sou · GRB335d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen stats- rådet att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över utbildningen för barn, ungdo- mar och vuxna med utvecklingsstörning. fastställde regeringen direktiv för kommittén (Dir. 2001:100). Med stöd av bemyndigandet tillsattes kommittén (U 2002:01) . Kommittén har antagit namnet . Genom beslut och fastställde regeringen tilläggsdirektiv för kommittén (Dir. 2002:162) respek- tive (Dir. 2003:32). Kommunalrådet förordnades som ordförande i kommittén. Som ledamöter förordnades riksdagsledamöterna (fr.o.m. ) , , (t.o.m. ), och , kommunalrådet , adjunkten , fritidsledaren och riksdagsledamoten . Som sakkunniga förordnades departementssekreterarna (t.o.m. ), (t.o.m. ), (fr.o.m ) och (fr.o.m. ) samt revisionsdirektören och som experter utredaren , departementssekreteraren , generaldirektören , konsulenten och undervisningsrådet . Kommitténs sekretariatet består av universitetsadjunkten , kanslirådet och hovrättsasses- sorn . Enligt direktiven ska kommittén redovisa ett delbetänkande samt slutredovisa sitt uppdrag senast den Det första betänkandet ska innehålla dels kom- mitténs analys av hur den utbildning och den undervisning som ges till barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning svarar mot deras behov och förutsättningar, dels en internationell studie. Underlag för arbetet med denna rapport har varit forsknings- och utvärderingsrapporter, föredragningar inför kommittén, hea- rings som kommittén har anordnat med berörda organisationer och institutioner, deltagande i konferenser och seminarier, studiebesök på skolor samt kontakter med personal, elever och föräldrar inom särskolan och särvux. Kommittén har genomfört en enkätunder- sökning rörande gymnasiesärskolan och initierat en studie om trä- ningsskolan. Bidrag till kommitténs arbete har lämnats av professorn och filosofie doktorn , som också har medverkat i det nu aktuella delbetänkandet med artiklar (bilaga 3 och 4). Professorn och docenten har lämnat information om särskolan i två av våra nordiska grannländer och har bidragit med varsin artikel (bilaga 5 och 6). I enlighet med direktiven har ordföranden och sekretariatet sammanträffat med de kommittéer som har beröring med utredningsområde, , 2000, Utredningen om läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder, Utredningen om vissa hjälpmedel för personer med funktionshinder samt om vissa insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshind- rare samt . Kommittéassistent och ansvarig för produktionen av heloriginal har varit . får härmed överlämna betänkandet För den jag är – om utbildning och utvecklingsstörning. En droppe droppad i livets älv Har inte kraft att flyta själv Det krävs en styrka hos varje droppe Hjälp att hålla de andra oppe. Kommittén och dess uppdrag ...................................... En skola för alla ......................................................... De internationella dokumenten........................................................ Regeringens nationella handlingsplan för handikappolitiken......... Begrepp och definitioner ............................................. Vår sammanfattning med kommentarer .......................................... En historisk återblick .................................................. Vår sammanfattning med kommentarer .......................................... Särskolan och särvux – organisation och innehåll ........... Förskolan och förskoleklassen......................................................... Den obligatoriska särskolan ............................................................. Vår sammanfattning med kommentarer.......................................... Särskolan och särvux i författningar .............................. Syfte och mål med utbildningen ...................................................... Kommunernas skyldighet att anordna utbildning.......................... Vår sammanfattning med kommentarer.......................................... Elever i särskolan........................................................ Mottagande i särskola....................................................................... Försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande ........................... Elever med invandrarbakgrund ...................................................... Vår sammanfattning med kommentarer........................................ Kvalitet och utveckling.............................................. Att bedöma kvalitet......................................................................... Organisation och undervisning ...................................................... Elever och föräldrar......................................................................... Vår sammanfattning med kommentarer ........................................ Resurser och resurstilldelning .................................... Kostnader och kostnadsfördelning ................................................ Vår sammanfattning med kommentarer ........................................ Särvux och folkbildning............................................. Vår sammanfattning med kommentarer ........................................ 11 Integrering i praktiken – det beror på.......................... Olika bilder av integrering .............................................................. Samspel och relationer.................................................................... Delaktighet i skolsituationen ......................................................... Olika sätt att organisera undervisning........................................... Specialundervisning och pedagogiska resultat .............................. Integrering i och ................................................. Kan samverkan leda till social integrering? Vår sammanfattning med kommentarer........................................ Kompetens och lärarutbildning................................... Kompetens och samverkan............................................................. Vår sammanfattning med kommentarer........................................ Elever i behov av särskilt stöd ........................................................ Vår sammanfattning med kommentarer........................................ Bilaga 1 Kommittédirektiv ............................................................. Dir. 2002:162 Förlängd tid för deluppdrag ............... Dir. 2003:32 Förändrat uppdrag............................... Bilaga 3 Integreringens praktik och teori....................................... Synen på avvikande barn och på särskolan ..... Utviklingshemmete i norsk skole..................................... Bilaga 6 Organisering af undervisningen af børn med psykiske Flertalet kapitel i detta betänkande inleds med . Under denna rubrik tar vi i punktform upp de bedömningar som kommer att ligga till grund för vårt fortsatta arbete. Kapitlen avslutas med en sammanfattning med kom- mentarer. Denna inledande sammanfattning är därför kortfattad och kan ses som en beskrivning av vad de olika kapitlen innehåller och vilka frågor vi kommer att gå vidare med inför vårt slutbetän- kande. I är begreppet en skola för alla ett centralt begrepp, som har präglat skolpolitiken. En långsiktig vision för den svenska skolan är att den ska utvecklas till en skola där alla ele- ver blir sedda och bemötta, där alla elevers erfarenheter får utrymme och där alla elever får en undervisning som tillgodoser deras behov. Det är i denna anda vi bedriver vårt arbete i . I kapitel 2 En skola för alla redovisar vi de viktigaste av de inter- nationella åtaganden som har påtagit sig genom att ansluta sig till internationella deklarationer och överenskommelser. Vi redogör också för regeringens handlingsplan för handikappolitiken. Begrepp som integrering, integration, inkludering och delaktig- het används i många olika sammanhang. Vi redogör i kapitel 3 Begrepp och definitioner för hur de används i skolsammanhang och vilka innebörder de kan ges. Vi kommer i vårt fortsatta arbete att använda oss av begreppen en inkluderande undervisningen och en inkluderande skola. Med det vill vi åstadkomma en perspektivför- skjutning, där fokus flyttas från individen till omgivningen. Delak- tighet är ett centralt begrepp som ofta kopplas till lärande. Vi häv- dar att delaktighet och inflytande är en förutsättning för en inkluderande undervisning och för en skola med hög kvalitet. Synen på barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning har förändrats genom historien. I kapitel 4 En historisk återblick ger vi en bild av särskolans framväxt och utveckling . Värderingar och attityder, liksom ekonomi och synen på kun- skap, har under olika perioder satt sin prägel på denna utveckling. Det framgår av vår genomgång att värderingar och attityder styr organisationen också på regional och lokal nivå. Detta är en viktig bakgrund för att förstå varför särskolan organiseras på så olika sätt i skilda delar av landet. Kapitel 5 Särskolan och särvux ger en allmän beskrivning av sär- skolans och särvux organisation och innehåll. Trots en generell strävan att ge likvärdiga möjligheter till utbildning för alla barn och ungdomar, finns det fortfarande avgörande skillnader i skollagstiftningen. För dessa skillnader redogör vi i kapitel 6 Särskolan i lag och författning. Vi avser att i vårt slutbetänkande närmare analysera om de skillnader som finns i lagstiftningen är motiverade ur pedagogiska, sociala och andra aspekter. I kapitel 7 Elever i särskolan