yttr · GR05MJU1y · 2004-01-01 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Ramar för utgiftsområdena 20 och 23 Till finansutskottet har beslutat bereda övriga berörda utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 2003/04:1 Budgetpropositionen för (volym 1) om den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas fördelning på utgiftsområden och beräkningen av statsinkomsterna, förslag till utgiftstak för staten , låneramar (yrkandena 1-17 och 27-40) jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Miljö- och jordbruksutskottet behandlar i sitt yttrande de förslag i propositionen som avser utgiftsområdena Allmän miljö- och naturvård (utgiftsområde 20) samt Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (utgiftsområde 23). I anslutning till yttrandet behandlas även vissa följdmotioner. Regeringen föreslår att ramen för utgiftsområde 20 för skall fastställas till 3 . föreslås vidare godkänna beräkningen av utgifter på utgiftsområdet . Regeringen beräknar utgifterna till 3 687 respektive . Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vårproposition minskar med . Detta förklaras framför allt av att överförs till utgiftsområde 23. Medlen avser ökade insatser för biotopskydd inom skogsbruket. I förhållande till anvisade medel ökar utgifterna med . Förändringen förklaras huvudsakligen av de satsningar som beslutat med anledning av regeringens proposition Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU03, rskr. 2001/02:36). Den konsekvensberäknade ramen för är lägre än den föreslagna ramen för . Detta beror främst på att tidsbegränsade satsningar upphör . Förslag till andra nivåer för ramen för utgiftsområde 20 läggs fram i partimotioner (m), (fp), (kd) och (c). Moderata samlingspartiet föreslår i sin partimotion Fi239 yrkande 6 (delvis) att ramen för utgiftsområde 20 för skall fastställas till ett belopp som är lägre än regeringens förslag. För budgetåren 2005 och 2006 föreslås i motionens yrkande 7 (delvis) en beräknad ram som är 971 respektive lägre än vad regeringen förordat. Enligt Moderata samlingspartiet behövs det nya mer effektiva metoder i arbetet för att bevara den biologiska mångfalden. En större andel av den skyddsvärda marken bör skyddas och vårdas genom att s.k. skötselkontrakt tecknas. Behovet av att köpa in skyddsvärd mark minskar därmed som bevarandearbetet blir mer effektivt. För att finansiera arbetet med att bevara den biologiska mångfalden föreslås att en fond om inrättas . Fonden bör vara öppen för donationer. I arbetet att sanera förorenade markområden är det viktigt att prioritera de områden som är miljö- och hälsofarliga. För att kunna göra nödvändiga prioriteringar behövs vetenskapliga riskbedömningar av saneringsobjektens farlighet för människa och miljö. skall aktivt arbeta för införandet av ett effektivt EU-system för handel med utsläppsrätter vad gäller koldioxid. I förlängningen eftersträvas ett globalt system för handel med utsläppsrätter för att effektivt minska utsläppen av växthusgaser. I partimotion Fi240 yrkande 8 (delvis) föreslås att ramen för skall fastställas till ett belopp som är lägre än vad regeringen föreslagit. Enligt yrkande 9 (delvis) bör den beräknade ramen uppgå till ett belopp som är 50 respektive högre än regeringsförslaget. Enligt måste ambitionen att nå ett hållbart samhälle bli mer än bara ord. Det är dags att tillsätta en hållbarhetskommission med uppgift att finna de systemfel som motverkar hållbar utveckling. grundsyn är att man inom miljöområdet, liksom inom andra områden, skall undvika riktade stödåtgärder som ofta leder till ökad byråkrati och krångliga regler. Utgångspunkten skall istället vara att den som förorenar betalar. Därför motsätter sig ett riktat stöd till klimatinvesteringar. Det är av central betydelse att är pådrivande i det internationella miljösamarbetet och därför bör ytterligare medel tillföras denna verksamhet. Vidare föreslås ökade anslag till miljöforskning. Situationen i är