yttr · GR05SkU1y · 2004-01-01 00:00:00 — Fastighetsskattens utformning leder enligt motionärernas mening till oacceptabla konsekvenser. Ett tak på införs på tomtvärdet och skattesatsen sänks till och till . Endast halva taxeringsvärdet tas upp vid förmögenhetsbeskattningen. ras genom att reavinstbeskattningen på fastigheter höjs till och genom en begränsning av uppskoven till av vinsten. Stämpelskatten höjs från 0,5 till . En tydligare grön skatteväxling uppnås enligt motionärerna genom att regeringens förslag om höjda koldioxidskatter accepteras som industrins rabatt minskas med motsvarande . Däremot avslås regeringens förslag om nya regler för bränslefördelningen i fjärrvärmeverk eftersom det leder till att fjärrvärmen inte kan konkurrera med industrins egen värmeproduktion. En skatt införs på förbränning av osorterat avfall för att säkerställa att avfallsmängderna minskar. Skatten på lågpriscigaretter höjs med per paket. Enligt utskottets mening är skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden. Skatterna skall stimulera till arbete och investeringar, till en uthållig utveckling och minskade ekonomiska och sociala klyftor. Det kan inte accepteras att de redan välbeställda i samhället får stora skattesänkningar på bekostnad av kvaliteten i vård, skola och omsorg eller att klyftorna i samhället ökar kraftigt. Fortsatta reformer för rättvisa och tillväxt går före skattesänkningar. Enligt utskottets mening måste ett ställningstagande till de olika förslagen om förändringar av inkomstbeskattningen ta sin utgångspunkt i det statsfinan-siella utrymmet för sådana åtgärder. Skatternas syfte är att finansiera välfär-den, och nya resurser skall i första hand användas till att öka tryggheten och rättvisan. har kommuner och landsting fått mer resurser, studiebidragen har höjts, rättsväsendet och polisen har tillförts ökade resurser, föräldraförsäkringen har förbättrats, maxtaxa har införts i barnomsorgen, pensionerna har förbättrats, insatserna för miljön har förstärkts och högskolan har byggts ut. Även genomförs reformer. Kommunerna tillförs ytterligare resurser. Fler lärare anställs och forskningssatsningarna förstärks. Miljöanslagen höjs och bostadsbyggandet stimuleras. står inför stora utmaningar. Andelen äldre ökar och andelen minskar. Klyftorna är stora. Skolan behöver anställa fler lärare, äldreomsorgen förbättras och väntetider i sjukvården kortas. Sjukskrivningarna måste minska, sysselsättningen öka och arbetslösheten pressas tillbaka. Rättvisan måste öka och välfärden utvecklas. Bara ett i utveckling och ekonomisk tillväxt förmår att ta sig an framtidens utmaningar. offentliga finanser är grunden för tillväxt och sysselsättning. Därför krävs fortsatt försiktighet och återhållsamhet med utgiftsökningar och skattesänkningar. Den fortgående globaliseringen ställer enligt utskottets mening det svenska skattesystemet inför utmaningar. Ett huvudbudskap från är att ett bibehållet skatteuttag på dagens nivå är möjligt men att detta kräver att skattesystemet och skattebaserna värnas. För länder med stora offentliga utgifter krävs breda skattebaser och en begränsning av olika former av särregler. Detta är en förutsättning för att hålla nere marginalskatterna på olika strategiska områden av betydelse för en god ekonomisk tillväxt. Starka och livskraftiga företag är enligt utskottets mening av avgörande betydelse för att skall präglas av uthållig tillväxt och rättvisa. Det är viktigt att skapa skatteregler för olika former av småföretag och deras ägare som så långt möjligt är likformiga och enkla. Sådana underlättar en övergång mellan olika företagsformer. Regeringen vill förändra reglerna för småföretagen och aviserar en reformering av de s.k. 3:12-reglerna i två steg. Från och med höjs den s.k. klyvningsräntan . Ett andra steg kompletteras med förslag som skall gälla fr.o.m. . Inriktningen är att särskilt de mindre företagen skall få mer gynnsamma villkor. ger dessa åtgärder en skattelättnad på . Skattefusk snedvrider