yttr · GR05SfU1y · 2004-01-01 00:00:00 — Motionärerna framhåller att sjukfrånvaron och förtidspensioneringarna har ökat dramatiskt och utgör ett av de största hindren för ekonomiska utveckling. Kostnaderna för sjukförsäkringen tenderar att stabiliseras på en historisk rekordnivå. arbetsfrånvaron fortsätter emellertid att öka beroende på att fler förtidspensioneras. Motionärerna vill införa en samordnad arbetslivsförsäkring som ersätter dagens sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar och som förtydligar arbetslinjen. Vidare föreslår motionärerna att sjukpenning växlas mot rehabiliteringsersättning och rehabiliteringsstöd. Till rehabiliteringsinsatser anslås 2004, 2005 och 2006, varav en halv miljard skall avse rehabilitering av psykiskt sjuka och personer med svår social problematik. Motionärerna förespråkar att en rehabiliteringsgaranti införs. Den enskilde skall ha rätt till en kontaktperson som samordnar rehabiliteringsinsatserna och lotsar mellan de olika aktörerna i rehabiliteringsplanen. Om garantin inte uppfylls skall den sjukskrivne ha möjlighet att inom vissa ramar få kostnadstäckning för adekvata rehabiliteringstjänster som kan köpas av t.ex. privata aktörer. skall helt undantas från skyldigheten att genomföra rehabiliteringsutredningar. Motionärerna framhåller vidare att ett generöst regelverk för finansiell samordning ökar möjligheterna till bättre diagnos och effektivare rehabilitering. Beträffande arbetsgivarens sjuklöneansvar anser motionärerna att det är antalet anställda som skall avgöra omfattningen av detta ansvar, efter principen att t.ex. fem anställda motsvarar per anställd upp till maximalt . Likformig nedsättning av arbetsgivaravgifterna kommer att ge en viss överkompensation åt småföretagare. SGI föreslås beräknas på genomsnittsinkomsten före sjukskrivningsperiodens inledning och karensdagen bör motsvara en hel dags arbete oavsett som sjukfallet inleds. Grundnivån i sjukpenningen skall höjas till . Företagare skall ha samma rätt som anställda till sjukpenning. Sjuk- och aktivitetsersättning skall bara beviljas om arbetsförmågan av medicinska eller psykiatriska skäl bedöms förhindra återgång till arbete eller studier. Även dessa personer skall ha tillgång till rehabiliteringsinsatser. Flexibla ersättningsnivåer bör införas. Slutligen vill motionärerna att bevisreglerna i arbetsskadeförsäkringen återställs. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till beräkning av utgifterna för budgetåren 2005 och 2006. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m fp kd c 2004 134 532 - 12 600 - 19 700 -2 940 -10 590 -4 835 -14 410 - 7 244 - 16 549 Sjukfrånvaron och kostnaderna härför har ökat dramatiskt . Det är särskilt de långa sjukfallen () som har ökat. Även antalet personer med aktivitets- och sjukersättning (tidigare förtidspension) ökar. En första avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa har gjorts i budgetpropositionen. Avstämningen avser i första hand utvecklingen av från sjukförsäkringen ersatta nettodagar . Härvid noteras att de senaste årens utveckling mot alltfler sjukskrivningar har vänt . Såväl antalet ersatta nettodagar som antalet sjukfall har minskat . Regeringen räknar med en viss fortsatt nedgång och även . Nedgången gäller i första hand sjukfall som är kortare än . Andelen deltidssjukskrivningar har ökat. Detta kan tyda på att aktörerna - den sjukskrivne, försäkringens administration, arbetsgivare och läkare - nu verkar på ett mer aktivt sätt än tidigare för att den sjukskrivne skall kunna ta till vara arbetsförmågan och återgå till arbete på deltid. Vidare framhåller regeringen att sjukfall som överstiger fortsätter att öka, särskilt de sjukfall som pågått längre än . Kvinnor är överrepresenterade bland de sjukskrivna och svarar för cirka två tredjedelar av alla sjukskrivningsdagar. Dagens sjukskrivningsnivå för män är inte särskilt hög i ett långt