yttr · GR05SkU1y · 2004-01-01 00:00:00 — I motion Fi306 yrkande 31 av m.fl. (c) föreslås att det införs en skatt på förbränning av osorterat avfall för att säkerställa den intention om minskade avfallsmängder som finns i och med deponeringsskatten. Nivån på denna bör motsvara deponiskatten för att säkerställa likvärdighet i beskattningen. En utredning har tillsatts med uppdrag att dels utvärdera avfallsskattelagen och föreslå de ändringar som behövs, bl.a. för att den på mest ändamålsenliga sätt skall överensstämma med , dels lämna förslag till hur en skatt på avfall som förbränns lagtekniskt kan utformas och bedöma om en sådan skatt är det mest lämpade ekonomiska styrmedlet. Enligt utskottets mening bör resultatet av utredningens arbete avvaktas. Utskottet avstyrker motion Fi306 (c) yrkande 31. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om en sänkning av skatten på naturgrus med per ton. Jämför avvikande mening 1 (m). I budget-propositionen för föreslog regeringen en höjning av skatten på naturgrus per ton naturgrus att träda i kraft . I motion 2002/03:Fi230 anförde m.fl. (s, v, mp) bl.a. att regeringen senast borde återkomma till med de förslag på ytterligare höjning av naturgrusskatten som kunde vara motiverade för att det av uppsatta målet skulle uppnås. beslutade i enlighet med såväl regeringens förslag som motionärernas yrkande (rskr. 2002/03:24). Regeringen bedömer (avsnitt 8.5.8) att skatten på naturgrus bör bibehållas på nuvarande nivå. I motion Fi270 yrkande 40 av m.fl. (m) föreslås att skatten på naturgrus sänks med per ton. Utskottet delar regeringens bedömning och avstyrker motion Fi270 (m) yrkande 40. Skatter på handelsgödsel och bekämpningsmedel Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstryker regeringens förslag om en höjning av skatten på bekämpningsmedel och avstyrker motionsyrkandena om att skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel skall avskaffas. Jämför avvikande meningarna 1 (m) och 4 (c). Skatterna på bekämpningsmedel och gödselmedel infördes båda 1984. Gödselmedelsskatten är för varje helt kilo kväve, förutsatt att andelen kväve i medlet är , och för varje helt gram kadmium i gödselmedel, till den del kadmiuminnehållet överstiger per ton fosfor. Bekämpningsmedelsskatten är för varje helt kilo verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. Genom beslut tillkallades en särskild utredare med uppgift att utvärdera skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel. lämnade utredaren sitt betänkande Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel? (SOU 2003:9). Utredaren föreslår att skatten på handelsgödsel skall vara kvar och att skattesatsen behålls oförändrad. För att minska riskerna med användningen av bekämpningsmedel föreslås att uttaget av skatt differentieras efter medlens farlighet för hälsa och miljö. I avvaktan på ett sådant system föreslås en höjning av skatten med till för varje helt kg verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. Regeringen föreslår (avsnitt 8.5.9, punkt 29) att skatten på bekämpningsmedel höjs för varje helt kilogram verksam be-ståndsdel i bekämpningsmedlet. I Moderata samlingspartiets motioner Fi270 yrkandena 10 och 11 av m.fl. (m) och MJ435 yrkande 4 av m.fl. (m) föreslås att skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel avskaffas . I motion Fi306 yrkande 20 av m.fl. (c) föreslås att kväveskatten på handelsgödsel avskaffas. En utvärdering av skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel har genomförts av en särskild utredare och redovisats i Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel? (SOU 2003:9). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Utskottet delar regeringens bedömning att skatten på bekämpningsmedel bör höjas men ser i övrigt inte någon anledning att tillstyrka några förändringar i fråga om dessa skatter utan anser att resultatet av regeringens beredning av den framlagda utvärderingen nu bör avvaktas. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motionerna Fi270 (m) yrkandena 10 och 11, Fi306 (c) yrkande 20 och MJ435 (m) yrkande 4. Privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om lagändring med anledning av att undantag från de allmänna reglerna för privatinförsel upphör och avstyrker motionsyrkandena om en sänkning av skatten på alkoholdrycker. Jämför avvikande mening 1 (m). Regeringen föreslår (avsnitt 8.6.1, punkterna 28, 30-32, 35, 37 och 39) att lagen (1994:1565) om beskattning av viss privat-införsel skall upphöra att gälla med anledning av att undantag från de allmänna EG-reglerna för privatinförsel av alko-holdrycker och tobaksvaror upphör denna dag. Även och undantag upphör. har beslutat sänka punktskatten på sprit med , från nuvarande 275 danska kronor per liter ren alkohol till per liter ren alkohol, från . Även i planeras betydande skattesänkningar på alkoholdrycker , särskilt med hänsyn till alkoholskattenivåerna i de nya baltiska medlemsstaterna. Den finska regeringen kommer i budgetpropositionen att föreslå att skatten på sprit sänks , att skatten på mellanprodukter sänks , att skatten på öl sänks och att skatten på vin sänks . Skatten på sprit kommer då att sänkas från nuvarande per liter ren alkohol till ca per liter ren alkohol. Den svenska spritskatten uppgår till (ca ) per liter ren alkohol. Regeringen anför att avskaffandet av införselundantag kommer att medföra att gränshandeln med alkohol ökar successivt och att den illegala handeln och försäljningen av alkohol troligen också kommer att öka, om åtgärder inte vidtas. Regeringen följer därför utvecklingen på alkoholområdet noga. I flera motioner från Moderata samlingspartiet framställs yrkanden om en sänkning av skatterna på alkoholdrycker . Motionärerna anför att vidareförsäljningen av legalt införda kvantiteter kommer att öka om inte prispolitik anpassas till vad som gäller eller kommer att gälla i våra grannländer med en omfattande informell och illegal försäljning och en hotad sysselsättning inom bryggerinäringen som följd. För att motverka att denna utveckling tar fart är det enligt vad som anförts nödvändigt med en snabb och resolut skatteanpassning. Motionärerna föreslår att skatten på vin sänks till per liter vid en alkoholhalt på 12 volymprocent, med motsvarande ändring för vin med annan alkoholhalt, att skatten på öl sänks till per liter och volymprocent och att skatten på sprit sänks till per liter. Yrkandena framställs i motionerna Fi270 yrkandena 30-32 av m.fl. (m), Sk310 yrkandena 2-4 av m.fl. (m) och Fi235 av de (). Enligt utskottets mening medför undantagets upphörande att de alkoholdrycker och tobaksvaror som en enskild person förvärvat i en annan medlemsstat för sin eller sin familjs personliga bruk och som denne själv transporterar till inte skall påföras punktskatt i . Däremot skall införsel för kommersiella ändamål beskattas. I propositionen Straffrättsliga sanktioner mot överträdelser av för alkohol, tobak och mineraloljor (2002/03:10 s. 75 ff.) bedömde regeringen att omständigheter för vägledning avseende gränsdragningen mellan införsel för personligt bruk och införsel för kommersiella ändamål inte bör införas i lagen (1994:1563) om tobaksskatt och lagen (1994:1564) om alkoholskatt. Regeringen ansåg att vad som bör eftersträvas är att myndigheterna gör en helhetsbedömning av samtliga omständigheter i det enskilda fallet och därvid bl.a. beaktar cirkulationsdirektivets innehåll. Ytterst är det fråga om att bedöma om omständigheterna i det enskilda fallet är sådana att varorna skall anses vara avsedda för personligt bruk eller för annat ändamål. Det är enligt utskottets mening viktigt att utvecklingen på alkoholområdet följs noga och att regeringen vid behov återkommer till i frågan om de skattejusteringar som kan behövas på alkoholområdet. Den beslutade skattesänkningen i och ett beslut om skattesänkning i får, liksom andra förändringar i vårt närområde, tas med i bedömningen av behovet av skattejusteringar. Eftersom