utskottsdokument · GQA1SQKNIRF · 2004-01-22 00:00:00 — Plan för SfU:s uppföljnings- och utvärderingsarbete Följande plan för SfU:s fortsatta uppföljnings- och utvärderingsarbete har beslutats vid utskottets sammanträde Frågor om sjukfrånvaron ingår i den avslutade behandlingen av prop. 89 och utskottet har hållit en offentlig utfrågning om orsakerna till den ökade sjukfrånvaron, se bet. 2002/03:SfU10. Frågor om sjukfrånvaron ingår också i vårpropositionen, se yttr. 2002/03:SfU3y. Varför sjukskrivningarna ökar finns även redovisat i delbetänkande SOU 2002:62. revisorer håller på med en förstudie av administrationen av sjukförsäkringen. Syftet är att granska hur regeringen, RFV och försäkringskassorna hanterat de senaste årens ökning av utgifterna inom sjukförsäkringen. Enligt regleringsbrevet har RFV vissa uppdrag som gäller målet för ökad hälsa i arbetslivet. RFV skall redovisa förslag till hur demografin skall beaktas i uppföljningen av målet. RFV skall också ta fram förslag till en årlig redovisning av relevant statistik om hur antalet nettodagar och nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar utvecklas i förhållande till målet samt undersöka om uppgifterna kan redovisas . Uppdraget skall redovisas och bedrivas i samråd med . RFV skall också utveckla/redovisa en eller flera indikatorer som belyser hur socialförsäkringsadministrationen bidrar till måluppfyllelsen. Särskilt viktigt är att indikatorer som fokuserar på kvinnors sjukskrivningar tas fram. Motsvarande uppdrag lämnas till , och . Redovisning skall lämnas . Uppföljnings- och utvärderingsåtgärder: Det är viktigt att utskottet noga följer utvecklingen av sjukfrånvaron och hur målet uppfylls. Det finns anledning anta att regeringen i varje budgetproposition kommer att redovisa hur sjukfrånvaron och sjukpenningkostnaderna m.m. förändrats. Utskottet bör därutöver mer regelbundet följa utvecklingen genom statistik från m.fl. Vilket mått på sjukfrånvaron som därvid bör följas kan också behöva diskuteras. Utskottet har även anledning att diskutera hur den nya ordningen med resultatskrivelser bör utvecklas , inom detta område men även mer allmänt. Arbetet bör ske i dialog med . Hur utskottet bäst följer utvecklingen inom området bör diskuteras ytterligare i utskottet, och någon särskild uppföljningsåtgärd beslutas inte . Frågan om formerna för uppföljning av målet tas upp till fortsatt diskussion i samband med höstens budgetbehandling. Under såväl som har utskottet fått information av RFV om pensionsreformen och dess genomförande. Vissa frågor har utskottet följt särskilt. Det gäller dels änkepensionen och slopat SGA, dels övergången till det nya BTP-systemet. har , såväl skriftligen som muntligen, lämnat information om änkepensionen. Uppgifter har inhämtats från RFV om övergången till det nya BTP-systemet. Regeringen har därefter i våpen 2003 lagt fram förslag om i vissa avseenden förlängd övergångsperiod till det nya BTP-systemet. har dessutom skriftligen informerat utskottet om effekter av BTP-reformen för personer som har sjukersättning. RFV har redovisat hur pensionärernas nettoinkomster i form av ålderspension resp. efterlevandepension förändrats mellan . Hur pensionärernas bostadstillägg förändrats mellan skall RFV redovisa . RFV skall analysera hur målgruppen för BTP förändrats samt göra en bedömning av hur många som har rätt till BTP men som inte söker BTP. Uppdraget skall delredovisas i årsredovisningen och slutredovisas i årsredovisningen . RRV har fått i uppdrag att granska de samlade administrativa kostnaderna för pensionssystemet. Granskningen skall vara klar . En utredning av möjligheterna att fastställa och fördela utdelningsbara överskott i den inkomstgrundade ålderspensionens fördelningssystem skall avslutas . skall den slutliga analysen göras av om ytterligare medel skall överföras från AP-fonderna till statsbudgeten. Av stor betydelse kommer därvid att vara RFV:s årsredovisning för pensionssystemet för . Avsikten är att regeringen efter samråd med Genomförandegruppen skall lägga fram förslag i BP . Annan typ av avstämning är det enligt för tidigt att göra . Endast akuta förändringsbehov tas upp fram till dess, förutom vad gäller BTP och äldreförsörjningsstödet. Härtill kan nämnas att utskottet i betänkande 2000/01:SfU13 Automatisk balansering i pensionssystemet (s. 25) anförde bl.a. följande. Vid ett så omfattande förändringsarbete som