yttr · GR05SkU1y · 2004-01-01 00:00:00 — Enligt märkningsdirektivet skall sanktionerna vara effektiva, stå i rimlig proportion till överträdelsen och verka avskräckande. Med hänsyn till de punktskattenivåer som kommer att tillämpas i till följd av förslaget är det som regeringen framhåller rimligt att sänka nivåerna för de särskilda avgifter som tas ut vid överträdelse av användningsförbudet för märkt olja. Den nuvarande utformningen av sanktionsbestämmelserna innebär i vissa fall att fordon som är registrerade i annat land än påförs en högre särskild avgift än dem som är registrerade i . Mot bakgrund av den inom EG-rätten tillämpliga likabehandlingsprincipen bör avgiften för dessa fordon begränsas till den lägsta avgift som kan påföras fordon registrerade i . Höjningarna av koldioxidskatten utformas så att skattebelastningen för tillverkningsindustrin samt för jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna blir oförändrad. Detta åstadkoms genom att den procentuella koldioxidskattelättnaden för dessa sektorer höjs från . Denna justering fordrar kommissionens godkännande från statsstödssynpunkt och regeringen har lämnat in en ansökan till kommissionen i denna del och förutsätter att ett godkännande av förslaget kan fås i sådan tid att kan beakta det vid sin behandling. En höjning av koldioxidskatten på fossila bränslen begränsar användningen av dessa, men innebär att det relativa priset på el sjunker. Det kan medföra att elanvändningen ökar och motiverar att energiskatten på el höjs för att motverka detta. med den föreslagna höjningen av koldioxidskatten bör därför en energiskattehöjning på el med per kWh genomföras. Dessa energiskattehöjningar föreslås träda i kraft . En fortsatt grön skatteväxling utgör en central del i regeringens strategi för att omvandla till ett ekologiskt hållbart samhälle. Det främsta syftet med skatteväxlingen är att bidra till att fastställda miljömål uppnås genom en ökad miljöstyrning via skattesystemet. Genom miljöskatter sätter man ett pris på miljön och det blir dyrare att släppa ut föroreningar. Härigenom får hushållen ekonomiska motiv att välja en mer miljövänlig och resurssnål livsstil medan företagen stimuleras att utveckla en mer miljövänlig teknik. En grön skatteväxling innebär inte en höjning av det totala skatteuttaget då höjningar av de miljörelaterade skatterna balanseras av sänkningar av skatterna på arbete. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot de förslag som regeringen lägger fram och kan därför tillstyrka att de genomförs. Eftersom förslaget om en ökning av den procentuella koldioxidskattelättnaden för tillverkningsindustrin samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna från fordrar kommissionens godkännande bör dock ett besked i denna del avvaktas innan ändringarna sätts i kraft. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker motionerna Fi204 (m), Fi206 (m), Fi240 (fp) yrkande 34, Fi270 (m) yrkandena 9 och 13, Fi304 (kd) yrkandena 26-28, Fi306 (c) yrkandena 19 och 30, Fi308 (kd) yrkandena 8 och 9, Sk306 (kd) yrkande 1, Sk350 (m) yrkande 1, N342 (m) yrkande 3 och MJ435 (m) yrkande 3. Energiskatt på el i tillverkningsindustrin m.m. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker att energiskatt tas ut på el i tillverkningsindustrin, m.m. fr.o.m. . Regeringen föreslår (avsnitt 8.5.1.6, punkt 33 delvis) att den nollskattesats som gäller för el som förbrukas inom tillverknings-industrin och för växthusuppvärmning slopas och ersätts av en skattesats på per kWh. På motsvarande sätt ändras det återbetalningssystem som gäller för el som förbrukas inom jordbruket i övrigt, skogsbruket och vattenbruket. Ändringarna träder i kraft . Vid kommissionens statsstödsprövning av den svenska energibeskattningen av industriell verksamhet har kommissionen ifrågasatt den nollskattesats som gäller för el som förbrukas i sådan verksamhet. Minimiskattesatsen för användning av el inom företagssektorn är per MWh (motsvarar