yttr · GR05SkU1y · 2004-01-01 00:00:00 — Skattefrågor i budgetpropositionen Till finansutskottet Utskottet tillstyrker att regeringens förslag om åtgärder på skatteområdet genomförs med viss justering av förslaget om kraftvärmebeskattning och har inte någon invändning mot de bedömningar som regeringen redovisar. När det gäller statsstödsprövningen av industrins procentuella skatterabatter anför utskottet att kommissionens godkännande bör avvaktas innan de föreslagna ändringarna sätts i kraft. En grön skatteväxling genomförs och innebär att skatter och avgifter på förvärvsinkomster sänks med . Alla som betalar inkomstskatt får en skattereduktion på och företagen får en sänkning av den allmänna löneavgiften . För att skapa utrymme för ytterligare skatteåtgärder begränsas uppräkningen av den statliga inkomstskattens skikt-gränser inför . Den gynnsamma förmånsbeskattningen av miljövänliga bilar och skattefriheten för nordiska sjömän i viss trafik förlängs och förslag aviseras om en begränsning av skattefriheten för lånedatorer och om en slopad skattefrihet för tandvårdsförmån. Reglerna om avdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning kommer att ses över. På området för kapitalinkomst- och egendomsbeskattning aviseras förslag om slopad arvsskatt mellan makar, en retroaktiv komplettering av begränsningsregeln för fastighetsskatt på småhus så att den även omfattar förmögenhetsskatt, en dämpningsregel för fastighetsskatten, en skattereduktion vid miljöinvesteringar, en justering av beskattningen av samfällig-hets-inkomster, en anpassning av skattereglerna till den nya tredimensionella fastighetsbildningen och en utvidgning av uppskovsmöjligheten vid köp av nybildade bostadsrätter. För företagen och deras ägare aviseras förslag om förändringar i reglerna om fördelning av inkomst mellan kapital och tjänst (de s.k. 3:12-reglerna), slopade villkor för lättnad vid gåva av företagstillgångar, ändringar i reglerna för lågbeskattade utländska företag (CFC-beskattning), införande av en avdragsrätt för utdelningen på insatsemitterat kapital i kooperativa ekonomiska föreningar, ett avdrag för utgifter för reparation och underhåll av näringsfastighet och uttryckliga skatteregler för värdering av lager av finansiella instrument. I fråga om arbetsgivares avdragsrätt för pensionskostnader aviseras en begränsning av avdragsrätten vid överlåtelse av pensionsutfästelser. Som en del i den gröna skatteväxlingen höjs koldioxidskatten och elskatten för hushåll och servicesektor. Koldioxidskatten höjs och elskatten med per kWh. Drivmedel undantas från koldioxidskattehöjningen eller kompenseras med sänkt energiskatt. Industrins skattebelastning hålls oförändrad genom en höjning av skatterabatten, vilket kräver ett godkännande enligt statsstödsreglerna. Utskottet konstaterar i sitt yttrande att kommissionens ställningstagande ännu inte föreligger och anför att ett godkännande bör avvaktas innan höjningen av industrins procentuella skatterabatter sätts i kraft. I den gröna skatteväxlingen ingår vidare en höjning av dieselskatten med per liter, en höjning av bekämpningsmedelsskatten med per kg och en höjning av elskatten för industri m.m. med per kWh. Den senare höjningen genomförs . Härutöver genomförs en indexuppräkning av samtliga skattesatser. På energi- och miljöskatteområdet redovisar regeringen förutsättningarna för en fortsatt grön skatteväxling, särskilt i fråga om näringslivets energibeskattning. De koldioxidneutrala drivmedlen bör enligt en bedömning av regeringen befrias från både energiskatt och koldioxidskatt, och dessa villkor bör gälla . Regeringen avser vidare att ansöka hos kommissionen om undantag för den lägre elskatten i norra . Kalk- och cementbranschens tidsbegränsade undantag förlängs och bedöms inte kräva något tillstånd när det antagna energiskattedirektivet träder i kraft . Vindkraftens miljöbonus trappas av enligt en särskild plan som är föremål för överläggningar med kommissionen. Bedömningar lämnas om avfallsskatten