yttr · GR05TU1y · 2004-01-01 00:00:00 — EU:s framtid (skr. 2003/04:13) Till det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet Det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet har berett samtliga övriga utskott utom och utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över skrivelse 2003/04:13 Europeiska konventet om EU:s framtid jämte motioner. lämnar i detta yttrande vissa övergripande synpunkter på transportfrågornas behandling i EU-samarbetet. I sammanhanget behandlas följdmotion 2003/04:K4 av m.fl. (s). Konventets förslag inom transportområdet m.m. Vid Europeiska rådets möte i beslutades om vissa frågor som skulle behandlas av en kommande regeringskonferens. En av dem gällde frågan om hur fördragen kan förenklas för att göra dem tydligare och lättare att förstå, utan att deras innebörd ändras. Det konvent som sammankallades för att förbereda regeringskonferensen har presenterat ett förslag till ett fördrag om upprättande av en . Förslaget innefattar följande fyra delar. Del I Unionens värden och mål Denna del beskriver vilka värden som EU grundas på, dess befogenheter, dess mål och dess styrelseformer. Som övergripande mål för unionen anges bl.a. hållbar utveckling med konkurrenskraft, full sysselsättning och hög miljöskyddsnivå. EU:s befogenheter (maktfördelningen mellan bl.a. EU och medlemsländerna) - delas in i tre olika huvudkategorier. Det är exklusiva och delade befogenheter samt stödjande åtgärder, där EU endast kan komplettera medlemsstaternas verksamhet. Av de tio uppräknade huvudområdena återfinns transporter och transeuropeiska nät som ett. Ändringar av olika slag föreslås när det gäller bl.a. följande. Beslutsinstrumenten, såsom rättsakter, beslut och rekommendationer. Beslutsprocedurerna, dvs. graden av medbestämmanderätt i besluten. Beslutsformerna, dvs. krav på enhällighet respektive kvalificerad majoritet i rådet. Del II Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. EU:s skyldighet att respektera medborgarnas grundläggande rättigheter får fastare fördragsmässig grund genom att EU:s stadga härom införlivas i fördraget. I en av de där föreslagna artiklarna sägs att var och en har rätt till respekt för sitt privatliv och familjeliv, sin bostad och sina kommunikationer (Avdelning II. Friheter, artikel II-7). Del III Unionens politik och funktion Det är i denna del som de olika politikområdena behandlas. Delen blev - bl.a. i vad avser de frågor som rör transporter - föremål för ändringar endast av mer teknisk juridisk natur. beredningsområde i fråga om transporter utgör ett självständigt politikområde i gemenskapsfördraget. Det berörs primärt av Del III, Avdelning III, Kapitel III, där följande avsnitt återfinns. Transporter (Avsnitt 7; artiklarna III-134-143), Transeuropeiska nätverk (Avsnitt 8; artiklarna III-144 och 145). Avsnittet om Transporter innefattar artiklar om bl.a. följande. Målet med den gemensamma transportpolitiken. Områden som skall omfattas av lagarna. Tillåtlighet av stöd om behovet av samordning av transporter tillgodoses eller innebär ersättning för allmän trafikplikt. Krav på hänsyn till transportföretagens ekonomiska situation. Förbud mot diskriminering genom att tillämpa olika fraktsatser och befordringsvillkor för samma tjänst. Förbud för medlemsstaterna att ge stöd genom fraktsatser och villkor. Förbud mot oskäliga avgifter m.m. vid gränspassage. Omfattningen av avsnittet om transporter. Enligt artikelns första stycke skall järnväg, landsväg och inre vattenvägar omfattas. I dess andra stycke sägs att i europeiska lagar eller ramlagar får åtgärder fastställas som är lämpliga för sjöfart och luftfart. beredningsområde i fråga om kommunikationer - elektroniska och andra - utgör inte något självständigt politikområde i gemenskapsfördraget. Regler för utveckling av det s.k. informationssamhället ingår i stället i fördragets avsnitt om t.ex. den inre marknaden, konkurrenspolitik, transporter samt forskning och utveckling. Del IV Allmänna bestämmelser och slutbestämmelser I denna del återfinns regler om förfarandet vid ändring av fördraget. Till fördraget har fogats bl.a. protokoll, däribland de om de nationella parlamentens roll i EU och om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Det är på grundval av dessa bestämmelser som de nationella parlamenten har att pröva frågan om gränsen för unionens befogenheter, t.ex. vad gäller transporter och transeuropeiska nät. Regeringens departementspromemoria om konventets förslag I departementspromemorian (Ds 2003:36) Europeiska konventet om EU:s framtid har regeringen redovisat de huvudsakliga förändringarna i förhållande till nu gällande fördrag. Det bör således observeras, sägs det i promemorian, att varje punkt i fördraget inte redovisas. Av de till regeringen inkomna remissyttrandena kan följande nämnas. har beträffande avsnitten om transporter och transeuropeiska nät åberopat en till sitt yttrande bifogad rapport, där vissa ändringar föreslås i konventets förslag. Syftet är att i högre grad lyfta fram miljöaspekten i dessa sammanhang. har i sitt yttrande påpekat att konventens förslag talar om fraktsatser (artiklarna III-137, 139 och 140). Detta begrepp leder - enligt - tanken till prissättning genom officiella tariffer. Detta sätt att fastställa fraktpriser existerar inte längre, och