tidsperspektiv, medan skillnaderna mellan kvinnor och män tenderar att öka. Kvinnor är mer sjukskrivna än män oavsett om man tar hänsyn till ålder, utbildning, familjetyp eller bransch. Sjukskrivningarna har varit och är i växande grad en jämställdhetsfråga. Yrken och sektorer inom framför allt den primärkommunala sektorn har en förhållandevis hög sjukskrivning - även om man tar hänsyn till ålders- och könssammansättningen. Det finns även regionala skillnader. Regioner med hög arbetslöshet har ofta även en hög andel sjukskrivna och personer med aktivitets- och sjukersättning. Enligt uppgift från RFV utbetalades ersättning i form av sjukpenning till 315 200 personer, vilket var drygt 10 400 färre än . De riktigt korta sjukfallen visade en minskning på 10 000 som en följd av den förlängda arbetsgivarperioden. Den minskning av kostnaderna för sjukpenning som noterades för augusti fortsätter för september, . Kostnaderna för sjukpenning är dock högre än . av sjukskrivningarna är sjukskrivningar på deltid. Andelen, som //03 successivt ökat från , har varit oförändrad. Av de sjukskrivna hade 135 300 varit sjukskrivna . Det var 1 200 fler än månaden innan och 17 800 fler än . Det senare är en ökning . Nära nog vartannat pågående sjukfall (47,) hade pågått längre än . 2002 var av de pågående sjukfallen så långa. Av de långtidssjukskrivna var kvinnor och män. Antalet personer som varit sjukskrivna än minskade mellan med 15 900 personer, eller . har antalet dagar med ersättning varit något lägre än . Ersättning för drygt 69 miljoner nettodagar sjukpenning har betalats ut, en minskning med 2,2 miljoner dagar (3,) jämfört med föregående år. Även om kostnaderna ligger under förra årets så har kostnaderna för sjukpenning totalt ökat. Kostnaderna uppgick till . Det är en ökning jämfört med . Antalet personer med sjukersättning/aktivitetsersättning har ökat. hade drygt 494 600 personer ersättning. Det är en ökning med 2 400 eller jämfört med . Kostnaderna för sjukersättning uppgick till , en ökning jämfört med . Enligt utskottets mening finns det indikationer på att kostnaderna för sjukskrivningarna är på väg att vända. Kostnaderna för sjuk- och aktivitetsersättning stiger dock, och de sammantagna kostnaderna stiger oroväckande. Utvecklingen på området är således fortfarande mycket allvarlig. Utskottet har , senast i betänkande 2002/03:SfU10, konstaterat att orsakerna till den kraftigt ökande sjukfrånvaron är komplex och att någon enkel lösning på problemet inte står att finna. I propositionen anges även att det är flera faktorer som samspelar såsom hårdare krav i arbetslivet vilket bl.a. medfört sämre psykosocial arbetsmiljö, brister i försäkringskassornas och arbetsgivarnas rehabiliteringsarbete, väntetider inom hälso- och sjukvården, ändrade attityder till sjukskrivning, en åldrande arbetskraft samt bristande incitament för arbetsgivare, hälso- och sjukvård och sjukskrivna att motverka sjukfrånvaro. Utskottet har även lyft fram andra faktorer (jfr bet. 2002/03:SfU:10) såsom ersättningssystemens utformning, den ökande förvärvsfrekvensen bland kvinnor kombinerat med att männen inte tar sin del av ansvaret för barn och hem samt läkarnas roll i sjukskrivningsprocessen, konjunkturläget och verkningar av sanering av statsfinanserna som ägde rum . Utredningen om analys av hälsa och arbete (), som bl.a. haft i uppdrag att redovisa utvecklingen av hälsa och ohälsa i arbetslivet, har i sitt delbetänkande Kunskapsläge sjukförsäkringen (SOU 2002:62) lyft fram förändringar i ålderssammansättning, administrativa tillkortakommanden och förändringar i förtidspensionssystemet som förklaringsfaktorer. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen angett att möjligheterna till förändringar i regler för att öka de äldres drivkrafter och möjligheter att fortsätta förvärvsarbeta skall ses över. Vidare pekar utredningen på en mer komplex faktor. har arbetslivet blivit mer pressat och det psykiska välbefinnandet har minskat. Utredningen framför hypotesen att något har hänt i samspelet mellan individ, arbetsplats och läkare. Sjukskrivning har blivit ett alltmer accepterat sätt att hantera press och påfrestningar som drabbar människor i deras liv. Regeringen har i propositionen framhållit att det krävs åtgärder på en rad områden och att åtgärderna måste följas noga och löpande förbättras. Utskottet som uttryckt samma uppfattning (jfr exempelvis bet. 2002/03:SfU10) delar således denna bedömning. Beträffande rehabilitering kan allmänt sägas att det är viktigt att denna kommer i gång . Utskottet noterar att det fr.o.m. föreligger en obligatorisk skyldighet för arbetsgivare att göra rehabiliteringsutredningar som skall lämnas till senast när sjukfallet pågått , vilket således medför att rehabilitering underlättas. Vidare inrättas i syfte att underlätta för långtidssjukskrivna att åter komma i arbete en tidsbegränsad subvention av lönen för de långtidssjukskrivna som får en anställning hos en annan arbetsgivare. Stödet skall gälla de långtidssjukskrivna vars arbetsgivares rehabiliteringsansvar har överförts till . Därtill lämnade och på regeringens uppdrag ett principförslag om inrättande av en ny permanent verksamhet inom för att effektivt stödja sjukskrivna så att de kan komma tillbaka i arbete. Det skall främst vara stöd i samband med anställning och praktik i arbetslivet, men också vägledning och andra insatser för dem som behöver byta arbete. Till exempel föreslås ett nytt anställningsstöd, rätt till tjänstledighet för den sjukskrivne anställde, stöd till utbildning och högriskskydd för arbetsgivare. Regeringen bereder frågan vidare innan ställning tas till ett genomförande. Utskottet noterar att den arbetslivsinriktade rehabiliteringen således håller på att utvecklas. Enligt regeringen får av de personer som varit föremål för sådan rehabilitering tillbaka arbetsförmågan helt eller delvis. En annan betydelsefull åtgärd är den finansiella samordning inom rehabiliteringsområdet mellan lokala och regionala aktörer i form av försäkringskassa, landsting, länsarbetsnämnd och en eller flera kommuner som regeringen har föreslagit skall införas fr.o.m. (prop. 2002/03:132). Utskottet skall ta ställning till förslaget. Antalet personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning fortsätter att öka påtagligt och förväntas komma att överstiga 500 000. Regeringen bedömer att utvecklingen av de långa sjukfallen i kombination med de demografiska förhållandena leder till att antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar kommer att ligga på en hög nivå under hela budgetperioden. Utskottet anser det mycket angeläget att åtgärder vidtas för att följa upp beviljade aktivitets- och sjukersättningar. Beträffande den tredje sjuklöneveckan, som infördes , har utskottet i yttrande 2002/03:SfU3y ansett att både arbetsgivare och enskilda bör bidra till att minska utgifterna för ohälsan och att regeringen genom förslaget till förlängd sjuklöneperiod således har lagt ett ekonomiskt ansvar på arbetsgivare. Utskottet vidhåller sin uppfattning. Utskottet noterar även att regeringen utreder frågan om en förstärkning av arbetsgivarnas ekonomiska drivkrafter att minska sjukfrånvaron. Frågan om att införa ytterligare en karensdag som föreslås i några av motionerna har behandlats av utskottet , senast i betänkande 2002/03:SfU10. Utskottet ansåg då att en sådan åtgärd skulle medföra alltför stora påfrestningar på redan utsatta gruppers försörjningssituation. Eftersom arbetsgivare med hög sjukfrånvaro dessutom skulle gynnas av högre självrisk för individen kunde utskottet inte ställa sig bakom en sådan ordning. Utskottet vidhåller att ytterligare en karensdag inte bör införas. Vad gäller partiernas övriga förslag till förändringar inom utgiftsområde 10 har utskottet avstyrkt liknande motionsförslag. Det