och om skatten på naturgrus. Kraftvärmeverkens energieffektiva produktion underlättas genom att de får möjlighet att göra avdrag efter samma regler som industrin. avskaffas avdraget för el som används i egen verksamhet och det fria valet mellan insatta bränslen vid fördelningen mellan el- och värmeproduktion. När det gäller förslaget om att det fria valet skall avskaffas även vid fördelning av insatta bränslen mellan värmeleveranser till industrin och annan produktion föreslår utskottet att detta skjuts upp för att klargöra om förslaget kan ge upphov till negativa effekter för fjärrvärmeverken. För övriga punktskatter föreslås förändringar i reglerna för privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror. Vidare redovisas en bedömning av reklamskatten. Skattereduktionen för bredbandsanslutning förlängs. Slutligen överväger regeringen omfattande insatser mot skattefusk som berör en rad områden som redovisas i propositionen. När det gäller statsbudgetens utgifter behandlar utskottet utgiftsramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Utskottet biträder regeringens förslag till utgiftsram och beräkningen av utgifterna . Vid yttrandet fogas avvikande meningar från (m), (fp), (kd) och (c). Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker Moderata samlingspartiets, liberalernas, och förslag om inriktning av skattepolitiken. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). I propositionen anförs (avsnitt 1.7) att skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden och att de skall stimulera till arbete och investeringar och till en uthållig utveckling samt bidra till minskade ekonomiska och sociala klyftor. prioriterar regeringen förbättringar för löntagarna och småföretagen. Det skattepolitiska arbetet kommer att vara inriktat på fyra områden: globaliseringen, småföretagen och insatser mot skattefusk samt grön skatteväxling. Den fortsatta globaliseringen ställer enligt vad som anförs det svenska skattesystemet inför utmaningar. Ett huvudbudskap från är att ett bibehållet skatteuttag på dagens nivå är möjligt men att detta kräver att skattesystemet och skattebaserna värnas. För länder med stora offentliga utgifter krävs breda skattebaser och en begränsning av olika former av särregler. Detta är en förutsättning om marginalskatterna skall kunna hållas nere på olika strategiska områden av betydelse för en god ekonomisk tillväxt. Regeringen aviserar en reformering av de s.k. 3:12-reglerna i två steg. Fr.o.m. höjs den s.k. klyvningsräntan och tas ett andra steg. Inriktningen är att särskilt de mindre företagen skall få mer gynnsamma villkor. ger dessa åtgärder en skattelättnad på . Generationsskiften kommer att underlättas genom ändringar i gåvobeskattningen, och det pågår ett arbete med förslag till reformerade skatteregler för handelsbolag. Regeringen prioriterar kampen mot skattefusk och ekonomisk brottslighet. Skattefusk snedvrider konkurrensen i ekonomin, skadar legitimiteten i skattesystemet och är i förlängningen ett hot mot välfärden. Regeringen överväger omfattande insatser mot skattefusk. Prioriteringarna rör svartarbete inom byggsektorn, oredovisade inkomster inom kontanthandeln, momsfusk, skatte undandraganden i internationella koncerner, internationellt informationsutbyte samt möjligheten av s.k. schablonbeskattning. Regeringen lägger fram ett förslag till grön skatteväxling 2004 med en höjning av koldioxidskatten för hushåll och servicesektorn. en höjning av elskatten med per kWh för hushåll och servicesektorn, en höjning av elskatten med per kWh för tillverkningsindustrin, växthusnäringen och lantbruket från , en höjning av dieselskatten med per liter och en höjning av skatten på bekämpningsmedel med per kg. De redovisade skattehöjningarna växlas 2004 mot skattesänkningar för individer och företag. Andra förändringar som aviseras gäller bl.a. ett avskaffande av arvsskatten mellan makar, en dämpningsregel för fastighetsskatten och en begränsning av förmögenhetsskatten på