pensionsreformen innebär är det naturligt att en del förändringar av framför allt administrativ och teknisk natur kan behöva göras. Enligt utskottets mening är det önskvärt att sådana förändringar så långt möjligt övervägs och görs samlat. En lämplig tidpunkt är därvid kontrollstationen , då den slutliga analysen skall göras av om ytterligare medel skall överföras från AP-fonderna till statsbudgeten. Fram till dess finns tid för utvärdering av regelverket och behovet av eventuella administrativa och tekniska förändringar. Utskottet anser att denna samlade utvärdering bör göras i samråd med Genomförandegruppen. Uppföljnings- och utvärderingsåtgärder: Även om den s.k. kontrollstationen främst avser frågan om överföring av medel från AP-fonderna kan det vara lämpligt att utskottet arrangerar en offentlig utfrågning eller ett seminarium om hur pensionsreformen genomförts i förhållande till de politiska intentionerna. Till utfrågningen/seminariet inbjuds en bred krets, allt från Genomförandegruppen till kända kritiker av pensionsreformen. Utfrågningen/seminariet hålls senast . Tid och form härför bestäms närmare vid planeringen av utskottets arbete . I övrigt fattar utskottet beslut löpande om uppföljningsåtgärder avseende olika pensionsfrågor. Förmånen är helt ny. Närmare information om effekterna etc. lär komma att redovisas i budgetpropositionen . Vid höstens budgetbehandling tas vid behov kompletterande uppgifter in. Upplysningsvis kan redan nu nämnas att i RFV:s budgetunderlag finns en prognos och analys av 2003-2006. Antalet personer som beräknas få äldreförsörjningsstöd 2003 är 17 800, varav 8 400 personer inte har någon pension alls och 9 400 personer har låg pension. Medelbeloppet för den första gruppen beräknas till och för den andra gruppen . För 2004-2006 beräknas antalet förmånstagare vara oförändrat, dock med stigande medelbelopp på grund av ökade bostadskostnader och prisbasbelopp. RFV har i uppdrag att göra en analys av vilka personer som beviljas äldreförsörjningsstöd och i samråd med göra en bedömning av träffsäkerheten i systemet, dvs. om det trots äldreförsörjningsstödet finns äldre personer som mer varaktigt blir socialbidragsberoende. Uppdraget skall delredovisas . Uppföljnings- och utvärderingsåtgärder: Äldreförsörjningsstödet är en reform som bör vara relativt lätt att avgränsa och utvärdera. Reformen har nära anknytning till målet att halvera antalet socialbidragstagare. RFV:s och analys avvaktas. Utskottet tar åter upp frågan om en särskild utvärdering skall göras på utskottets initiativ. På det familjepolitiska området har SfU i stort sett bara haft sedvanlig propositions- och motionsbehandling. Detta har främst skett i samband med budgetbehandlingen på höstarna. Några särpropositioner har behandlats som, helt eller delvis, gällt underhållsstödet och föräldraförsäkringen. (Om underhållsstöd och vårdbidrag i övrigt, se separata avsnitt nedan.) Utskottet har därutöver hållit en offentlig utfrågning om välfärdens utveckling med ledamöter av Kommittén Välfärdsbokslut. Utfrågningen avsåg även barnfamiljernas situation. En utskrift från utfrågningen finns i betänkande 2000/01:SfU1 bilaga 4. En hel del utredningar som rör familjepolitiken har härefter gjorts, t.ex. har Kommittén Välfärdsbokslut lämnat sitt slutbetänkande (SOU 2001:79), redovisat sitt uppdrag i betänkandet Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24) och inom tagits fram rapporten i fokus, från befolkningspolitik till ett barnvänligt samhälle (Ds 2001:57). Familjepolitiken berörs också i Efter skatt - om sanningen ska fram. Sociala utgifter i 1991-2000 (Ds 2003:12) samt i bilaga 12 till långtidsutredningen , En jämställd föräldraförsäkring? (SOU 2003:36). Målet för politikområdet Ekonomisk familjepolitik är att skillnader i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska (med följande tillägg ) inom ramen för den generella välfärden. pågår ett arbete där vissa politikområden valts ut för ett projektarbete med fördjupad resultatinformation. RFV har i regleringsbrevet fått i uppdrag att utveckla resultatindikatorer och resultatmått inom politikområdet ekonomisk familjepolitik (inkluderar bostadsbidragen). Utvecklingsarbetet skall ske i samråd med . RFV har redovisat följande val av resultatindikatorer för den ekonomiska familjepolitiken: - Familjepolitikens omfattning samt dess betydelse för hushållen. - Barnfamiljers relativa