utskottsdokument · GQA1PNIMKRF · 2004-06-28 00:00:00 — Plan för socialförsäkringsutskottets fortsatta arbete med uppföljning och utvärdering, beslutad Sjukfrånvaron och kostnaderna härför har ökat dramatiskt . Det är särskilt de långa sjukfallen () som har ökat. Det nationella målet för ökad hälsa i arbetslivet är att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande till 2002 halveras . Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska och hänsyn tas till den demografiska utvecklingen . Orsakerna till sjukfrånvaron är komplexa med flera faktorer som samspelar och någon enkel lösning på problemet står inte att finna. Utskottet har senast behandlat frågor om ohälsan i sitt betänkande 2003/04:SfU1. genomfördes olika förändringar inom sjukförsäkringen som syftar till att öka hälsan i arbetslivet, bl.a. åtgärder för att öka precisionen vid sjukskrivning. Deltidssjukskrivning skall användas i ökad utsträckning. De medicinska skälen för sjukskrivning skall preciseras och tydliggöras. Fler s.k. avstämningsmöten skall komma till stånd. skall vid behov kunna inhämta ett särskilt läkarutlåtande för att kunna bedöma i vilken utsträckning den försäkrades arbetsförmåga är nedsatt. De intygsskrivande läkarnas utbildning i försäkringsmedicin förstärks. Försäkringsläkarnas arbetsuppgifter skall preciseras ytterligare, varvid uppgifterna i ökad utsträckning skall inriktas mot mer direkta insatser för att minska sjukfrånvaron. Dessutom anställs fler försäkringsläkare hos försäkringskassorna för att öka kvaliteten vid den medicinska bedömningen. Vidare har arbetsgivarens skyldighet att göra rehabiliteringsutredningar skärpts. skall senast efter sjukanmälningsdagen ha utrett om det finns förutsättningar för att ge den försäkrade sjuk- eller aktivitetsersättning i stället för sjukpenning. En första avstämning av det nationella målet gjordes i budgetpropositionen . Utskottet hade därvid en särskild diskussion om utformningen av målet och hur arbetet med att uppfylla målet bör följas av utskottet. Under våren 2004-våren 2005 skall utskottet följa utvecklingen av sjukfrånvaron och ohälsomålet, enligt följande. följs statistik om sjukfrånvaron och ohälsan: antal personer med sjukpenning eller aktivitets/sjukersättning med könsfördelning ohälsotal efter ålder, kön och ersättningsslag samt för riket resp. län antal som fått sjukpenning och antal sjukpenningdagar netto antal sjukskrivna efter sjukskrivningens längd resp. efter personens ålder deltidssjukskrivning, antal och könsfördelning antal som fått rehabiliteringspenning samt könsfördelning antal personer med aktivitets/sjukersättning, nytillkomna sådana med ålders- och könsfördelning samt föregående sjukfallslängd kostnader för sjukpenning och aktivitets/sjukersättning resp. rehabiliteringspenning Utskottet har hållit slutna utfrågningar med dels RFV om sjukfrånvaron och ohälsoarbetet, dels med om sjukskrivningsprocessen. hålls en offentlig utfrågning om sjukskrivningsprocessen med såväl RFV och som med andra myndigheter och organisationer. Utskottet har beslutat att följa utvecklingen av sjukfrånvaron i två län där sjukfrånvaron inte i alltför stor utsträckning avviker från den för landet genomsnittliga. De län som valts är och län. Utskottet har vid utskottssammanträdet fått information från företrädare för försäkringskassorna i dessa län om hur sjukfrånvaron ser ut i resp. län samt vilka åtgärder som vidtas eller planeras för att minska den. Utskottet avser att följa detta arbete för att få förnyad information om sjukfrånvaron i dessa län. Sådan information inhämtas vid besök vid resp. försäkringskassa och/eller genom information vid ett utskottssammanträde. Utvecklingen av den korta sjukfrånvaron, särskilt vad gäller unga personer och attityder tas om möjligt upp under föregående punkter samt i övrigt när det finns relevant material att diskutera i utskottet. I granskningsplan är ett tema Väldfärdssystemens robusthet. Här anges bl.a. att den demografiska utvecklingen och andra faktorer riskerar att utsätta socialförsäkringssystemen för stora påfrestningar framöver. De höga sjuktalen medför höga utgifter på statsbudgeten, som sjuktalen leder till ett minskat arbetsutbud och därmed lägre tillväxt. Ett tema inom detta område är Kostnadsutveckling under kontroll. Här avses belysas bl.a. hur uppföljning sker inom ohälsoområdet och om det är möjligt för att bedöma måluppfyllelse utifrån regeringens resultatinformation. Regeringen avser att i budgetproposition återkomma med närmare analys av uppfyllelsen av målet om