småhus. Den senare förändringen skall kunna tillämpas redan från . upphör undantag från de allmänna EG-reglerna för privatinförsel av alkohol och tobak. Regeringen avser att noga följa utvecklingen av gränshandeln och den illegala handeln. I Moderata samlingspartiets motion Fi239 yrkandena 8 och 9 av m.fl. (m) anförs att målen för ekonomiska politik är att öka levnadsstandarden och den långsiktiga tillväxten, att garantera en god trygghet för alla medborgare och att upprätthålla ekonomisk stabilitet. Motionärernas strategi för tillväxt går ut på att det alltid skall löna sig bättre att arbeta än att leva på bidrag, att det skall gå att leva på sin lön, att det skall löna sig att utbilda sig och att företagsklimatet skall vara det bästa tänkbara. Den långsiktiga inriktningen av skattepolitiken bör vara att skatterna sänks till samma nivå som i andra jämförbara industriländer. Motionärerna anför att de skatter som är mest skadliga för tillväxten bör sänkas först, och de prioriterar inkomstskattesänkningar genom förbättrat grundavdrag, höjd brytpunkt och ett avskaffat andra steg i den statliga inkomstskatteskalan. Det allmänna grundavdraget höjs till för alla. uppgår avdraget till mellan och beroende på inkomst. Gränsen för uttag av statlig inkomstskatt höjs successivt, och det andra steget i skalan slopas. Ett extra grundavdrag på per barn införs , och avdraget ökas sedan gradvis till per barn. Beskattningen av fastigheter är enligt vad som anförs principiellt felaktig eftersom skatten tas ut innan någon inkomst uppkommit och innebär dessutom att hela den reala värdeökningen tas i anspråk. Fastighetsskatten bör därför avskaffas, och motionärerna föreslår att den sänks för småhus och flerfamiljshus och med ytterliggare . Vidare införs ett tak för fastighetsskatteuttaget. Schablonintäkten för bostadsrättsföreningar avskaffas. En avdragsrätt för hushållsnära tjänster, t.ex. reparationer på huset eller hjälp att hämta på dagis, skapar förutsättningar för människor med vanliga inkomster att kunna köpa dessa tjänster. För tjänster utförda i hemmet införs därför en skattereduktion på av arbetskostnaden på maximalt per hushåll. Drivmedelsbeskattningen medför att arbetsresor blir dyrare och att utrymmet för umgänge med familj och vänner krymper. Skatten på såväl bensin som diesel bör sänkas till europeisk nivå, och skatterna sänks med per liter inklusive moms med början . Företagandeklimatet förbättras genom minskat krångel och skärpt konkurrens. Arvs-, gåvo- och förmögenhetsskatterna sänks för att avskaffas. Skatten på aktieutdelningar avskaffas stegvis. På detta sätt underlättas generationsskiften i företag, stimuleras investeringar och förbättras enligt vad som anförs villkoren för svenskt ägande av svenska företag. Genom slopade klyvningsregler (3:12-reglerna) får mindre företag bättre villkor som är mer lika dem som gäller för större företag, och nyföretagandet stimuleras. Motionärerna anför att energiskatter bör tas ut i konsumentledet eftersom beskattningen då blir konkurrensneutral mellan olika energiproducenter och mellan olika bränslen. Eftersom den extra energiskatt som tas ut på produktionskapaciteten i kärnkraftverk bryter mot denna princip föreslår de att den tas bort och sänks . Beskattningen av diesel som används i jord- och skogsbruk och entreprenadmaskiner sänks till samma nivå som i våra främsta konkurrentländer, och skatterna på växtnäring och växtskydd slopas för att ge det svenska jordbruket rimliga konkurrensförutsättningar. När de skattefria införselkvantiteterna av öl, vin och sprit från andra EU-länder stiger är det viktigt att anpassa de svenska alkoholskatterna till omvärldens nivåer, inte minst för att den svenska bryggerinäringen skall kunna konkurrera på lika villkor med utländska producenter. Vidare är anpassningen viktig för att kunna bibehålla skattebaserna i och för att fortsatt kunna föra en kraftfull alkoholpolitik. Skattesatserna för alkoholdrycker sänks därför . I liberalernas motioner Fi240 yrkande 