konstaterar vi att antalet elever, som går i särskola, har ökat kraftigt och tenderar att fortsätta att öka. Elever flyttar också i högre utsträck- ning än tidigare över från till särskolan . Det är stora skillnader mellan kommunerna när det gäller andelen elever som går i särskola, vilket väcker oro för likvär- digheten i skolan. Det finns också stora skillnader när det gäller andelen barn i särskolan som går i grundsär- respektive tränings- skola. Särskolans elevökning har inte någon enkel enskild förklar- ing, utan sammanhänger med en rad olika faktorer, som vi redogör för i kapitlet. Barn som inte bedöms kunna uppnå mål på grund av utvecklingsstörning har rätt till utbildning i särskolan. Detta gäller också barn, som inte bedöms kunna uppnå mål därför att de har fått ett betydande och bestående begåvningsmäs- sigt funktionshinder på grund av hjärnskada och barn med autism eller autismliknande tillstånd. Begreppet utvecklingsstörning innebär ett intellektuellt eller kognitivt funktionshinder. Barn med utvecklingsstörning eller autism är dock, som alla andra barn, individer med olika förutsätt- ningar och behov. Dessa kan hänga samman med många andra faktorer än med utvecklingsstörningen, t.ex. bakgrund, social situ- ation och personliga egenskaper. Hur skolan utformar den sociala och pedagogiska miljön, är avgörande för elevernas möjligheter att utvecklas. Vi kommer i vårt fortsatta arbete att återkomma till frågorna om särskolans personkrets och de stora skillnaderna mellan kommuner när det gäller andelen elever i särskola. Vi kommer också att arbeta vidare med frågor som rör brister i utredningsförfarandet inför mottagandet i särskolan och i dialogen med och informationen till föräldrar. I detta sammanhang finns det anledning för oss att särskilt uppmärksamma den relativt stora andelen barn med invand- rarbakgrund i särskolan. Tyngdpunkten i det fortsatta arbetet kommer dock att ligga på att diskutera och analysera förutsättningarna för att barn och ungdomar med begåvningsmässiga funktionshinder ska få en så bra skolgång som möjligt och bästa tänkbara förutsättningar för en kunskapsmässig och social utveckling. har i två olika utredningar om försöksverksamheten med ett ökat föräldrainflytande över en elevs mottagande i särsko- lan föreslagit att försöksverksamheten ska permanentas. Vi kom- mer i vårt slutbetänkande att ta ställning i denna fråga. I kapitel 8 Kvalitet och utveckling hävdar vi att de senaste årens utveckling har inneburit både positiva och negativa effekter för sär- skolan. En effekt är att särskolan genom det kommunala huvud- mannaskapet har kommit närmare kommunernas skolväsende och blivit mer synlig. Därmed har möjligheterna till samverkan ökat. Många kommuner arbetar också aktivt för att öka samverkan mellan särskolan och grund- och gymnasieskolan. Föräldrar och elever är generellt sett nöjda med särskolan och eleverna trivs. Nio av tio ungdomar i gymnasiesärskolan fullföljer sin utbildning. Vi har dock också uppmärksammat problem och svårigheter i särskolan, som vi redovisar i kapitlet. Vi kommer i vårt fortsatta arbete att ägna speciell uppmärk- samhet åt förutsättningarna för en ökad samverkan för att åstadkomma en inkluderande skola. Vår utgångspunkt är att sätta elevernas behov och intresse i fokus, snarare än hänsy- nen till organisatoriska eller personella överväganden. Valmöjligheterna i särskolan är sämre än i övriga skolformer och elevernas möjligheter till inflytande varierar, men är generellt svagt. Dessa frågor har vi därför anledning att återkomma till i det fortsatta arbetet. framlagda förslag om förändringar i gymnasieskolan kommer att påverka gymnasiesärskolan. Vi kommer i vårt fortsatta arbete att ägna uppmärksamhet åt frågorna om hur gymnasiesärskolan bättre ska kunna förbe- reda eleverna för livet efter skolan. Vi kommer också att utreda hur gymnasiesärskolan ska förändras i förhållande till en förändrad gymnasieskola. I kapitel 9 Resurser och resurstilldelning redogör vi för kostnaderna för särskolan. De genomsnittliga elevkostnaderna för såväl den obligatoriska som den frivilliga särskolan varierar kraftigt mellan kommunerna. Särskolan har egna anslag, särskilda från övriga skolanslag i flertalet kommuner i landet. Oron för en sämre resurs- tilldelning om särskoleanslagen går upp i övriga skolanslag är en viktig anledning för många att slå vakt om den särskilda skolfor- men. Vi konstaterar att resursfördelningssystemen kan bli styrande för hur man organiserar olika verksamheter och kan utgöra ett hin- der för integrationssträvanden. Vi kommer därför i vårt fortsatta arbete att göra en fördjupad översyn av resurshanteringen inom skolan och dess effekter. Vi har också anledning att närmare se över de stora skillnaderna i kostnader mellan kommunerna. Särvux