ytterst allvarlig med ökande hot från oljekatastrofer och torskbestånd som minskar dramatiskt. Mot den bakgrunden föreslås att ett särskilt Östersjökonto inrättas. föreslår i sin partimotion Fi241 en minskning av ramen för med (yrkande 5 delvis). För budgetåren 2005 och 2006 bör den beräknade ramen minskas med 370 respektive i förhållande till regeringens förslag (yrkande 7 delvis). anser att miljöpolitiken måste präglas av en helhetssyn, där människan ingår i ett nära samspel med naturen utan att förbruka dess livsuppehållande resurser. Miljöhänsyn och miljöpolitik kan inte avgränsas till någon specifik sektor utan måste inkluderas i beslutsunderlaget inom alla politikområden. För att komma till rätta med miljöproblemen har riksdag antagit 15 nationella miljökvalitetsmål. Det övergripande syftet är att överlämna ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. prioriterar satsningar på de miljökvalitetsmål som bedöms vara svårast att uppnå. Därför anvisas extra medel till klimatinvesteringar för . För att genomföra sanering av förorenade naturområden föreslås att detta anslag tillförs ytterligare medel utöver regeringens förslag. vill också betona vikten av en sammanhållen sjö- och skogsmarkskalkning och föreslår därför att nya medel tillförs kalkning av skogsmark. I utgiftsmotion för utgiftsområde 23 återfinns satsningar för att hindra näringsläckaget från jordbruket till hav, sjöar och vattendrag. De medel som anslås för biologisk mångfald i skogen skall fördelas till olika typer av åtgärder. Arbetet bör bedrivas dels genom att staten köper in mark för att ta den ur produktion, dels genom frivilliga överenskommelser i form av naturvårdsavtal. Avsättning av nyckelbiotoper bör föregås av en grundlig inventering för att öka träffsäkerheten i de ekologiska bedömningarna. föreslår ett något långsammare genomförande av statliga markuppköp, effektivisering av administrationen och en högre andel frivilliga avsättningar som en avvägning görs mellan miljömålet och produktionsmålet. föreslår i sin partimotion Fi242 yrkande 3 (delvis) att ramen för utgiftsområde 20 för ökas med . För budgetåren 2005 och 2006 föreslås en beräknad ram som är 604 respektive högre än vad regeringen förordat (yrkande 3 delvis). Enligt blir det utan tillväxt inte möjligt att sanera miljöskador och kretsloppsanpassa samhället. Utan ett hållbart samhälle försämrar vi möjligheterna för tillväxt och ett sunt utnyttjande av naturresurser och människor. För att tillväxten ska kunna ske utan att skada människors hälsa eller miljön, krävs att politiken är tydlig med att förhindra det. En långsiktigt hållbar tillväxt kräver nytänkande. Miljöarbetet är långsiktigt och en god ekonomisk investering . Därför krävs en miljödriven tillväxt om vi långsiktigt skall bli rika. vill göra kraftiga satsningar på att hejda klimatförändringarna. För att klara uppsatta mål behövs en effektiv skatteväxling och fortsatta bidrag till KLIMP-projekt. Satsningar som har effekter på utsläppen av växthusgaser, ger ränteåterbäring . Vi vill bevara den biologiska mångfalden med hjälp av långsiktiga skötselavtal och möjliggöra saneringar av förorenade markområden. Andra skall inte betala för vårt dåliga miljösamvete. En stor del av bistånd bör styras om till miljöbistånd. Miljöbiståndet avser t.ex. åtgärder inom avvattningsområde. Miljö- och jordbruksutskottet vill för sin del anföra följande. Utgiftsområdet omfattar 13 anslag fördelade på två politikområden. Politikområdet Miljöpolitik omfattar bl.a. verksamhet som avser naturvård och biologisk mångfald, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, miljöskydd, kemikaliekontroll, miljöövervakning, strålskydd och internationellt miljösamarbete. av politikområdet Forskningspolitik. Miljöpolitiken är en viktig del i arbetet för hållbar utveckling och som regeringen anför utgörs grunden för den nationella miljöpolitiken av arbetet med de av antagna 15 miljökvalitetsmålen. Arbetet med miljömålen syftar