per kWh) enligt den politiska överenskommelsen inom om ett nytt energiskattedirektiv, som antagits. Direktivet träder i kraft . Även om miniminivån inte behöver uppnås förrän anser regeringen att minimiskattenivån för el bör införas med hänsyn till pågående statsstödsärende. Utskottet delar regeringens bedömning att en skattesats på per kWh bör införas för el som förbrukas inom tillverkningsindustri, jordbruk, skogsbruk och vattenbruk. Det nya energiskattedirektivet gör det möjligt att underskrida minimiskattenivån under vissa förutsättningar och inom pågår ett arbete med ett system där företag som åtar sig att främja energieffektivisering och minska de specifika koldioxidutsläppen kan få utnyttja denna möjlighet. Regeringen avser att lämna ett förslag som kan behandlas av . Förslaget skall godkännas av kommissionen och av . Som regeringen anför är det viktigt med en samordning av den nya energibeskattningen och införandet av ett system för långsiktiga avtal. De nu aktuella ändringarna bör därför träda i kraft , då systemet för långsiktiga avtal förväntas ha blivit godkänt. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del. Energiskatt på el i norra Utskottets delförslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att den lägre energiskatte-satsen på el i vissa kommuner i norra bör behållas och att ett särskilt undantag för denna differentiering bör sökas. Regeringen bedömer att den lägre energiskattesatsen på el i vissa kommuner i norra bör behållas. Det nya energiskattedirektiv som överenskommits i och som träder i kraft tillåter inte en regional differentiering. För att ändå kunna behålla den lägre skattesatsen på el i norra är den enda möjligheten att ansöka om ett särskilt undantag. Ett undantag kan beslutas genom enhälligt beslut i rådet på förslag från kommissionen. Regeringen har för avsikt att ansöka om ett sådant skatteundantag. Den lägre energiskattenivån på el i norra uppgår till per kWh jämfört med per kWh i och omfattar alla kommuner i , och samt kommunerna . När skattedifferentieringen mellan norra och infördes motiverades den med klimatskäl. Den högre elförbrukningen i den norra, kallare delen av landet kompenserades med en lägre skattesats. Kurvor över medeltemperaturen (isotermer) användes för att dra gränsen mellan norra och södra delen av landet. Utskottet delar regeringens bedömning att den lägre skattesatsen på el i norra bör behållas. Eftersom det energiskattedirektivet inte innehåller någon grund för en regional differentiering finns det skäl att ansöka om ett särskilt undantag. Skatt på kärnkraftsproducerad el Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en sänkning av skatten på kärnkraftverk och en övergång från effektskatt till skatt på producerad energi. Jämför avvikande mening 1 (m). Skatt på termisk effekt i kärnkraftverk tas ut med per megawatt - motsvarande ca per megawatt och dygn - av kärnkraftsreaktorns högsta tillåtna termiska effekt. Om en reaktor har varit ur drift av mer än 90 kalenderdygn, får för utöver de 90 första göras avdrag med per megawatt av den termiska effekten. Skatten ersatte en tidigare skatt på energi som producerats i kärnkraftverk. I Moderata samlingspartiets motion Fi270 yrkandena 14 och 15 av m.fl. (m) anför motionärerna att miljöskatter skall tas ut i produk-tionsledet medan energiskatter skall tas ut i konsumentledet. Då erhålls en konkurrensneutral beskattning mellan olika energiproducenter och mellan olika bränslen. Skatten på kärnkraftsproducerad el bryter mot denna princip och bör tas bort. De föreslår att den särskilda skatten på kärnkraftsel sänks med motsvarande per kWh , med per kWh och med per kWh . De föreslår vidare att den omvandlas från en effektskatt till en skatt på producerad energi. Utskottet är inte berett att sänka skatten på kärnkraftverk. När det gäller valet av beskattningsmetod för kärnkraftverken har en omläggning från en produktionsskatt till den nuvarande effektskatten genomförts för att på det sättet minska risken för snedvridningar inom elproduktionssystemet. Utskottet är inte berett att nu tillstyrka en återgång till den tidigare beskattningstekniken. Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi270 yrkandena 14 och 15. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker att regeringens förslag om en omläggning av kraftvärmebeskattningen antas med den av motionärerna begärda Kraftvärmeverken får tillämpa industrins avdragsregler vid värmeproduktionen, elavdrag för egen förbrukning slopas och en proportionering av insatta bränslen vid fördelningen mellan el och värmeproduktion införs. När det gäller proportioneringen av insatta bränslen vid fördelning mellan värmeleveranser till industrin och övrig produktion skjuts denna upp i avvaktan på att ett genomförande utan negativa effekter för fjärrvärmeverken kan säkras. I energipropositionen (prop. 2001/02:143) bedömde regeringen att möjlighe-terna att införa ändringar i energibeskattningen för kraft-värmeanläggningar som innebär att skattereglerna likställs med dem som gäller för industriellt mottryck bör undersökas. I kraftvärmeverk får avdrag göras för hälften av energiskatten på den del av bränsleförbrukningen som hänförs till värmeproduktion. Om i stället industrins avdragsregler införs för denna bränsleförbrukning innebär det att hela energiskatten och av kol-dioxidskatten på bränslen får dras av. Regeringen föreslår (avsnitt 8.5.3.1, punkt 33 delvis) att bränslen som förbrukas för värmeproduktion i kraftvärmeverk skall berättiga till avdrag för hela energiskatten och av koldioxidskatten. Regeringen anför att den energieffektiva el- och värmeproduktion som sker i kraftvärmeverk bör underlättas genom att avdragsbestämmelserna för bränslen som förbrukas vid kraftvärmeproduktion jämställs med dem som gäller för industrin. En förutsättning för skatteavdraget är att el- och värmeproduktionen sker integrerat och , dvs. att produktionen sker i en sammanhållen process och att förhållandena är avgörande. För att göra det tydligt att avdrag endast får göras för bränsle som medverkar i den integrerade produktionen av el och värme bör en bestämmelse införas i lagen (1994:1776) om skatt på energi om att bränsleförbrukning som avser ånga eller hetvatten som tappas av från ång- eller hetvattensystemet före ångturbinen i kraftvärmeverket inte omfattas av avdragsbestämmelserna. Detta gäller också annan utrustning för utvinning av mekanisk energi. För att minska risken för en ökad fossilanvändning på bekostnad av biobränsleanvändningen föreslås (avsnitt 8.5.3.2, punkt 33 delvis) att de regler som gäller för beräkning av skatteavdragen ändras. Kraftvärmeproducenten får enligt dagens regler välja hur den gemensamma bränsleförbrukningen fördelas på elproduktion respektive värmeproduktion. Det har därvid varit gynnsamt att så långt möjligt hänföra beskattade fossila bränslen till elproduktionen, eftersom skatteavdraget då blir större. Om flera beskattade bränslen använts har de också fått turordnas sinsemellan. Regeringen förslår att dessa regler ersätts med en proportioneringsregel. Sådana regler bör också införas när el framställs med både kraftvärme- och kondens kraftteknik i sammankopplade system. Även när värme levereras till utomstående som omfattas av nedsättningsreglerna för industri, jordbruk, skogsbruk och vattenbruk bör proportionering införas. Slutligen föreslås (avsnitt 8.5.3.3, punkt 33 delvis) att avdraget för energiskatt på el som produceras i kraftvärmeverk och som används i egen verksamhet som består av el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning slopas. Med nuvarande skattesatser på bränslen och el har det varit fördelaktigt att utnyttja detta avdrag om biobränslen och andra obeskattade bränslen har använts för elproduktionen. I energipropositionen (prop. 2001/02:143) bedömde regeringen att detta avdrag för energiskatten på el borde ses över. Regeringen motiverade detta med att när certifikatsystemet införs skulle ett bibehållande av avdragsrätten kunna ses som ett dubbelt stöd för att främja förnybar elproduktion. Det har enligt vad som anförs visat sig att denna avdragsmöjlighet har utnyttjats i allt större omfattning och det är utnyttjandet av el i elpannor och värmepumpar som ökar. Ett slopat avdrag minskar elanvändningen för värmeproduktion, vilket stämmer överens med målen inom energipolitiken. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . I motion Fi306 yrkande 32 av m.fl. (c) anförs att fjärrvärmeleveranser till industrier hitintills har fått ta del av samma gynnsamma skattevillkor som industrin i syfte att upprätthålla en skattemässig neutralitet. Tack vare detta har många industrier kunnat byta till fjärrvärme, vilket har gynnat miljön i hög utsträckning. Regeringens förslag medför att bränslefördelningen inte längre skall kunna väljas fritt vid beräkning av skattenedsättning. I praktiken leder detta enligt vad som anförs i motionen till att tillverkningsindustrin får skatterabatt på all uppvärmning utom just för fjärrvärme. Omläggningen innebär enligt motionärernas uppfattning en uppmaning till industrin att gå över till fossila bränslen och de föreslår att förslaget avslås i denna del. Ett motsvarande yrkande framställs i motion Fi255 av och (). Enligt utskottets mening har den tekniska utformningen av skattestimulansen för kraftvärmeverken medfört att denna produktionsform kommit att förlora i konkurrenskraft . Höjda energi- och koldioxidskatter har inneburit en förbättring av biobränslenas konkurrenskraft medan förutsättningarna för kraftvärmen försämrats. Den gröna skatteväxlingen har också medfört att kraftvärmeverkens halverade energiskatt fått en relativt sett mindre betydelse. Det finns av bl.a. dessa skäl anledning att genomföra en omläggning av den nuvarande skatterabatten för kraftvärmetekniken. Som regeringen föreslår är det härvid lämpligt att låta kraftvärmeverk få samma skatteregler som industriellt mottryck. En sådan förändring kommer att leda till högre elproduktion i befintliga kraftvärmeverk och även till en förbättring av förutsättningarna för investeringar i ny kraftvärme. Enligt utskottets mening är det viktigt att den omläggning som genomförs kan ske med bibehållen konkurrenskraft för biobränslen och då särskilt för de biobränsleeldade kraftvärmeverken. För dessa verk finns särskilda bidragsformer. har investeringsstöd utgått till biobränsle-eldade kraftvärmeanläggningar. De anläggningar som fått investeringsstöd i enlighet med energipolitiska program är förpliktigade att använda totalt biobränsle . För de större anläggningarna uppgår elproduktionen till av tillförd bränsleenergi. Därmed begränsas andelen fossilt bränsle i dessa anläggningar till av det bränsle som används för elproduktion. I de anläggningar som fått stöd program måste biobränslen utgöra av den totala förbrukningen . Anläggningsägaren skall vidare förbinda sig att för framställning av el endast använda biobränslen. Det senare kravet innebär med nuvarande skatteregler att det ger lägst produktionskostnad att använda biobränslen i de anläggningar där detta är tekniskt möjligt vid samtliga driftfall. Ett system med elcertifikat har införts och innebär en förbättrad konkurrenssituation för den biobränslebaserade kraftvärmen. Även med en övergång till industribeskattning för den fossila kraftvärmen är biokraftsvärme rent generellt mer konkurrenskraftig, och sameldningen med fossila bränslen för elproduktion i de kraftvärmeverk som kan använda både fossila bränslen och biobränslen kommer enligt de bedömningar som redovisats i proposition 2001/02:146 i allmänhet inte längre att vara lönsamt. När det gäller kraftvärmeverkens elavdrag vid produktion av el som används i egen verksamhet har utskottet inte funnit anledning till erinran mot regeringens förslag. För att ytterligare minska risken för en ökad fossilanvändning i kraftvärmeverken finns det som regeringen anför anledning att ändra de särskilda