gäller t.ex. frågor om kompensationsnivån i sjukförsäkringen, beräkningen av sjukpenninggrundande inkomst, överföring av vissa sjukförsäkringskostnader till trafikförsäkringen samt förändringar i arbetsskadeförsäkringen. Utskottet, som har att ta ställning till ramen för utgiftsområde 10, finner inte anledning att i detta läge frångå sina tidigare ställningstaganden. Således påbörjades och genomfördes på regeringens initiativ flera olika åtgärder på sjukförsäkringsområdet för att minska ohälsan i arbetslivet. Inriktningen på de flesta av dessa är sådan att effekterna inte kan utläsas utan de syftar till att bidra till att ohälsan minskar. Den positiva utvecklingen med att antalet nettodagar med sjukpenning minskar fortsätter dock. Eftersom den genomsnittliga dagersättningen ökar mer än antalet nettodagar minskar, fortsätter dock de totala utgifterna för sjukpenning att öka. Även utgifterna för sjuk- eller aktivitetsersättningar fortsätter att öka påtagligt. Även om regeringen genomfört flera olika åtgärder mot ohälsan som med tiden kan förväntas bidra till att motverka den sammantagna negativa utvecklingen, anser utskottet att det är nödvändigt att regeringen tar initiativ till ytterligare åtgärder för att det uppsatta nationella målet för sjukfrånvaro och aktivitets- och sjukersättning skall kunna nås till 2008. Av propositionen framgår att regeringen fortsätter att fullfölja arbetet med åtgärder inom ramen för regeringens 11-punktsprogram och arbetar vidare med aktuella punkter i det s.k. 121-punktsprogrammet. Vidare tar man initiativ till ytterligare ett antal åtgärder som har redovisats ovan. Mot bakgrund härav anser utskottet att regeringens förslag till utgiftsram för får godtas liksom förslaget till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 2005 och 2006. Motionerna Fi239 yrkandena 6 och 7, Fi240 yrkandena 8 och 9, Fi241 yrkandena 5 och 7 samt Fi242 yrkande 3 avstyrks med det anförda. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. Området innefattar anslagen garantipension till ålderspension, efterlevandepensioner till vuxna, bostadstillägg till pensionärer m.fl., delpension samt äldreförsörjningsstöd. Målet för politikområdet är att personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd samt att efterlevande make skall ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter dödsfall. I propositionen föreslås en utgiftsram på för . I förhållande till anvisade medel minskar utgifterna med 2004. Även i förhållande till vårproposition har ramen för utgiftsområdet minskats. Minskningen beror i huvudsak på ett beräknat minskat antal individer med garantipension, äldreförsörjningsstöd och inkomstgrundad änkepension samt - såvitt gäller minskningen i förhållande till vårpropositionen - av ett sänkt antagande om inkomstindex och prisbasbelopp. Utgifterna beräknas till och till . I motion Fi239 yrkandena 6 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med och med ett lika stort belopp vardera året. Motionärerna föreslår såvitt gäller bostadstillägg till pensionärer m.fl. (BTP) att ersättningsnivån sänks från av bostadskostnaden mellan och . För en pensionär med fullt BTP innebär sänkningen som mest . Detta kompenseras av förslag till höjning av grundavdraget. Vidare föreslås en sänkning av det skattefria äldreförsörjningsstödet så att nivån på det stödet inte blir högre än nivån på den beskattade garantipensionen. I motion Fi240 yrkandena 8 och 9 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen med och med 155 respektive . Motionärerna föreslår att omställningspension till efterlevande utan barn skall utges fr.o.m. samt att innehav av fritidsfastighet inte skall påverka storleken av BTP fr.o.m. . I motion Fi241 yrkandena 5 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen med och med 790 respektive . Motionärerna föreslår att innehav av fritidsfastighet inte skall ingå i inkomstprövningen för beräkning av BTP, att omställningspension till efterlevande utan barn skall utges samt att den övergångsvisa garantipensionen skall höjas med . I motion Fi242 yrkande 3 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med och med 1 300 respektive . Motionärerna anser att garantipensionen stegvis skall höjas med och föreslår att den höjs med 2004. Vidare anser de att BTP skall ersätta bostadskostnader av bostadskostnaden. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till beräkning av utgifterna . Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m fp kd c 2004 48 672 - 214 - 214 + 105 + 165 + 740 + 800 - 1 800 - 1 500 fick alla, även pensionärerna, bidra till saneringen av statens finanser. Bland annat skrevs det dåvarande basbeloppet inte upp helt i linje med inflationen, vilket påverkade pensionerna . Dock prioriterades ett bibehållet skydd för de sämst ställda pensionärerna. som samhällsekonomin har förbättrats har villkoren för pensionärerna återställts och förbättrats. Exempelvis förbättrades BTP genom att ersättningsgraden höjdes från . För att kompensera pensionärerna för de besparingar som tidigare gjorts på basbeloppet har den särskilda skattereduktionen på förvärvsinkomster utvidgats till att gälla pensionsinkomster . Därutöver är tilläggspensionerna för ålderspensionärer knutna till den allmänna inkomstutvecklingen i stället för till prisutvecklingen genom s.k. följsamhetsindexering. 2003 innebar följsamhetsindexeringen en uppräkning om . Detta kan jämföras med prisbasbeloppets höjning om . En väsentlig förbättring genomfördes i och med att äldreförsörjningsstödet infördes. Detta stöd garanterar i princip alla en skälig levnadsnivå och en skälig bostadskostnad. Regeringen föreslår i budgetpropositionen inga regelförändringar inom utgiftsområdet. Enligt propositionen kommer politiken att ha tydligt fokus på uppföljning och analys av pensionsreformen. Det nya pensionssystemet är ett långsiktigt åtagande. En viktig egenskap är därför att reglerna är stabila. Reformen vilar dessutom på en bred överenskommelse som är väsentlig att hålla. Regeringens långsiktiga ambition är därför att reformen i allt väsentligt skall ligga fast och att ytterligare förändringar av den grundläggande strukturen inte är aktuella såvida det inte visar sig att systemet i något avseende inte fungerar på avsett sätt eller att förutsättningar i omvärlden förändras. När det gäller BTP, som har reformerats till följd av pensionsreformen, har omräkningarna av de gamla bostadstilläggen visat på förändringar som är relativt stora och leder till vissa omfördelningar. Flertalet får dock något högre BTP. RFV, som haft i uppdrag att redovisa effekterna av omräkningarna, har i en delrapport visat att vissa effekter i en del fall blivit större än förväntat, t.ex. att personer med sjukersättning i stor utsträckning fått minskat BTP. Enligt regeringen är det många förändringar som gjorts varför helheten måste analyseras och, när alla effekter är kända, en samlad bedömning av effekterna genomföras. Utskottet noterar att RFV har lämnat en slutrapport av effekterna av de nya reglerna för bostadstillägg till pensionärer, som i huvudsak bekräftar de av RFV tidigare redovisade iakttagelserna. Utskottet utgår från att regeringen i sitt analysarbete kommer att överväga huruvida resultatet av slutrapporten kräver förändringar av reglerna för BTP. Mot bakgrund av den analys av pensionsreformen som planeras och då en samlad bedömning av effekterna av det nya BTP-systemet kommer att ske anser utskottet att några förändringar inom utgiftsområdet nu inte bör vidtas. Såvitt gäller omställningspensionen konstaterar utskottet att regeringen har aviserat sin avsikt att återkomma med förslag som förlänger omställningspensionen . Äldreförsörjningsstöd har som nämnts införts . Utskottet anser att eventuella förändringar av systemet måste anstå till dess att det varit i kraft ytterligare . Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att finansutskottet skall tillstyrka den av regeringen föreslagna utgiftsramen för samt beräkningarna av utgifterna . bör därmed avstyrka motionerna Fi239 yrkandena 6 och 7, Fi240 yrkandena 8 och 9, Fi241 yrkandena 5 och 7 samt Fi242 yrkande 3. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Politikområdet Ekonomisk familjepolitik omfattar utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn samt anslag 21:1 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljerna är studiebidragen (utgiftsområde 15) och maxtaxa inom barnomsorgen (utgiftsområde 16). I utgiftsområde 12 ingår barnbidrag inklusive flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning, underhålls stöd, bidrag till internationella adoptioner, barnpension och efterlevandestöd till barn, vårdbidrag för funktionshindrade barn samt pensionsrätt för barnår. Målet för politikområdet är att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. I propositionen föreslås en utgiftsram på . Jämfört med anvisade medel ökar utgifterna med . Ökningen förklaras i huvudsak av ett beräknat ökat antal uttagna dagar inom föräldraförsäkringen och av att grundnivån i föräldraförsäkringen enligt förslag i propositionen höjs per dag fr.o.m. . Utgiftsförändringen beror även på den höjda åldersgränsen för vårdbidrag för funktionshindrade barn. I förhållande till beräkningen vårproposition har dock ramen för utgiftsområdet minskats med , bl.a. beroende på sänkta löneantaganden inom föräldraförsäkringen och ett beräknat minskat antal individer inom underhållsstödet. Utgifterna beräknas till och till . I motion Fi239 yrkandena 6 och 7 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med och med 2 472 respektive . Motionärerna föreslår att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) i föräldraförsäkringen baseras på de två föregående årens inkomst och att ersättningsnivån sänks till av SGI. Vidare föreslås att den särskilda öronmärkningen av i föräldraförsäkringen avskaffas. Underhållsstödet bör ses över i syfte att särlevande föräldrar i högre utsträckning än skall reglera underhållsskyldigheten sinsemellan. En sådan översyn bör enligt motionärerna leda till besparingar inom utgiftsområdet. Anslaget för bidrag till kostnader för internationella adoptioner bör tillföras medel så att bidrag skall kunna utges av kostnaden för adoption av barn, dock högst . Medel avsätts även för en månads retroaktivitet i samband med ansökan om vårdbidrag för funktionshindrade barn. Motionärerna föreslår, utanför politikområdet, att ett grundavdrag införs i den kommunala beskattningen på per barn 2004 och att det höjs successivt för att 2006 uppgå till per barn. föreslås att en barnomsorgspeng införs för de familjer som inte utnyttjar kommunalt finansierad barnomsorg. Barnomsorgspengen skall utges med skattefritt för barn mellan ett och . Eftersom föräldralediga kan utnyttja barnomsorgspengen när barnet blir kan den trettonde månaden i föräldraförsäkringen som utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning avskaffas liksom de som utges med per dag. I motion Fi240 yrkandena 8 och 9 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen med och med . föreslås en ökning med . Motionärerna föreslår att en s.k. jämställdhetsbonus införs. Den innebär att en högre ersättning, , utges för som den ena föräldern tar ut föräldrapenning och som motsvaras av en månads uttag av den andra föräldern. Enligt motionärerna kan besparingar göras genom att de som utbetalas med per dag avskaffas. Vidare anser de att utgifterna inom underhållsstödet redan fr.o.m. kan hållas tillbaka bl.a. genom att det gemensamma föräldraansvaret markeras och att vissa besparingar kan göras inom utgiftsområdet genom att åtgärder vidtas mot felaktiga utbetalningar. föreslår motionärerna att ett barnkonto på per barn under förskoleåldern införs.