till ett ekologiskt hållbart . Som framgår av propositionen görs en kraftfull satsning på naturvård . Vidare uppmärksammas obalansen i havens ekosystem och ekologiskt hållbara sjöar och vattendrag. Den nationella klimatpolitiken kommer även fortsättningsvis att vara högt prioriterad och av central betydelse i arbetet för en hållbar utveckling. arbete med att förändra EU:s gemensamma kemikaliepolitik har fortsatt prioritet. Stöd till kommunala investeringar för att minska utsläppen av växthusgaser, KLIMP, fortsätter. I propositionen föreslår regeringen en minskad ram 2004 jämförd med beräkningen ekonomiska vårproposition med . Huvuddelen av denna minskning förklaras av den överföring på som görs till utgiftsområde 23 för ökade insatser för biotopskydd inom skogsbruket. Utgifterna ökar med i förhållande till anvisade medel . Förändringen förklaras huvudsakligen av de satsningar som beslutat med anledning av regeringens proposition Svenska miljömå - delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU03, rskr. 2001/02:36). Den konsekvensberäknade ramen för är lägre än den föreslagna ramen för . Detta beror främst på att tidsbegränsade satsningar upphör . Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om att ramen för utgiftsområde 20 skall fastställas till 3 för och avstyrker motionerna Fi239 (m) yrkande 6, Fi240 (fp) yrkande 8, Fi241 (kd) yrkande 5 och Fi242 (c) yrkande 3 i denna del. Utskottet anser vidare att regeringens förslag beträffande de beräknade utgifterna för budgetåren 2005 och 2006 såvitt gäller utgiftsområde 20 bör tillstyrkas och att motionerna Fi239 (m) yrkande 7, Fi240 (fp) yrkande 9, Fi241 (kd) yrkande 7 och Fi242 (c) yrkande 3 därmed bör avstyrkas i denna del. Regeringen föreslår att ramen för utgiftsområde 23 för skall fastställas till 14 . föreslås vidare godkänna beräkningen av utgifter på utgiftsområdet . Regeringen beräknar utgifterna till 14 467 respektive . Ramen 2004 jämförd med beräkningen ekonomiska vårproposition ökar med . Detta förklaras huvudsakligen av satsningar på forskning och utvecklingsverksamhet avseende ekologisk produktion samt fiske- och viltvård. till utgiftsområdet från utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Medlen avser ökade insatser för biotopskydd inom skogsbruket. I förhållande till anvisade medel ökar utgifterna med . Förutom ovanstående satsningar förklaras förändringen huvudsakligen av den tidigarelagda utbetalningen av arealstödsersättningar. Den konsekvensberäknade ramen för är högre än den föreslagna ramen för . Detta beror främst på ökade obligatoriska EU-stöd. Förslag till andra nivåer för ramen för utgiftsområde 20 läggs fram i partimotioner (m), (fp), (kd) och (c). Moderata samlingspartiet föreslår i sin partimotion Fi239 yrkande 6 (delvis) att ramen för utgiftsområde 23 för fastställs till ett belopp som är lägre än regeringens förslag. För budgetåren 2005 och 2006 föreslås i motionens yrkande 7 (delvis) en beräknad ram som är 338 respektive lägre än vad regeringen förordat. Enligt Moderata samlingspartiet belastas den svenska livsmedelsproduktionen med skatter på produktionsmedlen som är avsevärt högre än omvärldens. Skatten på den diesel som förbrukas i näringen måste sänkas och skatterna på växtnäring och växtskyddsmedel bör avskaffas. Därmed behövs inget anslag för återföring av del av dessa skattemedel. Svenskt djurskydd håller hög standard i ett internationellt perspektiv. En ny dyr myndighet behöver inte inrättas. Det finns en risk att detta får till följd att ytterligare svenska särregler kommer att försvåra för den svenska livsmedelsproduktionen. Inte heller behöver den verksamhet som bedriver ske i en speciell myndighet. Dessa myndigheter bör därför avskaffas. Staten skall inte ha till uppgift att marknadsföra eller stimulera konsumtionen av en viss typ av livsmedel. Detta skall skötas av marknaden utan statlig inblandning. Mot denna bakgrund föreslås att anslaget till ekologisk produktion slopas. I