terminologin borde moderniseras. Regeringens skrivelse om konventets förslag I skrivelsen (skr. 2003/04:13) Europeiska konventet om EU:s framtid redovisar regeringen sina utgångspunkter för den regerings-konferens som har inletts. Konferensens huvuduppgift är att ta ställning till dels konventets förslag till konstitutionellt fördrag, dels ändringsförslag från medlemsstaterna. Regeringen säger sig ha för avsikt att återkomma till med de förslag som konferensen föranleder. I sin skrivelse har regeringen inte redovisat sina utgångspunkter för alla de politikområden som finns i konventsförslaget; sålunda saknas en sådan redovisning när det gäller transporter och transeuropeiska nät. Under rubriken framhåller regeringen emellertid som en av sina utgångspunkter att miljöskyddsbestämmelser bör integreras i de olika sakpolitiska artiklar såsom redan är fallet i den nya artikeln om energi och i de inledande artiklarna om unionens yttre åtgärder. Som ett konkret exempel nämns transporter. I motion 2003/04:K4 av m.fl. (s) konstateras att regeringens skrivelse inte innehåller en redovisning av regeringens viljeinriktning och ambition för det framtida Europasamarbetet på transportområdet. Motionärerna begär att gör ett tillkännagivande om angelägenheten av att den gemensamma transportpolitiken tydligt lyfts fram i det vidare Europasamarbetet. En ny form av lagstiftning på gemenskapsnivå för transportsektorn bör utvecklas, anser de och efterlyser en helhetsstrategi genom vilken även andra politikområden än transportpolitik inkluderas. vill inledningsvis betona att väl fungerande transporter inom EU utgör en viktig förutsättning för den inre marknadens funktion. Regelverket på detta område utgör därmed en av hörnstenarna i fördraget. Avsnitten om transporter och om transeuropeiska nät har emellertid - i likhet med vissa andra avsnitt -inte varit föremål för samma genomarbetning av konventet som övriga avsnitt. Målformuleringen i gemenskapsfördraget har sålunda överförts till konventets förslag endast med tekniskt juridiska justeringar. Den första artikeln lyder enligt följande. "Konstitutionens mål på det område som behandlas i denna avdelning skall uppnås inom ramen för en gemensam transportpolitik" (artikel III-133). Det handlar således om vad som skall uppnås med transportpolitiken. Till skillnad från vad som föreslås gälla för andra politikområden, t.ex. i avsnitten om miljö och konsumentskydd samt det nya avsnittet om energi, anges inte något mål för transportpolitiken. Denna brist i konventets förslag har uppmärksammats i motion 2003/04:K4 av m.fl. (s). I motionen konstateras också att inte heller regeringen i sin skrivelse till har tagit upp denna fråga. Innebörden i motionen är således att målformuleringen på transportområdet behöver utvecklas. Motionärerna påminner om att trafikutskottet tidigare, bl.a. i sitt yttrande till om Europeiska kommissionens vitbok transportpolitiken : Vägval (2001/02:TU2y), behandlat denna fråga. underströk trafikutskottet att målet bör vara ett transportsystem som är långsiktigt hållbart. Utskottet betonade vikten av att förutsättningar skapas som innebär att en hållbar utveckling nås där olika transportslag utnyttjas på samhällsekonomiskt och marknadsmässigt lämpligt sätt. ansluter sig mot denna bakgrund till vad som anförs i motion 2003/04:K4, nämligen att gränsöverskridande transporter kommer att vara mycket viktiga i det nya regionalpolitiska perspektiv som följer av unionens utvidgning. Överskuggande frågor gäller tilltagande trängsel, trafiktillväxt, bl.a. till följd av Europeiska unionens utvidgning, och behovet av att integrera transporterna i målet om en hållbar utveckling. Ett modernt transportsystem förutsätts sålunda vara hållbart från såväl ekonomisk och social synpunkt som miljösynpunkt. konstaterar att motionsförslaget i stora drag överensstämmer med vad utskottet har anfört i tidigare sammanhang. Likaså finner trafikutskottet - i likhet med motionärerna - att det är angeläget att målet för de gränsöverskridande transporterna tas upp i den nya fördragstexten, eftersom de är centrala för utvecklingen av den inre marknaden . Det behöver förtydligas vilka avgränsningar som bör göras när det gäller de frågor som faller under EU:s kompetens och de som bättre och effektivare hanteras på nationell eller regional nivå. ställer sig också bakom vad som anförs i motionen om att regeringen även bör uppmanas att - i detta och andra sammanhang - söka att få med skrivningar om en hög ambitionsnivå på trafiksäkerhetsområdet. Inte minst behöver frågan om barn och trafiksäkerhet uppmärksammas. Vidare bör EU även i fortsättningen driva arbetet med harmoniserade regler för fordonsutrustning och med en rättvisande prissättning inom transportområdet. Rent allmänt anser trafikutskottet att det hade varit värdefullt med en mer genomgripande översyn av strukturen i de olika politikområdena i del III. En mer enhetlig uppbyggnad av de olika avsnitten skulle underlätta fördragets läsbarhet och förståelsen för det, vilket ju också var en av konventets uppgifter. Med det sagda föreslår trafikutskottet att det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet ansluter sig till vad här har uttalats; motionen får därmed anses tillgodosedd. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), () och ().