konkurrensen i ekonomin, skadar legitimiteten i skattesystemet och är enligt utskottets mening i förlängningen ett hot mot välfärden. Det är därför viktigt att kampen mot skattefusk och ekonomisk brottslighet prioriteras. Regeringen redovisar här en rad åtgärder. har i sitt betänkande Skärpning gubbar (SOU 2002:115) föreslagit inrättande av särskilda entreprenadkonton och omvänd momsskyldighet för huvudentreprenörer som åtgärder för att bekämpa svartarbete inom byggsektorn. I de s.k. kontantbranscherna försvåras skattekontrollen genom brister i underliggande handlingar. Regeringen kommer därför att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över möjligheterna att införa krav på typgodkända kassaregister och kontrollbefogenheter. På momsområdet kan ifrågasättas om uppgifterna i skattedeklarationen är tillräckliga för att säkerställa en korrekt beskattning. Regeringen avser att följa frågan och efter en utvärdering inom återkomma med de förslag som kan behövas. På det internationella området kommer det inom EU överenskomna sparandedirektivet att genomföras och regeringen verkar såväl inom EU som inom för att informationsutbytet utvecklas ytterligare. har lämnat vissa förslag om utvidgad kontrolluppgiftsskyldighet för internationella företags internprissättning. Förslagen kommer att remitteras och regeringen fortsätter sedan arbetet. har i en promemoria och i en rapport inventerat argumenten för och emot s.k. schablonbeskattning och har också lämnat en principskiss för hur ett system skulle kunna se ut. Frågan om schablonbeskattning som ett sätt att fastställa inkomstskatten i vissa fall bereds. Arbetet inriktas på att undersöka möjligheterna att tillämpa schabloniserade metoder i den ordinarie beskattningen. Uppföljningen av förmån av fri parkering kommer att skärpas. Enligt utskottets mening utgör en fortsatt grön skatteväxling en central del i omvandlingen av till ett ekologiskt hållbart samhälle. Det främsta syftet med skatteväxlingen är att öka miljörelateringen av skattesystemet. Genom miljöskatter sätts ett pris på miljön, och det blir dyrare att släppa ut föroreningar till luft eller vatten. Härigenom får hushållen ekonomiska motiv att välja en mer miljövänlig och resurssnål livsstil medan företagen stimuleras att utveckla en mer miljövänlig teknik. En grön skatteväxling innebär inte en höjning av det totala skatteuttaget då höjningar av de miljörelaterade skatterna balanseras av sänkningar av skatterna på arbete. ekonomiska vårproposition angav regeringen att det samlade utrymmet för grön skatteväxling är . har en skatteväxling om genomförts. För återstoden av mandatperioden kvarstår , varav skall genomföras . förslår regeringen en skatteväxling på ca . Enligt utskottets mening förutsätter en ökad miljörelatering av skattesystemen en rationell energiskattestruktur med långsiktigt hållbara energiskatter som också svarar mot de krav som EG-rätten ställer. En viktig del av uppdrag har varit att följa utvecklingen inom EU och utforma förslagen efter de EG-rättsliga förutsättningarna. En reformering av den svenska energibeskattningen är angelägen för att öka miljöstyrningen inom näringslivet som de svenska företagens internationella konkurrenskraft värnas. Systemet skall som regeringen anför utformas så att det underlättar möjligheten för framtida skatteväxling som också omfattar näringslivet. De EG-rättsliga förutsättningarna är av väsentlig betydelse, där såväl det antagna energiskattedirektivets regler som EG-fördragets bestämmelser om statligt stöd måste iakttas. En målsättning bör vara att ett nytt energiskattesystem skall kunna träda i kraft . Det fortsatta arbetet syftar till att söka förbättra miljöstyrningen och effektivisera energianvändningen inom näringslivet. Ett viktigt inslag är en samordning mellan energibeskattningen och alternativa styrmedel, som handel med elcertifikat och utsläppsrätter samt ingåendet av långsiktiga avtal. Industrins internationella konkurrenskraft skall beaktas genom