31 och Fi305 yrkande 13 av m.fl. (fp) anförs att skattesystemet måste vara lätt att förstå och bygga på generella skattesatser och likformighet. Detta ökar rättvisan och minskar motiven att försöka hitta vägar att kringgå beskattningen. En reformering av skattesystemet föreslås i syfte att bidra till att ge människor större makt över sina liv och uppmuntra arbete, företagande, egenförsörjning, risktagande, sparande och eget ansvar. Detta är enligt vad som anförs nödvändigt om en grund skall kunna läggas för en högre ekonomisk tillväxt. Ett internationellt konkurrenskraftigt skattesystem för jobb och företagande kräver ett stegvis sänkt skattetryck. Inriktningen är sänkt skatt för låginkomsttagare och sänkta marginalskatter. Barnfamiljernas försörjningsbörda bör enligt vad som anförs speglas i beskattningen. Skatten skall sänkas på individuellt ägande och risksparande och på företagande och företagare. Ett mål som bör uppfyllas är att de flesta inkomsttagarna bara skall betala kommunalskatt och att den högsta marginalskatten skall vara . Den högsta marginalskatten sänks genom att det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan slopas. Vidare flyttas skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt upp och läggs vid inkomster på ca . För låg- och medelinkomsttagare sänks inkomstskatten genom ett förvärvsavdrag mot kommunalskatten på av inkomsten. Motionärerna räknar med att förslagen ger över 1 miljon skattebetalare lägre marginalskatt. En tung del av skatten på arbete utgörs enligt vad motionärerna anför av arbetsgivaravgifterna och en långsiktig inriktning är därför att den del av arbetsgivaravgifterna som är ren skatt skall tas bort. I ett första steg föreslår motionärerna att arbetsgivaravgifterna i den privata tjänstesektorn sänks med . För att skall vara ett attraktivt land att spara och investera i vill motionärerna avskaffa förmögenhetsskatten. Som ett första steg sänks den genom att sambeskattningen av makar avskaffas. I ett andra steg höjs fribeloppet till . I ett tredje steg avskaffas förmögenhetsskatten helt. Ett långsiktigt kompetens- och pensionssparande stimuleras genom att avdragsrätten för inbetalningar höjs från ett halvt till ett basbelopp. Skatten på aktiesparande avskaffas , och detta påbörjas genom en stegvis sänkning av skattesatsen för enskilda personers aktieutdelning. behöver en ny politik som tar till vara den stora potential för företagande och tillväxt som finns genom att underlätta för nya företag att bildas och för små och medelstora företag att växa. Regeringen har aviserat lättnader i 3:12-reglerna. De krångliga reglerna blir dock i huvudsak kvar och även orättvisan i beskattning mellan små och stora företag. Den skattelindring som regeringen föreslår är dessutom enligt vad som anförs utformad på ett sådant sätt att det kommer att ta innan den får full verkan. Motionärerna vill att småföretagen skall få det lättare redan nu och föreslår därför att fåmansbolagsreglerna förenklas och att skattebördan på småföretagare sänks så att en rättvisa uppnås mellan beskattningen av små och större företag. Lindringar i gåvoskatten genomförs för att underlätta arvsskiften i familjeföretag. En skattereduktion för inköp av hushållsnära tjänster införs och skapar enligt vad som anförs en marknad för nya företag inom en sektor där det redan finns en efterfrågan och där mycket arbete utförs svart . Fastighetsskatten är enligt vad som anförs orimlig till sin utformning och nivå. Motionärerna kräver att fastighetsskatten reformeras för att avskaffas. Fastighetsskatten sänks från av taxeringsvärdet till för småhus och från till för flerfamiljshus. Taxeringsförfarandet reformeras och fortsatta stegvisa sänkningar skall ske. Motionärerna är i princip för att delvis finansiera sänkta skatter på arbete med höjda skatter på energi och annat som belastar miljön, s.k. grön skatte Eftersom redan har betydande energiskatter måste dock arbetet vara inriktat på att arbeta för en gemensam koldioxidskatt inom