Systembolaget har en mycket viktig alkoholpolitisk funktion är det angeläget att denna inte försvagas med anledning av de ändrade förhållandena beträffande privatinförsel av alkohol. Om den svenska alkoholskatten skiljer sig för mycket från alkoholskatterna i de närmaste medlemsstaterna finns det risk för att Systembolagets alkoholpolitiska funktion försvagas. Detta förhållande måste särskilt beaktas vid regeringens bedömning av behovet av skattejusteringar. Av det anförda framgår att utskottet delar regeringens bedömning av dessa frågor och att utskottet inte är berett att tillstyrka motionsförslagen om en sänkning av skattesatserna. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motionerna Fi270 (m) yrkandena 30-32, Fi235 (m) och Sk310 (m) yrkandena 2-4. Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om en höjning av minimiskatten på lågpriscigaretter. Jämför avvikande mening 4 (c). infördes en minimipunktskatt på cigaretter som har ett lägre detaljhandelspris än cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. Skatten bestämdes till av den sammanlagda skatten på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. Ett antal s.k. lågpriscigaretter hade lanserats på den svenska marknaden till ett pris som per paket låg ca under priset på ett cigarettpaket i den mest efterfrågade priskategorin. Även om medger en minimipunktskatt på gjorde smugglingsrisken att en skatt på bedömdes som lämplig (prop. 2002/03:1 avsnitt 8.5.2, bet. 2002/03: FiU1). I motion Fi306 yrkande 33 av m.fl. (c) anförs att det genom ett ändrat EG-direktiv nu är möjligt att ta ut högre skatt på cigaretter som säljs till ett lägre pris än detaljhandelspriset i den mest efterfrå Motionärerna föreslår av folkhälsoskäl att skatten på sådana cigaretter höjs med per paket. Enligt utskottets mening bör minimipunktskatten på lågpriscigaretter bestämmas till en nivå som tar hänsyn både till behovet av att dämpa efterfrågan och till risken för smuggling om skattesatsen skulle sättas för högt. Utskottet har härvid ansett att en skatt som uppgår till av den punktskatt som tas ut på cigaretter i den mest efterfrågade kategorin är lämplig. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna del och avstyrker därför förslaget om en höjning. Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi306 (c) yrkande 33. Utskottets delförslag i korthet Utskottet anser att reklamskatten bör avskaffas när det statsfinansiella utrymmet medger det och avstyrker motionsyrkandena om ett avskaffande och om olika tillkännagivanden till regeringen i saken. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Skatt tas ut på annons som är avsedd att offentliggöras i landet och för reklam som är avsedd att spridas inom landet i annan form än annons. Skattskyldig är den som yrkesmässigt offentliggör reklam eller annons. Skattesatsen för annons i allmän nyhetstidning är av beskattningsvärdet och annars av beskattningsvärdet. Reklamskatt tas inte ut på direktreklam, dvs. reklam-trycksaker, inte heller på reklam i kommersiell TV och radio eller på reklam via Internet. Reklamskatten beräknas för inbringa . beslutade att avskaffa reklamskatten på reklam-trycksaker eftersom den var svår att tillämpa och kontrollera (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20). erinrade i sitt yttrande (1997/98:SkU4y) till finansutskottet om att det råder bred enighet om att reklamskatten bör avskaffas. delade dock regeringens uppfattning att det saknades ekonomiskt utrymme för att helt avskaffa skatten. Utskottet framhöll att åtgärden kunde leda till nya nackdelar för reklam i annan form och försämra konkurrensförhållandena exempelvis för gratistidningar och s.k. annonsblad. Utskottet förutsatte att regeringen noga skulle följa utvecklingen och återkomma till dessa frågor så snart som utvecklingen motiverade detta. ställde sig bakom skatteutskottets förslag. anförde skatteutskottet i bet. 2001/02:SkU20 att utskottet har ansett att reklamskatten