sjukfrånvaron (prop. 2003/04:100). Det är viktigt att utskottet även fortsättningsvis noga följer utvecklingen av sjukfrånvaron och hur målet uppfylls. kommer utskottet att behöva ta ställning till frågor om sjukfrånvaron, förutom vid behandlingen av budgetpropositionen, vid behandlingen av regeringens aviserade förslag om bl.a. arbetsgivares medfinansieringsansvar för sjukfrånvaron. Utskottet bör inhämta information om tiderna för försäkringskassornas handläggning av utbetalning av sjukpenning. Utskottet bör , om möjligt, även inhämta information om i vilken omfattning försäkringskassorna nekar de försäkrade sjukpenning i nyanmälda sjukfall samt efter hur från det sjukfallet anmälts till som fattar ett sådant beslut. I övrigt fortsätter utskottet det påbörjade uppföljningsarbetet enligt ovan, dvs. utskottet fortsätter följa statistikuppgifter om sjukfrånvaron och ohälsan samt följer särskilt sjukfrånvaron i och län liksom arbetet vid försäkringskassorna i dessa län resp. den nya myndigheten organisation i dessa län. Det finns numera ett EG-direktiv /78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet som behandlar arbetslivsområdet i vid mening och omfattar bl.a. diskrimineringsgrunden ålder. har i uppdrag att undersöka behovet av en lagstiftning som skyddar mot diskriminering på grund av ålder även på andra samhälls-områden än arbetslivet i den mening som avses i direktivet. Det framhålls att det i många fall kan finnas fullt godtagbara skäl till att personer behandlas olika beroende på ålder och att det är troligt att ett förbud mot diskriminering på grund av ålder måste förses med en rad undantag. Detta gäller i särskilt hög grad på socialförsäkringsområdet och i fråga om olika typer av sociala förmåner och insatser. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . Frågor om bl.a. åldersbarriärer, människors möjligheter att förvärvsarbeta fram till pensioneringen och därefter samt särbehandling på grund av ålder har behandlats av den parlamentariska äldreberedningen Senior 2005 i betänkandet Äldrepolitik för framtiden (SOU 2003:91). En översyn skall ske av behovet av åldersutjämning i systemet för statliga avtalsförsäkringar. Möjligheterna undersöks att tillsammans med arbetsmarknadsutskottet inhämta information som har samband med frågan om åldersdiskriminering. Försäkringsmedicinskt centrum (FMC) RFV:s sjukhus avvecklades och FMC startade , först i och , sedan i och även i och . FMC-verksamheten utgör en resultatenhet vid i . Antalet anställda vid utgången av 2003 var 112 personer, en ökning med 20 personer från föregående år. En uppföljning av kvaliteten på försäkringsmedicinska utredningar har gjorts av RFV . En redovisning av FMC finns i RFV:s årsredovisning (s. 122). Verksamheten bedrivs numera utan något ekonomiskt stöd. utvisar verksamheten ett positivt resultat om . inkom nära 2 900 beställningar av utredningar. Utskottet har redan i sin plan för uppföljning och utvärdering beslutat att överväga att skaffa närmare information om verksamheten vid FMC, t.ex. genom muntlig information vid ett utskottssammanträde eller genom ett studiebesök. Utskottet vidhåller detta. Inriktningen bör vara att utskottet skaffar sig sådan information. I den mån det finns tid att göra ett besök vid FMC-verksamhet kan utskottet besöka en av de ursprungliga FMC-verksamheterna i , något som kan kombineras med besök i hamnen för att studera gränskontroll vid yttre Schengengräns (färja från i ). Det är annars möjligt att, om utskottet besöker i för att följa ohälsoarbetet, ett sådant besök kombineras med ett besök vid FMC i . Alternativt besöks FMC i (som också har kommunala beställare) i samband med ev. besök hos och . Ytterligare ett alternativ är att utskottet besöker FMC:s verksamhet i kombinerat med ett besök vid i . Om utskottet har tid att göra ett besök och vilket alternativ som bör väljas avgörs . En ny lag, lag om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administration, har trätt i kraft och ersatt socialförsäkringsregisterlagen. Enligt lagen får SPV och KPA direktåtkomst till uppgifter i socialförsäkringsdatabasen för samordning av tjänstepensioner m.m. Utskottet ansåg (bet. 2003/04:SfU3) att detta inte skulle medföra att andra organ utanför socialförsäkringens administration skulle få direktåtkomst till uppgifterna. SPV:s och KPA:s direktåtkomst måste dessutom ses som en övergångslösning i avvaktan på ett utbyggt system för utlämnande av uppgifter på ADB-medium. Utskottet beslöt (prot. 2003/04:3) att inhämta information om det arbete