resurser är påfallande låga både i reella tal och i förhållande till satsningarna på övrig vuxenutbildning. Skillnaderna mellan kommuner är också här mycket stora. Vi redovisar i kapitel 10 Särvux och folkbildning för särvux framväxt och uppbyggnad och konstaterar att tillgängliga rapporter och utvärderingar är entydiga i sin bedömning av att särvux uppvisar en rad brister. Vi kommer i vårt fortsatta arbete att ta upp och närmare ana- lysera dessa brister. Folkhögskolornas och studieförbundens kursverksamhet för vuxna med utvecklingsstörning är ett viktigt komplement till särvux. Kapitel 11 Integrering i praktiken – det beror på handlar om inte- grering, ett begrepp som i praktiken visar sig ha många innebörder. Vi hävdar att man, för att göra rättvisa åt begreppet, inte bara bör studera integrering med utgångspunkt från den enskilde eleven. Det är väsentligt att också studera hur undervisningen är organise- rad och upplagd samt vad den innehåller. Bemötande, förståelse och attityder hos skolans personal och andra elever har stor betydelse för en elevs möjligheter att lyckas i skolan. Omgivningens attityder påverkar hur en elev med utveck- lingsstörning känner att han kan klara av saker och får vara med och ingå i en gemenskap. Studier visar att elever med funktionshin- der ofta har dåliga erfarenheter av att inte få vara med i skolans gemenskap. Vi redovisar i kapitlet en rad studier kring samspelet mellan elever med utvecklingsstörning och mellan elever med utvecklings- störning och andra elever. Studierna visar bland annat att andra faktorer än själva funktionshindret är avgörande för om ett samspel kommer till stånd och att det har stor betydelse hur lärare och andra formar skolmiljöer och på olika sätt stimulerar till samspel. Självförtroende, snarare än funktionshinder, har betydelse för upplevelsen av delaktighet i skolan. Graden av självförtroendet hänger i sin tur samman med bemötande och uppskattning från lärares och kamraters sida och på vilka samspelsmöjligheter som skapas. Miljöer och träffpunkter, där elever med utvecklingsstör- ning kan möta varandra på lika villkor, har stor betydelse. Att få vara jämlik på lika villkor har ett stort värde, men också mindre jämlika relationer kan vara betydelsefulla. Likheten skapar en känsla av trygghet, medan olikheten ger större utmaningar. Det framkommer små eller inga skillnader mellan elever i sär- skoleklasser och integrerade elever i vad gäller den kognitiva utvecklingen. Däremot visar en betydande mängd forsk- ningsresultat att undervisning i särskilda grupper snarare har en negativ effekt på elevens sociala utveckling, motivation och själv- bild. Vi kan, utifrån de studier vi redovisar, konstatera att det för en inkluderande undervisning krävs stora insatser på många plan. Den fysiska integreringen kan ses som en grund, men betydligt mer måste till. I detta perspektiv blir det angeläget att ur olika aspekter studera och gymnasieskolans förutsättningar att undervisa elever med utvecklingsstörning. Vi kommer i det fortsatta arbetet att fokusera på det faktum att det, trots en fysisk integrering av särskolan, är långt kvar till en inkluderande verksamhet. Frågor som måste belysas är bland annat hur skolans personal kan bidra till att skapa den goda skolan, där alla på sina egna villkor bidrar till mönstret i en social mosaik. Undervisningen av elever med utvecklingsstörning ställer, obe- roende av skolform, särskilda krav på kunskaper och kompetens hos lärare och annan personal. I kapitel 12. Kompetens och lärarut- bildning redogör vi för behovet av specialpedagogisk kompetens i kommunerna. Vi redovisar utvärderingar om hur lärarna själva ser på sina förutsättningar att svara mot särskoleelevernas behov både i särskolan och i . Vi redogör också för den nya lärarut- bildningen och för de grundläggande kunskaper inom det special- pedagogiska kunskapsområdet som framtidens lärare kommer att ha. Vidare tar vi upp skolledarnas ansvar och behov av special- pedagogisk kompetens, liksom elevassistenternas roll i såväl det sociala som det pedagogiska arbetet i skolan. Vi kommer att arbeta vidare med frågorna om lärarutbildning och kompetensutveckling för olika personalkategorier. Utvecklingen i flertalet europeiska länder och också i och går mot en ökad inkludering av elever i behov av särskilt stöd i reguljära skolor och utbildningar. I kapitel 13 Internationella erfarenheter redogör vi för trender och tendenser i en rad europe- iska länder och för de faktorer som påverkar möjligheterna att uppnå en ökad integration eller inkludering. Vi lämnar också en mer detaljerad redogörelse för utvecklingen och den rättsliga regleringen av specialundervisning i de övriga nordiska länderna. Särskolan finns inte som egen skolform i våra grannländer och det är därför intressant att se hur man där löser behoven av specialundervisning och speciallösningar för olika elevgrupper. Vi avser att i vårt fortsatta arbete följa upp den inter- nationella översikten och framför allt försöka hitta goda modeller för och exempel på integration och inkluderande undervisning. 