turordningsregler som gäller för beräkning av skatteavdragen. Med dagens regler är det fördelaktigt att så långt möjligt hänföra beskattade fossila bränslen till elproduktionen, eftersom skatteavdragseffekten då blir större. Om en proportionering används i stället stängs möjligheten att på detta sätt få fullt avdrag för fossila bränslen i kraftvärmeverk. Eftersom kraftvärmeverken ibland drivs som fjärrvärmeverk bör samma regler i princip gälla överallt där turordningsreglerna nu tillämpas. För fjärrvärmeverk som till någon del använder fossila bränslen innebär övergången till proportionering att möjligheten att få skattenedsättning för den del av värmen som levereras till industrin minskar. I en konsekvensrapport som beställts av beräknas den minskade nedsättningen för industrileveranser hos samtliga fjärrvärmeföretag som enbart producerar värme till . Enligt utskottets mening talar starka skäl för att möjligheten att fritt välja turordningen bör avskaffas. Den gör det möjligt att uppnå skattelättnader för fossila bränslen i en omfattning och i situationer där detta egentligen inte varit avsikten. Utgångspunkten bör enligt utskottets mening vara att en proportionering skall användas. står det klart att en övergång till proportionering innebär att principen om konkurrensneutralitet mellan industrins egen värmeproduktion och fjärrvärmeverkens leveranser överges och att detta kan leda till en avveckling av verkens industrikunder med ökad användning av fossilbränsle i industrin som följd. Även om utgångspunkten bör vara att det fria valet skall ersättas med en proportionering över hela linjen anser utskottet att risken för en negativ utveckling när det gäller fjärrvärmeverkens leveranser till industrin gör det nöd-vändigt att skjuta upp beslutet i den delen. Enligt utskottets mening kan detta uppnås genom att möjligheten att fritt välja turordning behålls vid urvalet av bränslen som använts för industrileveranser och motsvarande. I övrigt bör kravet på proportionering genomföras på det sätt som regeringen föreslår. Enligt utskottets mening bör uppskovet användas för att närmare bedöma risken för att fjärrvärmeverken förlorar industrikunder vid en övergång till proportionering och finna ett sätt att slutföra övergången även i dessa fall. Sammanfattningsvis föreslår utskottet att regeringens förslag till omläggning av kraftvärmebeskattningen genomförs med den angivna justeringen när det gäller turordningsreglerna. Härigenom tillgodoses i allt väsentligt motionerna Fi255 (c) och Fi306 yrkande 32. Begränsning av koldioxidskatteuttaget avseende kalk- och cementbranschen Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en förlängning av kalk- och cementindustrins begränsningsregel för koldioxidskatt. Regeringen föreslår (avsnitt 8.5.4, punkt 33 delvis) att den övergångsvis gällande begränsningsregeln avseende kalk- och cementbranschen m.m. (1,2-procentsregeln) förlängs . Koldioxidskattenedsättningen enligt 1,2-procentsregeln begränsas med hänsyn till minimiskattenivåerna i det antagna energiskattedirektivet. Ändringen träder i kraft . Utskottet har inhämtat att de nu aktuella reglerna bedöms omfattas av de nya energiskattedirektiv som väntas träda i kraft och att förändringen därför endast kommer att anmälas till kommissionen. inte funnit någon anledning till erinran mot förslaget och tillstyrker propositionen i denna del. Avtrappning av energiskatteavdraget för vindkraft Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att en avtrappning av energiskatteavdraget för vindkraft skall påbörjas och avstyrker motionsförslaget om att skall fastställas. Merparten av de befintliga stödsystemen för den förnybara elproduktionen löpte ut vid utgången av 2002 eller i anslutning till införandet av elcertifikatssystemet . Det nya stödsystemet innebär en sänkning av befintliga stödnivåer för vindkraft. I propositionen föreslås (avsnitt 8.5.5, punkt 33 delvis) att en avtrappning inleds av det nuvarande avdraget för