som bedrivs inom RFV vad gäller överföring på medium för automatiserad behandling av personuppgifter till försäkringsorgan m.m. utanför socialförsäkringsadministrationen. har under hand informerats om detta beslut. Av tidsskäl har uppföljning ännu inte skett. Utskottet skall inhämta närmare information i frågan om dataöverföring till försäkringsorgan utanför socialförsäkringsadministrationen, om möjligt . bildas den nya myndigheten . En särskild utredare skall lämna förslag till bland annat instruktion för den nya myndigheten. Uppdraget skall slutredovisas . Utskottet kommer att behandla en proposition med förslag till följdlagstiftning avseende inrättandet av . Utskottet bör följa övergången till den nya organisationen. Information bör inhämtas om hur arbetet fortskrider, t.ex. genom att höra den särskilde utredaren . Utskottet kan också behöva inhämta information vid behandlingen av propositionen med följdlagstiftning. Utskottets fortsatta uppföljning av arbetet med att minska sjukfrånvaron i och län kommer också att ge tillfälle att studera effekterna av organisationsförändringen. Äldreförsörjningsstöd (ÄFS) I RFV:s budgetunderlag för 2005-2007 (del 2 s. 99-102) anges att antalet personer som fick ÄFS 2003 var i genomsnitt 10 800. Antalet ökade och hade 12 500 personer ÄFS. En del av dessa personer hade inte någon pension alls. Denna grupp var 6 300. Den andra gruppen är de som hade låg pension med bostadstillägg och eventuellt särskilt bostadstillägg, men som ändå hamnade under skälig levnadsnivå. Antalet i denna grupp var 6 200. Medelbeloppet blev , för dem utan pension och för gruppen med pension och bostadstillägg. Antalet förmånstagare bedöms öka något kommande år som en effekt av omläggningen till det nya pensionssystemet. Medelbeloppet beräknas stiga med anledning av ökade bostadskostnader och prisbasbelopp. RFV har redovisat ett regeringsuppdrag om analys av träffsäkerheten av reglerna om äldreförsörjningsstöd. RFV anser att jämförelsen mellan ÄFS-tagare och socialbidragstagare indikerar att ÄFS träffar avsedd målgrupp. En mer djupgående analys kan inte göras då statistik på individnivå blir tillgänglig avseende socialbidragstagare. Även en analys av ÄFS eventuella ekonomiska konsekvenser för den enskilde kan göras, liksom bedömning av det fortsatta socialbidragsbehovet hos gruppen. RFV avser att återkomma i dessa frågor. Utskottet angav i sin plan för uppföljning och utvärdering att äldreförsörjningsstödet är en reform som bör vara relativt lätt att avgränsa och utvärdera. Reformen har nära anknytning till målet att halvera antalet socialbidragstagare. RFV:s och analys skulle avvaktas och frågan om en särskild utvärdering skall göras på utskottets initiativ tas upp . Utskottet anser att RFV:s fortsatta analyser bör avvaktas. På det familjepolitiska området har SfU i stort sett bara haft sedvanlig propositions- och motionsbehandling. Detta har främst skett i samband med budgetbehandlingen på höstarna. Några särpropositioner har behandlats som, helt eller delvis, gällt underhållsstödet och föräldraförsäkringen. (Om underhållsstöd, se separat avsnitt nedan.) En hel del utredningar som rör familjepolitiken har gjorts , t.ex. har Kommittén Välfärdsbokslut lämnat sitt slutbetänkande (SOU 2001:79), redovisat sitt uppdrag i betänkandet Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24) och inom tagits fram rapporten i fokus, från befolkningspolitik till ett barnvänligt samhälle (Ds 2001:57). Familjepolitiken berörs också i Efter skatt - om sanningen ska fram. Sociala utgifter i 1991-2000 (Ds 2003:12) samt i bilaga 12 till långtidsutredningen , En jämställd föräldraförsäkring? (SOU 2003:36). Utskottet har hållit en offentlig utfrågning om välfärdens utveckling med ledamöter av Kommittén Välfärdsbokslut. Utfrågningen avsåg även barnfamiljernas situation. En utskrift från utfrågningen finns i betänkande 2000/01:SfU1 bilaga 4. Det seminarium som skatte- och socialförsäkringsutskotten gemensamt höll under s.k. forskardag avsåg bl.a. den ovannämnda 2003:12. Målet för politikområdet Ekonomisk familjepolitik är att skillnader i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. pågår ett arbete där vissa politikområden valts ut för ett projektarbete med fördjupad resultatinformation, bl.a. politikområdet ekonomisk familjepolitik (inklusive bostadsbidragen). RFV har tillsammans med redovisat detta utvecklingsarbete för utskottet. En arbetsgrupp med företrädare för Social-, Finans-, Närings-, Utbildnings- och Justitiedepartementen har i uppdrag att