att de samlade effekterna av utsläppshandel, energiskatter och övriga styrmedel hålls på en acceptabel nivå. Med det anförda ställer sig utskottet bakom den av regeringen förordade inriktningen av skattepolitiken. Utskottet avstyrker motionerna Fi239 (m) yrkandena 8 och 9, Fi240 (fp) yrkande 31, Fi242 (c) yrkande 6, Fi304 (kd) yrkandena 2-7, Fi305 (fp) yrkande 13, Fi306 (c) yrkande 1 och Fi308 (kd) yrkande 11. I det följande går utskottet närmare in på de skatteförslag som läggs fram i de olika budgetalternativen. Grön skatteväxling - sänkt inkomstskatt Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en skattereduktion på och om en begränsning av uppräkningen av skiktgränserna . Motionärernas förslag avstyrks. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen anför att det utrymme för sänkt skatt på arbete som skapas inom ramen för den gröna skatteväxlingen bör användas till sänkt inkomstskatt för individer och en sänkning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter för företag och enskilda näringsidkare. Regeringen föreslår (avsnitt 8.2.1, punkt 27) att inkomstskatten sänks genom en skattereduktion på för det fasta beloppet vid beskattning av förvärvsinkomster. De olika åtgärderna på skatteområdet vid sidan av den gröna skatteväxlingen kräver enligt vad som anförs en ansvarsfull och fördelningspolitiskt avvägd finansiering. För att åstadkomma detta bör ett begränsat ingrepp i de regler som styr uttaget av statlig skatt på förvärvsinkomster göras. Vid bestämmande av skiktgränser för uttag av statlig skatt på förvärvsinkomster inför föreslås (avsnitt 8.2.3, punkt 38 delvis) att uppräkning sker med förändringen i konsumentprisindex med tillägg av i stället för med de som gäller. För att förhindra vissa möjligheter till skatteplanering tillämpas de nya reglerna med stöd av 2 kap. 10 § regeringsformen fr.o.m. . I Moderata samlingspartiets motion Fi239 yrkande 10 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande om att arbete stimuleras genom lägre inkomstskatt och i motion Fi270 yrkandena 1-8, 12, 33 och 37-38 av m.fl. (m) lägger motionärerna fram förslag om konkreta förändringar. införs ett förvärvsavdrag på pensionsgrundande inkomster. Grundavdraget höjs till beroende på inkomst. skall grundavdraget uppgå till för alla. Skattesatsen för statlig inkomst bestäms till , och gränsen för statlig inkomstskatt höjs till motsvarande 8,07 inkomstbasbelopp och till . Kompensationen för den allmänna pensionsavgiften upphävs och den allmänna pensionsavgiften blir avdragsgill i den kommunala beskattningen. Ett grundavdrag på per barn i den kommunala beskattningen införs och höjs till . Personer som inte kan utnyttja barnavdraget får motsvarande belopp genom särskild transferering. Regeringens förslag till grön skatteväxling avslås, skattereduktionen för utländska experter slopas och skattereduktionen för fackföreningsavgift ersätts med en avdragsrätt för avgift till fackförening. Också i motion A258 yrkande 2 av m.fl. (m) föreslås att grundavdraget höjs till . I liberalernas motion Fi240 yrkandena 1, 2, 33 och 35 av m.fl. (fp) vill motionärerna föra tillbaka inkomstskatten till de principer som bestämdes vid skattereformen, nämligen att de flesta bara skall betala i skatt och att de med höga inkomster skall betala på de högre inkomstdelarna. De föreslår en enklare och lägre inkomstbeskattning för alla som består av följande delar. Det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan avskaffas, vilket sänker den högsta marginalskatten med 5 pro Gränsen för uttag av statlig inkomstskatt flyttas upp till inkomster på . Ett förvärvsavdrag mot kommunalskatten införs på av inkomsten i syfte att göra det mer lönsamt att arbeta även vid lägre inkomster. Skattesänkningarna finansieras delvis genom att avdragsrätten för fackliga avgifter tas bort. Avdrag skall enligt vad som anförs endast kunna medges för kostnader för inkomstens förvärvande. Regeringens förslag om en skattereduktion med och om en begränsning