energiskatt på el som har producerats i vindkraftverk, den så kallade miljöbonusen. För landbaserad vindkraft sänks avdraget från motsvarande 18,1 till per kWh och för havsbaserad vindkraft sänks av-draget till per kWh. Elproduktionen i ett vindkraftverk berättigar dock endast till avdrag så länge den sammanlagda produktionstiden i kraftverket, omräknad till timmar med full last, inte överstiger . Ändringarna träder i kraft . I motion Fi301 av och () anförs att regeringens planer innebär att vindkraftens miljöbonus avtrappas snabbare än vad som var tänkt för landbaserad vindkraft och de begär ett tillkännagivande om att avtrappningen bör vara baserad på en period eftersom det tar att etablera vindkraften, beroende i sin tur på att miljöprövningar och tillstånd tar i . Enligt utskottets mening finns det anledning att införa en gräns för hur länge vindkraftsproduktionen i ett kraftverk kan berättiga till skatteavdrag och att anpassa avtrappningen till drifttiden så att verket kan vara avskrivet när gränsen uppnås. Eftersom ett godkännande av detta stöd hunnit löpa ut finns det anledning att påbörja avvecklingen även om kommissionens ställningstagande till utformningen av avtrappningen ännu inte föreligger. Med den av regeringen föreslagna utformningen får avtrappningen enligt utskottets mening en lämplig längd. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motion Fi301 (c). Skattestrategi för alternativa drivmedel Utskottets delförslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att koldioxidneutrala drivmedel bör befrias inte bara från koldioxidskatt utan även från energiskatt. Regeringen bedömer (avsnitt 8.5.6) att det är angeläget att den strategi för skattenedsättning för alternativa drivmedel som lades fast i budget-propositionen kan börja tillämpas så snart erforderligt statsstödsgodkännande erhållits från kommissionen. För att de koldioxidneutrala drivmedlens konkurrenskraft skall säkerställas bör dessa drivmedel befrias inte bara från koldioxidskatt utan även från energiskatt. Dessa villkor bör gälla . Utskottet har ingen invändning mot regeringens bedömning i denna del. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkandet om en skatt på förbränning av avfall. Jämför avvikande mening 4 (c). Lagen (1999:673) om skatt på avfall trädde i kraft . Dess syfte är att i överensstämmelse med EU:s avfallshierarki styra mot minskad avfallsdeponering och härigenom främja avfallsminskning, återanvändning och återvinning. I samband med införandet av lagen förklarades att en uppföljning och utvärdering av hur det nuvarande systemet för avfallsbeskattning fungerat avsågs äga rum och att förändringar i systemet därefter vid behov skulle genomföras (prop. 1998/99:84, s. 24). Kommissionens godkännande av avfallsskattelagen från statsstödssynpunkt löper ut /2004. En anmälan om förnyat godkännande ges in till kommissionen för granskning. I utredarens uppdrag ligger att nära följa detta ärende och föreslå de ändringar som behövs för att lagen på mest ändamålsenliga sätt skall överensstämma med statsstödsregler Utredningen skall redovisa resultatet av sitt arbete . avfallsskatteutredning utredde i sitt betänkande Skatt på avfall - och (SOU 2002:9) vissa aspekter av en skatt på avfall som förbränns, bl.a. konsekvenser av olika skattenivåer. Utredaren pekade på flera frågor som behövde vidare analys. I propositionen Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp (prop. 2002/03:117) lade regeringen fast ramarna för hur arbetet med analysen av en skatt på avfall som förbränns skulle bedrivas. I enlighet med vad som där uttalades skall utredaren lämna förslag till hur en skatt på avfall som förbränns lagtekniskt kan utformas och bedöma lämpligheten av att införa en sådan skatt eller om andra ekonomiska styrmedel i stället bör förordas. Utredaren skall också bedöma vilken skattenivå som kan vara lämplig med hänsyn till de styreffekter som bör uppnås. Utredningsarbetet i denna del skall redovisas .