har sådana tekniska och konkurrensmässiga brister att skatten bör avvecklas men att det av statsfinansiella skäl varit nöd-vändigt att dröja med en sådan åtgärd. Utskottet anförde att frågan om reklam-skattens avveckling borde prioriteras i den kommande budgetberedningen, men delade finansutskottets uppfattning att detta borde ske med beaktande av de budgetpolitiska målen. biföll utskottets begäran om ett tillkännagivande till regeringen av denna innebörd. I budgetpropositionen anförde regeringen (prop. 2002/03:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 8.5.3) att frågan om avskaffande av reklamskatten hade prioriterats i budgetberedningen men att regeringen funnit, med beaktande av de budgetpolitiska målen, att förutsättningar för finansiering av ett avskaffande av den resterande reklamskatten inte föreligger. 2002/03:FiU1 avstyrkte finansutskottet motionsyrkanden om en avveckling och utgick därvid ifrån att regeringen inför nästa års budget ånyo prövar frågan om en avveckling av reklamskatten. Regeringen bedömer (avsnitt 8.6.2) att förutsättningar för finansiering av ett avskaffande, alternativt ett stegvis avskaffande, av reklamskatten inte föreligger. I ett flertal motioner framställs yrkanden som syftar till en avveckling av reklamskatten. I motion Fi291 av m.fl. (s) anförs att en avveckling av reklamskatten bör inledas när de statsfinansiella förutsättningarna finns. I motionerna Fi221 av m.fl. (m) och Fi270 yrkande 23 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande om att regeringen senast i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2004 bör redovisa hur reklamskatten stegvis skall avskaffas. I motion Kr282 yrkande 13 av m.fl. (m) anförs att reklamskatten slår hårt mot idrottsrörelsen och bör avskaffas på grund av sina snedvridande effekter. I motion Fi202 av de () föreslås att reklamskatten avskaffas . I motion Fi212 av och () anförs att konkurrensen på mediemarknaden hårdnar och att en fortsatt särbeskattning av kvalitetsmedier som tidningar och tidskrifter är direkt oansvarig och oförsvarlig, varför regeringen omgående bör ta initiativ till en avveckling. I motion Fi213 av Per och () anförs att reklamskatten medför rättsosäkerhet, är orättvis och snedvrider konkurrensen. Motionärerna föreslår att reklamskatten avskaffas. I motion Fi304 yrkande 40 av m.fl. (kd) anförs att regeringen bör återkomma till med förslag till hur reklamskatten kan avskaffas. I motion Fi248 av () utgår motionärerna från beslutet att avskaffa skatten på reklamtrycksaker och begär att regeringen nu bereder plats för ett andra steg i avvecklingen av reklamskatten. I motion Fi203 av och Hå kan () anförs att reklamskatten bör avvecklas i enlighet med den beställning som tidigare gjort. I motion Fi227 av () anförs att reklamskatten för tidskrifter och dagspress bör avskaffas och frågan om en utvidgning till andra reklamkanaler utredas. En förändrad och utvidgad reklamskatt som också tas ut på direktreklam och reklam i kommersiell radio och TV torde enligt vad som anförs ha alla chanser att bli en folkligt omtyckt skatt. I motion Fi300 av () anför motionären att direktreklamen till de svenska hushållen ökar markant och att en annonsskatt på direktreklam skulle minska reklamen till konsumenterna, som den skapar ekonomiskt utrymme för andra reformer. Möjligen kan man tänka sig en växling med en sänkt annonsskatt på reklam i dagspress, för att hjälpa den svenska pressfriheten. Utskottet har redan tidigare klargjort sin uppfattning att reklamskatten bör avskaffas och att avvecklingen bör påbörjas när det statsfinansiella utrymmet medger det. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att tillstyrka motionsförslagen om en utvidgning i olika hänseenden av reklamskattens tillämpningsområde och ser inte heller någon anledning att tillstyrka förslagen om att nu skall fatta beslut i saken eller rikta olika tillkännagivanden till regeringen i syfte att få till stånd en avveckling. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi202 (m), Fi203 (c), Fi212 (m), Fi213 (m), Fi221 (m), Fi227 (s), Fi248 (kd), Fi270 (m) yrkande 23, Fi291 (s), Fi300 (mp), Fi304 (kd) yrkande 40 och Kr282 (m) yrkande 13. Skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en förlängning av skattereduktionen för bredbandsanslutningar och avstyrker motionsyrkandet om att denna skattereduktion skall avskaffas. Även motionsyrkandena om avskaffande av övriga skattereduktioner avstyrks av utskottet. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp) och 3 (kd). Reglerna om skattereduktion för utgifter vid s.k. bredbands-anslutningar infördes för att stimulera enskilda till att delta i uppbyggnaden av en ny IT-struktur och ingår som ett led i den IT-politik som regeringen lade fast i proposi-tionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000: Skattereduktionen ges vid debiteringen av slutlig skatt vid 2002, 2003 eller taxering. I underlaget för skattereduk-tionen ingår utgifter för en anslutning som tas i bruk 1 januari 2001-31 december 2003 och som är betalda senast för ansökan. Möjligheten till skatte-reduktion gällde från början 2002 och taxeringar, men förlängdes efter förslag i före-gående års budgetproposition med till att även omfatta taxering. Regeringen föreslår (avsnitt 8.8.1, punkt 40) att möjligheten för fysiska och juridiska personer att få skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation förlängs med . Regeringen anför att bredbandsutbyggnaden har blivit försenad och att detta bl.a. beror på det förändrade marknadsläget och den korta grävsäsongen i landets norra delar. Hitintills har endast ca 4 100 ansökningar om skattereduktion beviljats av skattemyndigheten. Detta motsvarar en skattereduktion om ca . Mot denna bakgrund är regeringen av uppfattningen att tiden måste utsträckas för att möjliggöra för fysiska och juridiska personer som så önskar att ansluta sig och genomföra anslutningen och därmed kunna ansöka om skattereduktion för utgifter för bredbandsanslutningar. I Moderata samlingspartiets motion Fi270 yrkandena 34-36 av m.fl. (m) slopas skattereduktionen för installation av bredband, skattereduktionen för rederinäringen och krediteringen på skattekonto av anställningsstöd. I motion Fi240 yrkande 36 av m.fl. (fp) avskaffar motionärerna bredbandsreduktionen. I motion Fi304 yrkande 33 av m.fl. (kd) avsätter motionärerna medel för att bibehålla reglerna för anställningsstödet. Skattereduktionen för bredbands-anslutningar syftar till att stimulera enskilda till att delta i uppbyggnaden av en ny IT-struktur och ingår som ett led i den IT-politik som regeringen lagt fast i proposi-tionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86). Utskottet ser inte någon anledning att avskaffa denna skattereduktion utan delar i stället regeringens bedömning att skattereduktionen bör förlängas . Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motionsförslagen om att denna skattereduktion skall avskaffas. Också när det gäller övriga nu aktuella skattereduktioner har dessa tillkommit genom beslut av och syftar till att tillgodose viktiga behov. Utskottet ser inte någon anledning att överväga att nu avskaffa dessa skattereduktioner. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker motionerna Fi240 (fp) yrkande 36, Fi270 (m) yrkandena 34-36 och Fi304 (kd) yrkande 33. Utskottets delförslag i korthet Utskottet har ingen invändning mot regeringens bedömning att en skattereduktion för miljöinvesteringar bör införas. Frågan om skattereduktion för vissa miljöförbättringar väcktes i en motion som avlämnades i samband med budgetpropositionen . har arbetat fram en promemoria som remissbehandlats. Förslaget innebär att skattereduktion ges för en viss del av den installationskostnad en ägare till ett permanenthus har om han installerar isolerglasfönster i ett befintligt småhus eller om han installerar ett biobränsleeldat uppvärmningssystem i ett nyproducerat småhus. Regeringen bedömer (avsnitt 8.3.6) att en skattereduktion bör ges för kostnader vid installation av isolerglasfönster eller biobränsleeldade uppvärmningssystem i permanentbostad under vissa förutsättningar. Arbetet är inriktat på att lagstiftningen skall träda i kraft /04. Utskottet har ingen invändning mot regeringens bedömning och kan konstatera att regeringen nu inkommit till med det aviserade förslaget (prop. 2003/04:19). Utskottets delförslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkandet om att skattereduktionen för mindre hyresbostäder och studentbostäder skall ersättas med en generell skattereduktion för bostadsbyggande. Jämför avvikande mening 3 (kd). har godkänt att en ny investeringsstimulans till fastighetsägare införs för att tillfälligt minska produktionskostnaden för nya bostäder. Stimulansen utgår vid byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder och tillförs fastighetsägaren genom kreditering av dennes skattekonto. Den motsvarar i princip skillnaden mellan den icke avdragsgilla ingående mervärdesskatt som fastighetsägaren betalat vid byggandet, dvs. av beskattningsunderlaget, och den mervärdesskatt som fastighetsägaren skulle ha betalat om mervärdesskattesatsen i stället varit . Investeringsstimulansen utgår till projekt som har påbörjats eller kommer att påbörjas 1 januari 2003-31 december 2006 (prop. 2002/03:98, bet. 2002/03:BoU9). I motion Fi304 yrkande 31 av m.fl. (kd) anför motionärerna att skattetrycket på bostadsbyggande och bostadsinnehav måste sänkas för att främja nyproduktionen och byggmomsen bör därför halveras, inledningsvis för flerbostadshus. De föreslår att regeringens tillfälliga reduktion för visst byggande ersätts med en skattereduktion vid nyproduktion av flerbostadshus som motsvarar hälften av den erlagda byggmomsen, dvs. Enligt utskottets mening fyller investeringsstimulansen vid byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder en viktig funktion. I budgetpropositionen uttalades målsättningen att bostadsproduktionen bör uppgå till totalt 120 000 bostäder. Med den produktionsnivå som råder finns det en risk att detta mål inte kan uppnås. Det är därför angeläget att snabbt få i gång de byggprojekt som kan startas med kort varsel och att de planer som gäller bostadsproduktionen slutförs. Investeringsstimulansen påskyndar en nödvändig och snabb höjning av produktionsnivåerna i de delar av landet där bostadsbristen är som störst. Utskottet ser inte någon anledning att nu tillstyrka att beslut om en stimulans för byggandet av mindre bostäder nu rivs upp och avstyrker därför motion Fi304 yrkande 31. Utskottets ställningstagande i frågan om införande av proportionering vid beräkning av skatteavdragen vid värmeproduktion (avsnitt 8.5.3.2) medför ett behov av justeringar i lagtexten. I proposition 2003/04:19 Vissa skattefrågor rörande fastigheter och bostäder förelås att den nya lagen om särskild skattereduktion vid taxering (lagförslag 3.1) skall räknas upp i 11 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483). Som en följd av denna åtgärd blir 4 § och 7 § första stycket lagen om särskild skattereduktion vid taxering överflödiga och bör ersättas med en hänvisning till 11 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483). I förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi bör hänvisningen i 11 kap. 11 § till de nya styckena i 11 kap. 9 § korrigeras. Beräkning av statsbudgetens inkomster Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker att regeringens inkomstberäkning godkänns med vissa justeringar och avstyrker godkännande av Moderata samlingspartiets, liberalernas, och inkomstberäkningar. Jämför avvikande meningarna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Regeringen föreslår (avsnitt 5.4 och bilaga 1, punkt 8) att godkänner att statsbudgetens inkomster beräknas till , varav från inkomsttiteln m.m. Moderata samlingspartiet, liberalerna, och begär i sina partimotioner godkännande för sina respektive inkomstberäkningar.