standard samt den ekonomiska familjepolitikens betydelse. - Fördelningen av ekonomisk standard för hushåll med resp. utan barn samt hur stor andel av hushållen resp. individerna som har en låg standard. - Den ekonomiska familjepolitikens omfördelande effekter. I en rapport har RFV tillämpat indikatorerna på den ekonomiska familjepolitiken för resp. 2002. planerar att utforma riktlinjer för den fördjupade resultatinformationen och utvecklingsarbetet kommer inte att påverka höstens budgetproposition. Uppföljnings- och utvärderingsåtgärder: RFV redovisar tillsammans med utvecklingsarbetet avseende resultatindikatorer och resultatmått inom politikområdet ekonomisk familjepolitik vid utskottssammanträdet . Utskottets ledamöter kan då lämna synpunkter på hur resultaten för den ekonomiska familjepolitiken bör redovisas. Det kan finnas anledning för utskottet att i övrigt mer allmänt informera sig om frågor på det familjepolitiska området. Vilken information samt formerna och tidpunkten för det kan utskottet diskutera senare, i första hand vid höstens arbetsplanering. Under såväl 1995 som 1996 föreslog utskottet att revisorer skulle göra en utvärdering av bedömningen av den försäkrades merkostnader vid beviljande av vårdbidrag och handikappersättning. Revisorerna inledde en granskning men avskrev den med hänsyn till att RFV gjort en utvärdering. Vissa andra granskningar har gjorts därefter. T.ex. har RFV analyserat hur utgående vårdbidrag och handikappersättningar påverkats antalsmässigt och nivåmässigt av assistansersättningen (RFV Anser 1997:2). RFV har också kartlagt orsakerna till att antalet vårdbidrag ökar (RFV Analyserar 2002:10). Enligt RFV fortsätter arbetet med att fördjupa kunskaperna. Enligt BP avser RFV att arbeta för att försäkrings- och konsultläkare på försäkringskassorna skall komma fram till gemensamma kriterier och kvalitetskrav avseende det medicinska underlaget i vårdbidragsärenden. I regleringsbrevet för RFV anges som mål bl.a. att kvaliteten i handläggningen av vårdbidrag skall öka och genomströmningstiderna kortas. Skillnaderna mellan försäkringskassorna skall minska. RFV har överlämnat en slutrapport om ökningen av antalet vårdbidrag. Rapporten är utarbetad i samarbete med ett flertal andra myndigheter. En ny lag om handikappersättning och vårdbidrag har införts . Den bygger på samma principer som . Härefter har rätten till retroaktivt vårdbidrag slopats. har åldersgränsen för vårdbidrag anpassats till det nya aktivitets- och sjukersättningssystemet och därför höjts från det år personen fyller . RFV skall som sektorsansvarig redovisa hur socialförsäkringsadministrationen skall kunna uppfylla sin del av de handikappolitiska målen. Detta arbete skall genomföras i samråd med försäkringskassorna, PPM, och handikapporganisationerna. Uppdraget skall redovisas . Uppföljnings- och utvärderingsåtgärder: Kansliet gör en enklare uppdatering av kunskaps- och utredningsläget när det gäller vårdbidrag, särskilt vad gäller bedömningen av rätten till ersättning samt om tillämpningen skiljer sig över landet. Uppdateringen redovisas efter den allmänna motionstiden , senast i samband med höstens budgetbehandling. har regeringen redovisat utvecklingen inom olika samhällsområden i förhållande till beslut om mål och inriktning för integrationspolitiken samt sin syn på den framtida inriktningen av integrationspolitiken. Under denna vår har utskottet besökt . En årsredovisning har lämnats av . Mottagandet av och introduktion för flyktingar utreds, redovisas . Regeringen håller på med en utvärdering av storstadspolitiken och avser att återkomma till med en skrivelse om hur arbetet med att genomföra storstadspolitiken utvecklats sedan beslut. På förslag av utskottet håller revisorer på med en granskning av . En rapport beräknas vara klar . Uppföljnings- och utvärderingsåtgärder: Regeringens skrivelse om storstadspolitiken samt revisorernas granskning av bör avvaktas. I den fortsatta arbetsplaneringen kan övervägas möjligheterna att avsätta tid för studiebesök, utfrågningar m.m. bör utskottet försöka sammanträffa med , en myndighet som hör till utskottets beredningsområde. DO bör därvid även redovisa erfarenheterna av den nya diskrimineringslagstiftningen. Ett enhälligt utskott föreslog i betänkande 2000/01:SfU2 ett tillkännagivande om att regeringen senast i våpen 2001 borde redovisa ett sätt att möjliggöra ett flexiblare utnyttjande av