1Kommittén och dess uppdrag övergripande uppdrag är att föreslå hur den framtida utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utveck- lingsstörning bör utformas i fråga om mål, innehåll, organisation och personalens kompetens. I uppdraget ingår att i ett första steg redovisa kommitténs analys av i vilken utsträckning den utbildning och den undervisning som ges till barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning svarar mot deras behov och förutsätt- ningar. I uppdraget ingår också att genomföra en internationell studie av hur utbildningen för elever med utvecklingsstörning är utformad i andra länder. I detta första betänkande redovisar vi en kartläggning av utbild- ningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning. Vi har använt oss av aktuell statistik, utvärderingsrapporter, forsk- ningsrapporter, studiebesök och kontakter med myndigheter, organisationer och institutioner med ansvar eller engagemang för elever med utvecklingsstörning i särskola, grund- och gymnasie- skola eller särvux. Detta för att få en bild av hur utbildningen för människor med utvecklingsstörning ser ut . Med utgångs- punkt i denna kartläggning har vi försökt analysera och problemati- sera bilden av särskolan och särvux. Den problematiserade bilden ska utgöra ett avstamp för de förslag vi kommer att presentera i vårt slutbetänkande . Vi redogör först för hur utbildningen fungerar beträffande organisation, innehåll och kvalitet. En del förhållanden är gemen- samma för alla eller flera av verksamheterna i särskolan och några avsnitt är därför gemensamma, medan andra rör en specifik skol- form. Vuxenutbildningen behandlas i ett eget kapitel. Förutom sär- vux belyser vi också kortfattat de möjligheter för personer med utvecklingsstörning som öppnas i folkhögskolor och studieför- bund. Kommittén och dess uppdrag En viktig utgångspunkt för kommitténs arbete har varit de utvärderingar av innehåll och kvalitet inom olika former av utbild- ning för personer med utvecklingsstörning som har genomfört . har i en rad rap- porter visat att särskolan i många avseenden har kommit långt med att erbjuda en bra utbildning och en god lärande miljö för barn och ungdomar med utvecklingsstörning. Men har också påvisat problem och svårigheter. Framför allt pekar rapporterna på svårigheterna att öka integreringen och på brister när det gäller kommunernas strategier både för särskolans organisation och för dess undervisning. Skillnaderna mellan olika kommuners sätt att hantera särskolefrågorna i sina skolorganisationer är påfallande och kan inte alltid hänföras till väl genomtänkta strategier. Dessa och andra frågor tar vi upp och belyser i detta betänkande. rapporter omfattar hela särskolan, men tyngdpunk- ten ligger på grundsärskolan. För att komplettera den bild som ges i rapporter har vi därför genomfört en egen enkät till ett representativt urval av kommuner rörande gymnasiesärskolan. Vi har också initierat en särskild studie av träningsskolan. Särskolan handlar emellertid inte bara om organisation och undervisning. Viktiga frågor är också elevernas sociala situation, hur de trivs i skolan och vilken grund deras skolgång ger för ett bra vuxenliv. Här har vi tagit del av en rad forskningsrapporter om hur såväl barn och ungdomar som vuxna upplever eller har upplevt sin skolsituation. Flera intressanta studier handlar om gemenskap, samspel och utanförskap. Tillsammans ger de en god bild av de problem och svårigheter som möter personer med utvecklingsstör- ning i skolan och i livet i övrigt. Vi försöker i vårt betänkande belysa frågorna om delaktighet och utanförskap. När det gäller utbildningen av vuxna med utvecklingsstörning har också genomfört en utvärdering och frågorna har behandlats i och i en proposition till . Vi har haft kontakt med , Sisus och några enskilda folkhögskolor och studieförbund. Vi tar i betänkandet också upp en diskussion om begreppen utvecklingsstörning, integrering, inkludering och delaktighet samt redovisar samhällets syn på dessa frågor. Bidrag till den diskussio- nen har vi bland annat fått av professorn vid i och filosofie doktorn vid . Båda har deltagit i ett möte med kommittén, där vi har lyft dessa frågor. Till detta betänkande fogas Kommittén och dess uppdrag som bilagor två artiklar om normalitet, handikapp och integrering, skrivna av de två forskarna (bilaga 3 och 4). I den internationella studien riktar vi i första hand blickarna mot våra nordiska grannländer.