av uppräkningen av skiktgränserna inför avslås. I motion Fi305 yrkandena 12 och 17 av m.fl. (fp) föreslås att pensionssparandet utvidgas till ett pensions- och kompetenssparande och att avdrag får göras med upp till ett basbelopp. Vidare föreslår motionärerna att änkepensionärer undantas från beslutet om slopat särskilt grundavdrag för pensionärer. I motion Fi304 yrkandena 8-13 av m.fl. (kd) och Fi307 yrkandena 2-4 och 7 av Per m.fl. (kd) föreslås att grundavdraget höjs till vid beräkningen av inkomstskatt och att en skattereduktion på införs för låg- och medelinkomsttagare. Den nuvarande kompensationen för pensionsavgiften ersätts med ett generellt förvärvsavdrag på . Det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan avvecklas. Skattereduktionen för fackföreningsavgifter avskaffas. I motion Sf398 yrkande 4 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande om att ett höjt grundavdrag även gynnar pensionärerna. I motion Fi306 yrkandena 2-6 och 8-11 av m.fl. (c) föreslås att grundavdraget ersätts med en skatterabatt på som är lika för alla. Vidare införs en förvärvsrabatt på inkomster från förvärvsarbete eller företagande i syfte att stimulera arbete och företagande. Den statliga inkomstskatten sänks , och gränsen för uttag av statlig skatt höjs med . Kompensationen för pensionsavgift ersätts med en skatterabatt på av pensionsavgiften och slopad avdragsrätt. Avdragsmöjligheterna för kostnader för tjänsteresor, vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor omvandlas till skattereduktioner av avdraget. Avdraget för pensionssparande omvandlas till en skatterabatt på av avdraget. Avdragsrätten för "övriga avdrag" under inkomst av tjänst avskaffas liksom skattereduktionen för fackförenings-avgifter. Den strategi för grön skatteväxling som presenterades i finansplanen för innebär i grunden att höjda skatter på energi- och miljöområdet växlas mot sänkta skatter på arbete. Vid tidigare års skatteväxlingar har skattesänkningar för individer skett i huvudsak genom justeringar av grundavdraget. En fortsatt höjning av grundavdraget medför dock vissa komplikationer som en följd av den indirekta kopplingen mellan grundavdraget och den nedre gränsen för fastställande av pensionsgrundande inkomst. Dessa komplikationer har också påpekats av (bet. 2002/03:FiU1, del 1 s. 196). En ytterligare höjning av grundavdraget skulle förstärka dessa komplikationer. Regeringens förslag innebär att huvuddelen av kompensationen för de höjda energiskatterna i stället tillförs hushållen genom en förändring av reglerna för det fasta beloppet vid beskattningen av förvärvsinkomster. Det fasta beloppet - den s.k. 200-kronan - beräknas innebära ett skatteuttag på och betalas av fysiska personer med beskattningsbara förvärvsinkomster. Med de beslut som fattats tidigare är det möjligt att avskaffa det fasta beloppet först fr.o.m. . I avvaktan på detta föreslår regeringen att en statlig skattereduktion på samma belopp införs under . Utskottet har ingen invändning mot den av regeringen föreslagna lösningen när det gäller sänkningen av inkomstskatten på förvärvsarbete. Skattesänkningen och även sänkningen av den allmänna löneavgiften för arbetsgivare och egenföretagare möjliggörs genom den gröna skatteväxling som regeringen, och föreslår i sitt gemensamma budgetalternativ. När det gäller de olika motionsförslagen om förändringar i inkomstskatteskalan har dessa en varierande inriktning. Kraftiga allmänna sänkningar av inkomst-skatten föreslås från flera håll, och det uttalade målet är att detta skall finansi-eras genom en minskning av statens och kommunernas ansvar på olika områ-den. Var och en skall få behålla mer av sin lön och på detta sätt kunna klara sig själv. Enligt utskottets mening innebär detta synsätt ett delvis underkännande av den gemensamma sektorn och betydelsen av de kollektiva lösningar som framstår som självklara för de allra flesta. Tillgång till sjukvård, skolor, polis, högre utbildning m.m. tas för given eftersom