EU, i förlängningen globalt. Det är vidare enligt vad som anförs viktigt att skatteväxlingen inte leder till oavsiktliga effekter på inkomstfördelningen. De höjda energiskatter på hushåll som regeringen föreslår kommer främst att bäras av barnfamiljer medan kompensationen - sänkt inkomstskatt på - tillfaller alla. Motionärerna går därför emot de föreslagna extra höjningarna av hushållens energiskatter och den föreslagna reduktionen av inkomstskatten. I motion Fi304 yrkandena 2-7 av m.fl. (kd) anförs att varje enskild person och familj har såväl rätt som ansvar att förverkliga allmänna och grundläggande värden. Dessa värden som liv, hälsa, kunskap, sanning, frihet etc. går hand i hand med våra livsmål som att värna våra liv och vår hälsa, ordna ett boende, skaffa utbildning, bilda familj etc. Att begränsa familjers och enskildas ekonomiska förutsättningar kan vara detsamma som att allvarligt begränsa eller frånhända dem friheten och valmöjligheten att förverkliga dessa värden och livsmål. Det är ett viktigt mål för politiken att utforma skatterna på ett sådant sätt att så många som möjligt, enskilda och familjer, kan leva på sin lön. Vidare bör de val människor vill göra, exempelvis öka eller minska sin arbetstid, inte påverkas negativt av kombinationen av statliga och offentliga regler. Marginaleffekterna måste minska. För att detta skall vara möjligt måste enligt motionärernas mening beskattningen kraftigt reduceras. De föreslår en rad åtgärder på skattepolitikens område i syfte att inkomsttagare skall få behålla en större del av sin lön och därmed få möjlighet att påverka och få kontroll över sin ekonomiska situation. Ett rakt grundavdrag till vid beräkningen av den kommunala inkomstskatten införs och ger enligt vad som anförs förutsättningar för en bättre fungerande lönebildning och innebär exempelvis en viktig förbättring för sommar- eller extraarbetande ungdomar. En skattereduktion införs för låg- och medelinkomsttagare på för pensionsgrundande inkomster . Reduktionen trappas därefter av på inkomster och upphör vid årsinkomster på . Ett generellt statligt förvärvsavdrag införs och avräknas mot kommunalskatten på inkomster av anställning eller näringsverksamhet motsvarande av denna inkomst. Avdraget ersätter regeringens kompensation för pensionsavgiften. höjs förvärvsavdraget till . Det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan avvecklas stegvis och är helt avskaffat . Det bör vara en viktig princip att ingen skall behöva betala mer än hälften av en inkomstökning i skatt. Det är enligt vad som anförs en framtidsinvestering att ha ett skattesystem som gör att utbildning lönar sig. Gränsen för reseavdraget sänks från dagens 7 000 till . Dessutom föreslås en skattereduktion på för hushållen vid köp av tjänster i en motion tillsammans med , . I motion Fi308 yrkande 11 av Per m.fl. (kd) anförs att det är angeläget att det förslag till yrkesfiskaravdrag som lades fram i SOU 1999:3 om yrkesfiskets konkurrenssituation införs så snabbt som möjligt. ligger ärendet hos . Regeringen bör verka för att påskynda yrkesfiskaravdragets införande. Om skall klara den framtida välfärden krävs det fler och nya företag som vågar anställa och vidareutvecklas. Skattepolitiken skall inriktas på en långsiktigt hållbar tillväxt. De skattesänkningar som bör prioriteras är de som direkt positivt påverkar utbudet av såväl arbetskraft som kapital. Om långsiktigt skall vara ett land för företagande, investeringar och tillväxt, går det inte att ha kvar skatter som gör att kapital, företag och kompetens har starka skäl att lämna landet. Det internationella perspektivet gör det omöjligt för ett land att hålla sig med ett skattetryck som avsevärt avviker från omvärldens. Motionärerna föreslår att förmögenhetsskatten avvecklas. I ett första steg avvecklas effekten av sambeskattningen av förmögenhet genom att fribeloppet för sambeskattade par höjs till . Därefter avvecklas förmögenhetsskatten ned till och ytterligare ned till för att sedan slopas