partimotion Fi240 yrkande 8 (delvis) föreslås att ramen för fastställs till ett belopp som är lägre än vad regeringen föreslagit. Enligt yrkande 9 (delvis) bör den beräknade ramen uppgå till ett belopp som är 304 respektive lägre än regeringsförslaget. Enligt bör jordbruket ses som en näring bland alla andra. Den viktigaste åtgärden för ett livskraftigt jordbruk är att främja en bra småföretagarpolitik. En levande landsbygd är i grunden beroende av tillväxt och nyföretagande. vill driva en jordbrukspolitik där man går från direktbidrag till jordbruket, till att betala bönderna för den samhällsnytta de gör. vill anslå mer medel än regeringen till åtgärder inom djurskydd och djurhälsovård. Vidare avsätts ytterligare medel för konsumentpolitiska åtgärder vad gäller livsmedelshanteringen. anser vidare att bör omvandlas till en mindre enhet med fokus på en bred landsbygdsutveckling. Ökade resurser beräknas för och för miljö, areella näringar och samhällsbygge. Med hänsyn till fiskets utsatta situation bör ytterligare medel tillföras . föreslår i sin partimotion Fi241 en ökning av ramen för med (yrkande 5 delvis). För budgetåren 2005 och 2006 bör den beräknade ramen ökas med 248 respektive i förhållande till regeringens förslag (yrkande 7 delvis). inriktning för jordbruket syftar till fortsatt användning av åkermarken för livsmedelsproduktion eller produktion som enkelt kan ställas om till livsmedelsproduktion. De anslagsförändringar som föreslås syftar till att förbättra det svenska jordbrukets konkurrenskraft i förhållande till omvärlden. Skatter och avgifter, bl.a. dieselskatten föreslås harmoniseras med övriga EU-länder. Detta bedöms vara en förutsättning för att jordbruket skall finnas kvar som basnäring i hela landet och därmed för bevarandet av den öppna landskapsbilden samt möjliggöra ett fullt utnyttjande av befintliga EU-ersättningar. anser att den skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel som jordbruket betalar skall återgå till jordbruksnäringen i form av finansiering av jordbruksforskning, åtgärder för att minska växtnäringsförluster och till stöd för utveckling av en mer miljöanpassad jordbruksverksamhet. vill också tillskjuta jordbruket ytterligare resurser till en rad åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Dessa åtgärder motiveras bl.a. av att utfallet av förhandlingar inom EU utfallit till det svenska jordbrukets nackdel. Förenklade regelverk leder vidare till minskat medelsbehov för och neddragningar av distriktsveterinärorganisationens överkapacitet möjliggör ytterligare besparingar. Extra resurser föreslås anvisas till ett återupprättande av skördeskadeersättningen och därutöver föreslås på grund av Norrlandsjordbrukets utsatta situation särskilda stödåtgärder. Ett nytt anslag föreslås för att finansiera ersättning åt avbytartjänster i jordbruket. För att kompensera för de höga energiskatterna föreslås att ett nytt anslag inrättas för stöd till växthusnäringen. Vidare föreslås ett ökat stöd till miljöförbättrande åtgärder i jordbruket samt till bekämpning av djursjukdomar. Stödet till rennäringen har varit underdimensionerat, varför föreslår en höjning av anslaget. Även ersättningarna för viltskador höjs ytterligare för att motsvara de behov som livskraftiga rovdjursstammar medför. föreslår i sin partimotion Fi242 yrkande 3 (delvis) att ramen för utgiftsområde 23 för ökas med . För budgetåren 2005 och 2006 föreslås en beräknad ram som är 210 respektive högre än vad regeringen förordat (yrkande 3 delvis). föreslår ökade anslag bl.a. till åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Vidare bör ytterligare medel tillföras forskningen avseende miljöförbättringar inom jordbruket och ekologisk produktion. Miljö- och jordbruksutskottet vill för sin del anföra följande. Utgiftsområdet omfattar 38 anslag fördelade på sju politikområden. Det mest omfattande politikområdet är Livsmedelspolitik som omfattar i första hand verksamhet som avser jordbruks- och