anslagen på migrationsområdet, då i första hand anslagen 12:1 och 12:2 Mottagande av asylsökande. I våpen 2001 konstaterade regeringen att anslagssystemet är konstruerat så att flexibilitet finns inbyggd i systemet dels genom möjligheten till anslagskredit resp. anslagssparande, dels genom omprioritering i tilläggsbudget. Vidare ansåg regeringen att det är en viktig princip att förvaltningsanslag och sakanslag skall hållas åtskilda. Därför ansåg regeringen att det inte då fanns anledning att lägga fram förslag till särskilda åtgärder med anledning av SfU:s initiativ. Frågan om anslagsstruktur och flexibilitet inom har utskottet därefter behandlat i betänkande 2001/02:SfU13 med anledning av förslag från revisorer. Utskottet framhöll att det är nödvändigt att anlägga ett flerårigt synsätt på resursfördelningen till migrationspolitiken och att det behövs ett förbättrat underlag för bedömningen av behovet av och utnyttjandet av resurser för asylprocessen. Detta gav som sin mening regeringen till känna. 2002/03:75 avser regeringen att återkomma till i ärendet . I en strategistudie som RRV genomfört för politikområdena migration och integration föreslås bl.a. att ett migrationspolitiskt paket av granskningar genomförs med temat "reglerad invandring och värnet av asylrätten". I detta tema ingår bl.a. en granskning av tidig och rättssäker prövning i asylärenden. Uppföljnings- och utvärderingsåtgärder: Ökade resurser för administration sägs emellanåt kunna minska kostnader i andra avseenden. Hur ser sambandet ut när det gäller ökade resurser för asylprövning i förhållande till kostnaderna för asylmottagandet? Kan man i förväg avgöra när ökade resurser för administrationen är nödvändiga för att inte öka andra kostnader alltför mycket? Skulle ökad flexibilitet mellan anslag inom migrationspolitiken kunna medföra ett effektivare resursutnyttjande? Hur mycket resurser förbrukar arbetet med ärendebalanser om resurstillskott görs alltför sent? Hur snabbt kan organisation anpassas till ett kraftigt ökat eller minskat antal asylsökande? Utskottet bör låta studera dessa samband. För att kunna besluta om den närmare inriktningen av studien och vem som bör genomföra den bör utskottet uppdra åt att göra en förstudie. Vid förstudien görs förslagsvis en översikt för en period (t.ex. fram till nu) av begäran om anslag för såväl sin verksamhet som asylmottagandet, storleken på beviljade anslag, såväl prognoser som det faktiska antalet asylsökande samt hur personalresurserna förändrats . I förstudien bör föreslås alternativa granskningsmöjligheter, t.ex. om studien bör avse hela perioden eller om en jämförelse kan göras mellan vissa år där är sådant där fått förstärkta resurser för asylprövningen och ett annat år sådant där begärt men inte fått sådana resurser. En fortsatt studie kan bygga på såväl faktiska som hypotetiska förhållanden. Förstudien bör vara klar . Efter den allmänna motionstiden tar utskottet ställning till om en särskild studie skall göras och, om den inte sker internt inom , vem som skall få uppdraget. Om utredningen läggs ut som ett uppdrag till en institution vid ett universitet behöver särskild upphandling inte göras. Det bör då vara möjligt att beställa en studie som skall vara klar . Frågan om ökade resurser för administration kan minska kostnaderna i annat avseende åberopas ibland inom andra områden, som t.ex. när det gäller försäkringskassornas resurser för att handlägga sjukpenning- och rehabiliteringsärenden. Om möjligt redovisas resultatet av studien så att erfarenheterna kan komma till nytta även inom andra verksamhetsområden. Uppföljnings- och utvärderingsåtgärder: Med utgångspunkt i JO:s årsberättelser gör kansliet vid lämpligt tillfälle under nästa en sammanställning över förhållanden inom SfU:s beredningsområde som föranlett kritik. Sammanställningen redovisas för utskottet. RFV:s sjukhus och Försäkringsmedicinskt Centrum (FMC) RFV:s sjukhus avvecklades och FMC startade , först i och , nu också i . FMC hör till i . En uppföljning av kvaliteten på försäkringsmedicinska utredningar har gjorts av RFV . En redovisning av FMC finns i RFV:s årsredovisning (s. 114). Uppföljnings- och utvärderingsåtgärder: Enligt tidigare plan för uppföljning- och utvärdering kan utskottet överväga att skaffa närmare information om verksamheten vid FMC, t.ex. genom muntlig information vid ett utskottssammanträde eller genom ett studiebesök.