helt. Beskattningen på avkastning på aktier avvecklas stegvis med en halvering av fysiska och juridiska personers utdelningsskatt och med sikte på ett fullständigt slopande . Åtgärden finansieras delvis genom en höjning av bolagsskatten från . Personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag skall ha möjlighet till skattereduktion (riskkapitalavdrag), ett avdragsgillt sparande på ett etableringskonto för framtida företagsstart införs och bundet kapital befrias från arvsskatt. Dieselskatten sänks till per liter för att skapa rättvisa konkurrensvillkor för jord- och skogsbruket. I motioner Fi242 yrkande 6 och Fi306 yrkande 1 av m.fl. (c) anförs att skatter bör fungera så effektivt som möjligt och inte förhindra tillväxt, att skattesystemet bör upplevas som rättvist, att skattesystemet bör vara genomskinligt, tydligt och förutsägbart, att ett högt skattetryck ger minskad personlig frihet och att skatter bör användas för att korrigera för marknadsmisslyckanden, framför allt inom miljöpolitiken. Motionärerna föreslår en skattereform i syfte att öka rättvisan, stimulera till arbete, öka det individuella självbestämmandet samt ge kommunerna stabila skattebaser. Den nuvarande konstruktionen av grundavdraget med en grundnivå samt en upp- och nedtrappning i inkomstskikten med låga och medelstora inkomster ger enligt vad som anförs upphov till negativa marginaleffekter, och mo tionärerna föreslår att avdraget ersätts med en skatterabatt på , vilket motsvarar ett grundavdrag på . Vidare föreslås en särskild förvärvsrabatt på för att lindra beskattningen för främst låg- och medelinkomsttagare och för att undvika skadliga marginaleffekter. Fullt utbyggd uppgår förvärvsrabatten till . Förvärvsrabatten ges enbart för inkomster från förvärvsarbete eller företagande. En förvärvsrabatt på arbetsinkomsten blir enligt vad som anförs en viktig stimulans för den som är arbetslös att ta ett arbete och för den deltidsarbetande att öka sin arbetstid. Avdragen för resekostnader, pensionssparande, m.m. omvandlas till skatterabatter. Avdrag har störst skatteeffekt hos höginkomsttagare eftersom de har högre marginalskatt. Genom att ersätta avdragen med skatterabatter på (pensionssparande ) räknar motionärerna med en besparing som räcker till att sänka den statliga inkomstskatten . Möjligheten att göra avdrag för övriga kostnader under tjänst slopas. Motionärerna anför att det startas för få företag i . Förmögenhetsskatten diskriminerar svenska företagare, och skattereglerna för småbolagsägare är direkt kontraproduktiva. Skadliga skatter skall bort eller reformeras så att de inte står i vägen för företagande. behöver fler entreprenörer och fler småföretag. Fåmansbolagens ägare får en ökning av det kapitalbeskattade utrymmet med . Detta uppnås genom en justering av kapitalunderlaget för klyvningsreglerna och genom att klyvningsräntan höjs till över statslåneräntan. Viljan att starta egna företag stimuleras och premieras genom ett skattefritt starta-eget-sparande på , totalt högst . Den som inte utnyttjar möjligheten till skattefritt sparande inför en företagsstart får i stället ett personligt riskkapitalavdrag på . Förmögenhetsskatten missgynnar enligt vad som anförs svenskt ägande och avskaffas därför . I ett första steg slopas sambeskattningen och sänks skattesatsen från 1,5 till . Som en del i sänkta boendeskatter beskattas endast halva taxeringsvärdet av småhus. Motionärerna anför att jordbrukare befinner sig i en ogynnsam konkurrenssituation jämfört med jordbrukare i andra EU-länder. För att säkra en framtida utveckling av en jord- och skogbruksnäring med hög internationell status och trovärdighet sänks dieselskatten till per liter och slopas skatten på handelsgödsel. Arvsskatten mellan äkta makar/sambor avskaffas med verkan redan fr.o.m. , och för att underlätta småföretagens generationsskiften avskaffas arvs- och gåvoskatten helt i skatteklass 2004. För att finansiera skattesänkningarna sänks avsättningen till periodiseringsfonder .