beskriva och analysera situationen för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Arbetet skall avslutas . En särskild utredare har fått i uppdrag att se över föräldraförsäkringen. Uppdraget skall redovisas . Det finns anledning för utskottet att ytterligare informera sig om frågor på det familjepolitiska området. Om utrymme finns bör utskottet inhämta information om den ovannämnda interdepartementala arbetsgruppens arbete. Underhållsstödet infördes fr.o.m. . Fr.o.m. ändrades reglerna för den underhållsskyldiges återbetalningsskyldighet genom att grundavdraget höjdes och procentsatserna för återbetalningsskyldigheten ändrades. inhämtade utskottet information från RFV om effekten av dessa förändringar. blev det möjligt att få underhållsstöd då barnet bor växelvis hos båda föräldrarna. har i SOU 2003:42 lagt fram förslag om reformerat underhållsstöd. Betänkandet har remissbehandlats. När det gäller återbetalningsskyldighet har den även analyserats av i SOU 2001:24. En parlamentarisk kommitté utvärderar reform om vårdnad, boende och umgänge (dir. 2002:89). I utredningen ingår bl.a. frågor om samarbetsavtal, umgängesavdrag och växelvis boende. Kommittén skall redovisa sitt arbete . Utskottet bör skaffa ytterligare information om effekterna av de förändringar av återbetalningsskyldigheten som genomfördes fr.o.m. samt om möjligheterna till underhållsstöd vid växelvis boende. I första hand sker detta genom att kansliet inför budgetbehandlingen gör en enklare sammanställning av kunskapsläget. EU har fått tio nya medlemsländer. För åtta av dessa medger anslutningsfördraget att särskilda regler övergångsvis får gälla för arbetstagares rörlighet. har tillkännagivit för regeringen som sin mening att några särskilda sådana regler inte skall införas. Före skall rådet se över hur de nationella övergångsarrangemangen har fungerat. Rådets översyn skall ta sin utgångspunkt i en rapport från kommissionen. Regeringen har beslutat om direktiv till en utredning om bl.a. möjligheterna att begränsa rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen för medborgare från ett annat EU-land som kommer till för att söka arbete (dir. 2004:61). Den delen av uppdraget skall redovisas . Uppdraget skall redovisas i sin helhet . har för avsikt att göra en förstudie av hur de svenska socialförsäkringarna fungerar i internationella sammanhang, särskilt när det gäller övriga EU/EES-länder, och hur resultatet förhåller sig till de ursprungliga intentionerna med socialförsäkringssystemen. Utskottet bör inhämta information om möjligheterna att följa upp i vilken omfattning svenska sociala förmåner utbetalas till eller för personer som är bosatta i annat EU/EES-land. har uppdragit åt , , att göra en uppföljningsstudie om resurser. Uppdraget skall utföras av universitetslektor och vara klart . Bakgrunden till studien är de långa handläggningstiderna i utlänningsärenden och svårigheterna att göra prognoser över utvecklingen av antalet asylsökande. De medel som anvisas för migrationspolitiken måste användas rationellt. Långa handläggningstider blir särskilt kostsamma i asylärenden på grund av att de sökande vistas i mottagningssystem. De medel som anvisas för migrationspolitiken måste utnyttjas bättre. Inte minst i asylprövningen, där det måste ställas höga krav på personalens kompetens, finns det gränser för hur mycket verksamheten med kort varsel kan utökas. Den huvudfråga som ska belysas är hur sambanden ser ut när det gäller ökade resurser för asylprövning i förhållande till kostnaderna för asylmottagandet. Följande delfrågor ska därvid belysas: - Kan man i förväg avgöra när ökade resurser för administrationen är nödvändiga för att inte öka andra kostnader alltför mycket? - Skulle ökad flexibilitet i resursutnyttjandet kunna medföra ett effektivare resursutnyttjande? - Hur snabbt kan organisation anpassas till ett kraftigt ökat eller minskat antal asylsökande? - Hur mycket resurser förbrukar arbetet med ärendebalanser om resurstillskott görs alltför sent? Utskottet fortsätter uppföljnings- och utvärderingsåtgärderna när den nämnda studien redovisas . Avsikten är att utskottet även skall behandla regeringens skrivelse 2003/04:53 Resultat och kostnader i asylprocessen. bedriver ett granskningsprojekt och rättssäker prövning i asylärenden, som beräknas vara avslutad . Vid höstens budgetbehandling bör utskottet bjuda in generaldirektör för att informera om verksamheten och lämna kompletterande upplysningar. Eventuellt bjuds även företrädare för in för att redovisa arbetsläget i nämnden.