yttr · GR05AU6y · 2004-01-01 00:00:00 — har i parti- och kommittémotioner för förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än den nu gällande. ekonomiska politik och budgetalternativ för sammanfattas i motion 2003/04:Fi241. Detta alternativ avslogs av i den första beslutsomgången om utgiftsområdesramar och skatteinkomster till förmån för den inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som Socialdemokraterna föreslog. Av detta skäl deltog vi inte i den därpå följande behandlingen av anslag inom respektive utgiftsområde. Utöver de föreslagna anslagsförändringar som redovisas i en avvikande mening deltar vi inte i beslut i den nu föreliggande tilläggsbudgeten. En viktig orsak är att budgetlagen inte ger oppositionspartierna någon möjlighet att yrka på förändringar på andra anslag än de regeringen tar upp, eftersom den typen av förslag enligt gällande praxis inte anses ligga inom ärendets ram. Den ekonomiska politik och det budgetalternativ vi skulle vilja genomföra går således inte att lägga fram för , varav följer att det inte är meningsfullt för oss att generellt sett delta i behandlingen av Socialdemokraternas felbudgeteringar. budgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättra tillväxtförutsättningar genom strukturella reformer för minskad ohälsa, förbättrad lönebildning och strategiska skattesänkningar på arbete och sparande. Därtill bör infrastrukturen och de långsiktiga förutsättningarna för ett ökat bostadsbyggande kraftigt förbättras. Därigenom skapas förutsättningar för att sysselsättningen ska kunna öka i en sådan utsträckning att välfärden tryggas för alla. Det handlar bl.a. om arbetsmarknaden som måste göras mer flexibel och där de rekordhöga sjuktalen måste mötas med en kraftigt förbättrad rehabilitering, förebyggande åtgärder och en förbättrad arbetsmiljö. Det handlar om skatterna på arbete och företagande som måste sänkas och anpassas till omvärldens lägre skattetryck. Det handlar om det svenska konkurrenstrycket som måste förbättras. Vidare måste den offentliga sektorn förnyas för att bättre möta konsumenternas/brukarnas behov och bättre tillvarata personalens kompetens och idéer. Dessutom måste valfriheten inom familjepolitiken öka, rättsväsendet återupprättas, pensionärernas ekonomiska situation stärkas och infrastrukturen förbättras. Målet med våra reformer på dessa områden är att skapa förutsättningar för en uthållig tillväxt på åtminstone över en konjunkturcykel, där sysselsättningen kan öka utan att inflationen tar fart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvar och välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning, där den offentliga sektorn kan vitaliseras och möta ökande behov utan att jagas av krympande skattebaser, och där statens finanser blir mindre konjunkturkänsliga. Den "utveckling" som pågår under socialdemokratiskt styre är den omvända: sysselsättningen minskar, tillväxten väntas bli lägre än i omvärlden, statsskulden ökar, detaljstyrningen ökar och i stora delar av kommunsektorn erbjuds sämre vård och omsorg till högre skatt. Vi kristdemokrater anser att den nuvarande arbetsmarknadspolitiken har nått vägs ände. Arbetslösheten är hög, både den öppna och den dolda, och tendensen är att obalanstalet ökar ytterligare. Lägger vi till alla som är sjukskrivna framstår krisen i all sin tydlighet. Många studier visar på de låga, och ibland obefintliga, ekonomiska incitamenten för en arbetslös att ta ett arbete. krävs det åtgärder på bred front för att vända utvecklingen. Men det är inte AMS-jobb som är lösningen, utan riktiga arbeten. Forskning vid , , och andra institut visar också att arbetsmarknadsmyndigheterna inte fungerar. En rad missförhållanden har kunnat konstateras. Sökaktiviteten bland de arbetslösa är låg och upphör näst intill vid placering i program. Den verkar dock , trots att den arbetslöses "jobb" är just att söka jobb. I aktivitetsgarantin vet av deltagarna att de har en handlingsplan. Närmare hälften träffar sin handledare mindre än en gång . Deltagarna minskar sitt geografiska och yrkesmässiga sökområde, detta trots att själva idén med aktivitetsgarantin är att de arbetslösa ska få en personlig handlingsplan med förstärkt stöd av en arbetsförmedlare. Utländska studier har tidigare pekat på risken för att arbetslösa anpassar sig till ett bidragsberoende och slutar att söka jobb. Ur detta kan det uppstå s.k. arbetslöshetskulturer. Där upplevs inte individuell arbetslöshet som så svår eftersom alla kamrater också är arbetslösa. Svenska studier antyder nu att det finns ett sådant mönster bland arbetslösa ungdomar i . Ungdomar som bor i ett område med hög arbetslöshet har i genomsnitt längre arbetslöshetsperiod än ungdomar med likartade förhållanden som bor i ett område med låg arbetslöshet. har stora brister i styrsystemen, en omfattande byråkrati och oklar rollfördelning på flera områden. Regeringen har själv i en skrivelse (2000/01:142 organisation) konstaterat att styrningen i verket inte fungerar på ett bra sätt trots att arbetsmarknadspolitiken varit en prioriterad fråga för regeringen. riktade i flera rapporter kritik mot vissa delar av den svenska arbetsmarknadspolitiken. I rapporten i arbetsförmedlingen (RRV 1999:15) granskade arbetet på arbetsförmedlingskontoren. Granskningen visade ett klart samband mellan kontorens interna arbetssätt och graden av måluppfyllelse. I en särskild studie av arbetsmarknadsutbildningarna (RRV 1999:45) såg verket ett tydligt samband mellan sättet på vilket man arbetade och i vilken utsträckning deltagarna fick arbete efter avklarad utbildning. Man framhöll t.ex. att de arbetsmarknadsutbildningar som slår väl ut är plats- och företagsinriktade. Detta visar enligt vår mening vikten av att använda arbetsmarknadsutbildningen i en mer strategisk och tillväxtorienterad roll än övriga åtgärder och av att prioritera systematiska företagskontakter. Detta till trots görs inga radikala försök att skapa en effektivare arbetsmarknadsmyndighet. 2003/04:AU6y Avvikande meningar 2003/04:AU6y Särskilda yttranden Särskilda yttranden /04:AU6y