trädgårdsnäringarna, fiskerinäringen samt livsmedel. Övriga politikområden är Landsbygdspolitik, Djurpolitik, Samepolitik, Skogspolitik, Utbildningspolitik och Forskningspolitik. Som framgår av pro positionen föreslås för att sammanlagt anslås för utgiftsområdet. av utgifterna finansieras från EU-budgeten. Merparten av EU-stödet avser obligatoriska åtgärder såsom arealersättning, djurbidrag, intervention och exportbidrag. Därtill kommer delfinansierade stöd och ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering. Till dessa hör landsbygdsprogrammet och strukturplanen för fiskerinäringen i . Som regeringen redovisar i propositionen ökar ramen 2004 jämförd med beräkningen ekonomiska vårproposition med . Huvudsakligen förklaras detta av satsningar på forskning och utvecklingsverksamhet avseende ekologisk produktion samt fiske- och viltvård. Vidare överförs till utgiftsområdet från utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Denna överföring möjliggör ökade insatser för biotopskydd inom skogsbruket. I förhållande till anvisade medel ökar utgifterna med . Förutom ovanstående satsningar förklaras förändringen huvudsakligen av den tidigarelagda utbetalningen av arealstödsersättningar. Den högre konsekvensberäknade ramen för jämfört med den föreslagna ramen för beror främst på ökade obligatoriska EU-stöd. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om att ramen för utgiftsområde 23 skall fastställas till 14 för och avstyrker motionerna Fi239 (m) yrkande 6, Fi240 (fp) yrkande 8, Fi241 (kd) yrkande 5 och Fi242 (c) yrkande 3 i denna del. Utskottet anser vidare att regeringens förslag beträffande de beräknade utgifterna för budgetåren 2005 och 2006 såvitt gäller utgiftsområde 20 bör tillstyrkas och att motionerna Fi239 (m) yrkande 7, Fi240 (fp) yrkande 9, Fi241 (kd) yrkande 7 och Fi242 (c) yrkande 3 därmed bör avstyrkas i denna del. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Utgifternas fördelning på utgiftsområden (), () och () anför: Enligt Moderata samlingspartiet behövs det nya mer effektiva metoder i arbetet för att bevara den biologiska mångfalden. Ytterst bevarar den enskilde markägaren den biologiska mångfalden bättre än staten. En större andel av den skyddsvärda marken bör skyddas och vårdas genom att s.k. skötselkontrakt tecknas. Behovet av att köpa in skyddsvärd mark minskar därmed som bevarandearbetet blir mer effektivt. För att finansiera arbetet med att bevara den biologiska mångfalden föreslås att en fond om inrättas . Fonden bör vara öppen för donationer. I arbetet med att sanera förorenade markområden är det viktigt att prioritera de områden som är miljö- och hälsofarliga. För att kunna göra nödvändiga prioriteringar behövs vetenskapliga riskbedömningar av saneringsobjektens farlighet för människa och miljö. skall aktivt arbeta för införandet av ett effektivt EU-system för handel med utsläppsrätter vad gäller koldioxid. I förlängningen eftersträvas ett globalt system för handel med utsläppsrätter för att effektivt minska utsläppen av växthusgaser. Vi föreslår i enlighet med vår partimotion Fi239 yrkandena 6 (delvis) och 7 (delvis) en, i förhållande till regeringens förslag, minskning av utgiftsramen för med . Den beräknade utgiftsramen för budgetåren 2005 och 2006 föreslås minskas med 971 respektive . Enligt vår mening belastas den svenska livsmedelsproduktionen med skatter på produktionsmedlen som är avsevärt högre än omvärldens. Skatten på den diesel som förbrukas i näringen måste sänkas till och skatterna på växtnäring och växtskyddsmedel bör avskaffas. Därmed behövs inget anslag för återföring av del av dessa skattemedel. Svenskt djurskydd håller hög standard i ett internationellt perspektiv. En ny dyr myndighet behöver inte inrättas. Det finns en risk att detta får till följd att ytterligare svenska särregler kommer att försvåra för den svenska livsmedelsproduktionen. Inte heller behöver den verksamhet som bedriver ske i en speciell myndighet. Dessa