finansieringen sker via skattsedeln. Dagens skattefinansiering innebär en dubbel omfördelning. Skatteskalan är anpassad till individens förmåga att bidra till de gemen-samma kostnaderna, och de skattefinansierade tjänsterna och förmånerna fördelas i princip efter behov. En kraftig neddragning av den skattefinansie-rade gemensamma sektorn skulle därför innebära en försämring för många grupper, och utskottet är inte övertygat om att de alternativ som skall träda i stället verkligen skulle vara tillgängliga för alla. Utskottet är inte berett att tillstyrka förslagen om kraftiga sänkningar av inkomstskatten. Från sida föreslås att en rad avdrag omvandlas till statliga skattereduktioner för att öka kommunernas skatteunderlag och ge hög- och låginkomststagare en likvärdig avdragseffekt. En övergång till skattereduktioner när det gäller avdrag som syftar till att bestämma en nettoinkomst i en förvärvskälla bör enligt utskottets mening undvikas. Att behandla intäkter och kostnader i en förvärvskälla efter olika principer kan ge upphov till kraftiga variationer i det reella skatteuttaget. I en verksamhet med förhållandevis hög andel kostnader kan utfallet pendla mellan nollskatt och ett skatteuttag på av den verkliga inkomsten. Även om skattereduktioner i många fall kan vara en praktisk och enkel metod att uppnå en likabehandling är utskottet inte berett att tillstyrka den generella användning av metoden som föreslås. När det gäller förslaget om att ersätta den nuvarande avdragsrätten för pensionssparande med en skattereduktion på anser utskottet att möjligheten för den enskilde att själv skapa ett pensionsskydd bör finnas kvar i sin nuvarande form. För den som inte har något pensionsskydd och för den som vill förstärka sitt skydd är möjligheten att skjuta upp beskattningen av en del av inkomsten viktig. De allmänna principer som tillämpas inom beskattningen innebär bl.a. att en uppskjuten beskattning bör vara utformad som en avdragsrätt så att risken för dubbelbeskattningseffekter kan undvikas. I liberalernas motion Fi305 yrkande 17 anför motionärerna att pensionärernas kompensation för det slopade särskilda grundavdraget årskiftet 2002/03 inte har varit tillräcklig när det gäller vissa änkepensionärer som fått se sina nettoinkomster minska. De föreslår att dessa pensionärer skall få ett nytt särskilt grundavdrag som kompensation. Det särskilda grundavdraget för pensionärer () skapades och anpassades för ålderspensionärernas situation, och detta innebar bl.a. att arbetsinkomst inte reducerade avdraget. En följd var att änkor med normala arbetsinkomster vid sidan av pensionen kunde få ett särskilt grundavdrag på trots att vanliga inkomsttagare i motsvarande situation skulle ha fått ett grundavdrag på . Alla änkor hade inte SGA eftersom ett grundkrav för detta avdrag var en folkpension på . En änkepension på gav ett grundavdrag på medan en änkepension på kunde ge ett SGA på . Enligt utskottets mening bör utgångspunkten vara att den nuvarande likformigheten vid beskattningen för olika grupper skall upprätthållas. Utskottet avstyrker därför förslaget om ett särskilt grundavdrag för änkor. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker motionerna Fi239 (m) yrkande 10, Fi240 (fp) yrkandena 1, 2, 33 och 35, Fi270 (m) yrkandena 1-8, 12, 33 och 37-38, Fi304 (kd) yrkandena 8-13, Fi305 (fp) yrkandena 12 och 17, Fi306 (c) yrkandena 2-6 och 8-11, Fi307 (kd) yrkandena 2-4 och 7, A258 (m) yrkande 2 och Sf398 (kd) yrkande 4. Reducerat förmånsvärde för miljövänliga bilar Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en förlängning av den tidsbegränsade justeringsregeln för miljöbilar. I propositionen föreslås (avsnitt 8.2.5, punkt 38 delvis) att den tidsbegränsade justeringsregeln för miljöbilar förlängs med för elbilar och för alkohol- och gasbilar. Nedsättningen kommer därmed att gälla för båda bilgrupperna t.o.m. . Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot förslaget och tillstyrker därför propositionen i denna del. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en skattereduktion för hushållstjänster. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Frågor om särskilda skatteregler för tjänstesektorn har behandlats i betänkande Uppskattad sysselsättning (SOU 1994:43) och i betänkande Skatter, tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17). En skattereduktion för byggnadsarbeten har tillämpats 31 december 1994 (prop. 1992/93:150, bet. 1992/93: SkU36) och 31 mars 1999 (prop. 1995/96:229, bet. 1995/96:SkU32). Syftet har varit att åstadkomma en stimulans av verksamheten inom byggsektorn och på så sätt motverka den då aktuella arbetslösheten. Moderata samlingspartiet, liberalerna, och har i en gemensam motion (Sk427) lagt fram ett förslag om en skattereduktion för hushållstjänster. Förslaget innebär att en skattereduktion på införs för privatpersoners betalning av arbetskostnaden inklusive moms för hushållstjänster som utförs i det egna hemmet . Motionärerna anför att förslaget innebär att det vita priset halveras direkt vid köpet jämfört med dagens regler. Motionen har remitterats till skatte-utskottet och behandlas inte i detta ärende. I Moderata samlingspartiets motioner Fi270 yrkande 24 av m.fl. (m) och A258 yrkande 7 av m.fl. (m) föreslår motionärerna att en skattereduktion för privatpersoners betalning av arbetskostnaden inom hushållsnära tjänster införs. I motion Sf289 yrkande 20 av m.fl. (m) anförs att en sänkning av skatten på hushållsnära tjänster sannolikt skulle bidra till att bryta trenden med alltfler unga sjukskrivna kvinnor, och i motion So418 yrkande 19 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande om att en skattereduktion för hemnära tjänster skulle underlätta för äldre att bo kvar. I motioner Fi304 yrkande 14 av m.fl. (kd) och Fi308 yrkande 15 av Per m.fl. (kd) föreslås att en skattere duktion på införs för hushållens köp av tjänster i hushållet för ett värde . Enligt utskottets mening skulle införandet av en särskild stimulans för tjänstesektorn i de former motionärerna föreslår innebära ett avsteg från de principer om en likformig och neutral beskattning som ligger till grund för skattereformen och som enligt utskottets mening bör gälla. Det skulle vara kostsamt att genom stimulanser försöka skapa en tjänsteproduktion som kan konkurrera med hushållens egen tjänsteproduktion. Risken är att effekterna på sysselsättningen blir mycket små eller inga alls, som kostnaderna blir stora. De erfarenheter som man har gjort i talar för en sådan utgång. En stimulans av denna typ skulle också leda till gränsdragningsproblem och ge upphov till svårkontrollerade gråzoner. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionerna Fi270 (m) yrkande 24, Fi304 (kd ) yrkande 14, Fi308 (kd) yrkande 15, A258 (m) yrkande 7, Sf289 (m) yrkande 20 och So418 (m) yrkande 19. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en sänkning av gränsen för reseavdraget och om en övergång till en resereduktion med en självkostnadsgräns. Jämför avvikande meningarna 3 (kd) och 4 (c). höjde det avdragsgilla beloppet för kostnad för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats och i tjänsten från till fr.o.m. . höjdes gränsen för avdragsgilla kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen från till (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1). Det avdragsgilla beloppet för kostnader för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats och för resor i tjänsten och näringsverksamhet höjdes per mil . Avdraget för resor med förmånsbilar är härefter (för dieseldrivna förmånsbilar) (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01: FiU1). Avdrag för kostnad för körning med egen bil i tjänsten medges med för varje körd mil. I motion Fi304 yrkande 16 av m.fl. (kd) föreslås att gränsen för reseavdraget sänks och att det görs månatligt. I motion Fi306 yrkande 7 av m.fl. (c) föreslås att reseavdraget ersätts med en skatterabatt på per mil kombinerat med en självkostnadsgräns om .