världen har visat att det inte är praktiskt möjligt att lösa problem med bilköer enbart genom utbyggnader av infrastrukturen eller ökade satsningar på kollektivtrafik. Problem med framkomlighet och säkerhet inom trafiken m.m. bör främst lösas med åtgärder som dels kan påverka transportbehovet och val av transportsätt, dels ge ett effektivare utnyttjande av befintligt vägnät. Vill man på allvar hantera storstädernas bilköer är någon form av avgifter som dämpar trafiken på de vägsträckor och under de perioder då köerna uppstår nödvändiga. Motionärerna anser emellertid att förslaget om trängselskatter inte medger en långsiktig lösning. Det kritiseras bl.a. för att det är som måste besluta om justeringar i systemet - även i minsta detalj. Vidare saknar berörda kommuner och regioner formellt inflytande över systemet. Intäkterna från systemet måste kunna återföras till den berörda regionen utan ett särskilt beslut av .