myndigheter bör därför avskaffas. Staten skall inte ha till uppgift att marknadsföra eller stimulera konsumtionen av en viss typ av livsmedel. Detta skall skötas av marknaden utan statlig inblandning. Mot denna bakgrund föreslås att anslaget till ekologisk produktion slopas. Vi föreslår i enlighet med vår partimotion Fi239 yrkandena 6 (delvis) och 7 (delvis) en, i förhållande till regeringens förslag, minskning av utgiftsramen för med . Den beräknade utgiftsramen för budgetåren 2005 och 2006 föreslås minskas med 338 respektive . Utgifternas fördelning på utgiftsområden () och () anför: Enligt måste ambitionen att nå ett hållbart samhälle bli mer än bara ord. tycker att det är dags att tillsätta en hållbarhetskommission med uppgift att finna de systemfel som motverkar hållbar utveckling. grundsyn är att man inom miljöområdet, liksom inom andra områden, skall undvika riktade stödåtgärder som ofta leder till ökad byråkrati och krångliga regler. Utgångspunkten skall i stället vara att den som förorenar betalar. Därför motsätter sig ett riktat stöd till klimatinvesteringar. Det är av central betydelse att är pådrivande i det internationella miljösamarbetet och därför bör ytterligare medel tillföras denna verksamhet. Vidare föreslås ökade anslag till miljöforskning. Situationen i är ytterst allvarlig med ökande hot från oljekatastrofer och torskbestånd som minskar dramatiskt. Mot den bakgrunden föreslås att ett särskilt Östersjökonto inrättas. Vi föreslår i enlighet med vår partimotion Fi240 yrkandena 8 (delvis) och 9 (delvis) en, i förhållande till regeringens förslag, minskning av utgiftsramen för med . Den beräknade utgiftsramen för budgetåren 2005 och 2006 föreslås ökas med 50 respektive . Enligt bör jordbruket ses som en näring bland alla andra. Den viktigaste åtgärden för ett livskraftigt jordbruk är att främja en bra småföretagarpolitik. En levande landsbygd är i grunden beroende av tillväxt och nyföretagande. vill driva en jordbrukspolitik, där man går från direktbidrag till jordbruket till att betala bönderna för den samhällsnytta de gör. vill anslå mer medel än regeringen till åtgärder inom djurskydd och djurhälsovård. Vidare avsätts ytterligare medel för konsumentpolitiska åtgärder vad gäller livsmedelshanteringen. anser vidare att bör omvandlas till en mindre enhet med fokus på en bred landsbygdsutveckling. Ökade resurser beräknas för och för miljö, areella näringar och samhällsbygge. Med hänsyn till fiskets utsatta situation bör ytterligare medel tillföras . Vi föreslår i enlighet med vår partimotion Fi240 yrkandena 8 (delvis) och 9 (delvis) en, i förhållande till regeringens förslag, minskning av utgiftsramen för med . Den beräknade utgiftsramen för budgetåren 2005 och 2006 föreslås minskas med 304 respektive . Utgifternas fördelning på utgiftsområden () anför: anser att miljöpolitiken måste präglas av en helhetssyn, där människan ingår i ett nära samspel med naturen utan att förbruka dess livsuppehållande resurser. Miljöhänsyn och miljöpolitik kan inte avgränsas till någon specifik sektor utan måste inkluderas i beslutsunderlaget inom alla politikområden. För att komma till rätta med miljöproblemen har riksdag antagit 15 nationella miljökvalitetsmål. Det övergripande syftet är att överlämna ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. prioriterar satsningar på de miljökvalitetsmål som bedöms vara svårast att uppnå. Därför anvisas extra medel till klimatinvesteringar för . För att genomföra sanering av förorenade naturområden föreslås att detta anslag tillförs ytterligare medel utöver regeringens förslag. vill också betona vikten av en sammanhållen sjö- och skogsmarkskalkning och föreslår därför att nya medel tillförs kalkning av skogsmark. I utgiftsmotion för utgiftsområde 23 återfinns satsningar för att hindra näringsläckaget från jordbruket till hav, sjöar och vattendrag. De medel som anslås för biologisk mångfald i skogen skall fördelas till olika typer av åtgärder.