sou · GRB377d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare för att pröva hur skolformen svenskundervisning för invandrare, sfi, kan förnyas och organiseras (dir. 2002:105). Med stöd av detta bemyn- digande förordnades kommunalrådet till särskild utredare. förordnades och förordnades till sekreterare i utredningen. Som experter förordnades biträdande enhetschef , ; departementssekrete- rare , ; utbildningsrådet , ; professor , ; sekreterare , Svenska Kommunför- bundet; departementssekreterare , Utbildnings- departementet; departementssekreterare , Finans- departementet; utvecklare , och projektledare , . Undervis- ningsråd , Myndigheten för skolutveckling, har del- tagit i expertgruppens arbete . Utredningen har antagit namnet (U 2002:08). Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande Vidare vägar och vägen vidare – svenska som andraspråk för samhälls- och arbetsliv (SOU 2003:77). Med detta betänkande är uppdraget slutfört. Bakgrund till uppdraget........................................................... Direktiv och avgränsningar ..................................................... Betänkandets upplägg och centrala begrepp .......................... Sfi på väg – i går och .......................................... Sfi:s uppdrag och roll ................................................. Sfi till vems nytta?.................................................................... 4.1.1 Olika syn på mål och syfte........................................... Sfi enligt styrdokumenten ....................................................... Sfi – både mål och medel ......................................................... Överväganden och förslag....................................................... 4.5.1 Sfi är en utbildning ....................................................... Inte enbart nyanlända................................................... Inte enbart språk........................................................... Inte enbart arbete ......................................................... Sfi – ansvar och organisation ....................................... Kommunens ansvar och roll .................................................... 5.1.1 Samma uppdrag – olika förutsättningar....................... 5.1.3 Andra aktörer och samverkan ...................................... 5.1.4 Interkommunal och regional samverkan ..................... Överväganden och förslag ............................................ Svenska för asylsökande......................................................... Överväganden och förslag .......................................... Måluppfyllelse och uppföljning .................................. Antal och andel i sfi-utbildning............................................. Inrapportering och underlag.................................................. 6.3.1 Oklarheter, skillnader och jämförelser ...................... Avbrott/studieuppehåll och måluppfyllelse ......................... Definition av avbrott/studieuppehåll ........................ Vem gör avbrott/uppehåll? Orsaker till avbrott/studieuppehåll ........................... Avbrott/studieuppehåll och undervisningen......... 6.5.1 Nått slutnivå – godkänd.......................................... Fortsätter i utbildning ................................................ Timmar i utbildning.................................................... 6.5.4 Bra eller dålig måluppfyllelse...................................... Överväganden och förslag ..................................................... 6.6.2 Översyn av underlag och redovisning av statistik..... 6.6.3 Utökad och fördjupad uppföljning............................ Samhälls- och arbetslivsorientering ............................ Samhällslivsorientering inom sfi ........................................... Exempel från sfi-verksamheten ................................. Exempel utanför sfi-verksamheten............................ Övriga exempel från verksamheter............................ Arbete kring normer och värderingar ....................... Samhällslivsorientering och språk ............................. Överväganden och förslag..................................................... Samhällsinformationen kvar inom sfi........................ Samhällsorientering för dem som inte läser svenska som andraspråk ............................................. Samhällslivsorientering och språk ............................. Målet är handlingsberedskap...................................... Förtydligande av arbetslivsorientering...................... Från att ta seden till att få syn på seden .................... Strategier för fortsatt lärande..................................... Tillgång till modersmål............................................... Samverkan och kompetensutveckling ....................... Praktik inom sfi – en för studerande ................... Gällande begrepp, styrdokument, aktörer ........................... Är praktik bra – för vad och för vem? Antal studerande i praktik.......................................... Omfattning och förläggning...................................... Koppling till tänkt yrkesområde eller studieplan ..... Uppföljning och utvärdering ..................................... Anskaffning av praktikplatser.................................... Exempel från verksamheter........................................ Överväganden och förslag..................................................... Lärande i samhälls- och arbetsliv ............................... Samverkan och mål ..................................................... En mångfald av miljöer och platser............................ för lärande och lärare ........................................ Dokumentation och uppföljning ............................... Sfi – en del av kommunens stöd för vuxnas lärande...... Det offentliga skolväsendet för vuxna....................... förslag och diskussioner om skolformen Stöd för vuxnas lärande – och så sfi ........................... Överväganden och förslag ..................................................... Sfi inordnas i vuxenutbildning ................ Invändningar mot en inordning ................................. Sfi blir en fjärde del i komvux .................................... Sfi byter namn ............................................................. Ny åldersgräns för sfi............................................................. Ungdomar på IVIK respektive sfi.............................. Ungdomar inom komvux ........................................... Invandrade ungdomar inom individuella Överväganden och förslag .......................................... Sfi och särvux.......................................................................... Styrdokument – rättigheter........................................ Sfi och/eller särvux...................................................... Vägen vidare – med kartläggning som grund ................ Begrepp och styrdokument ................................................... Plan som stöd för livslångt lärande ....................................... 10.2.1 Många planer krockar ................................................. 10.2.3 Validering inom vuxenutbildningen .......................... 10.2.4 Exempel från verksamheter........................................ 10.2.5 Studerandes hälsa........................................................ 10.2.6 Kartläggning och individuell planering för sfi- Överväganden och förslag..................................................... 10.3.1 Kartläggning för alla ................................................... 10.3.2 Kartläggning som process .......................................... Svenska för individer – sfi ......................................... Kvinnor och män i sfi ............................................................ 11.1.1 Jämställdhet och likvärdighet i styrdokumenten...... 11.1.2 Deltagande och måluppfyllelse .................................. 11.1.3 Aktörernas påverkansmöjligheter.............................. 11.1.4 Studerandes syn på sfi och jämställdhet.................... 11.1.5 Sammanfattande slutsatser......................................... Studerande med kort utbildningsbakgrund.......................... 11.2.1 Antal och begrepp ...................................................... 11.2.3 Måluppfyllelse, avbrott/studieuppehåll..................... 11.2.5 Utbildningen och lärarna ........................................... 11.2.7 Sammanfattande slutsatser......................................... Studerande med lång utbildningsbakgrund.......................... 11.3.2 I högskolemiljö ........................................................... 11.3.3 Frågan om huvudmannaskapet .................................. 11.3.5 Exempel från verksamheter........................................ 11.3.6 Överväganden och förslag.......................................... Studerande i behov av särskilt stöd....................................... 11.4.2 Begreppet funktionsnedsättning ............................... 11.4.3 Styrande dokument .................................................... 11.4.4 Bemötande och rättigheter......................................... 11.4.7 Överväganden och förslag .......................................... Studerande med hörselnedsättning ....................................... 11.5.1 Begrepp och omfattning ............................................. 11.5.2 Den studerande ........................................................... 11.5.5 Överväganden och förslag .......................................... Studerande med läs- och skrivsvårigheter eller dyslexi........ 11.6.1 Begreppet dyslexi ........................................................ 11.6.2 De studerande ............................................................. 11.6.3 Utredning och kartläggning ....................................... 11.6.4 Behov av kompetenser................................................ 11.6.5 Tecken på läs- och skrivsvårigheter eller dyslexi ...... 11.6.6 Sammanfattande slutsatser ......................................... Studerande med följdverkningar efter trauma, t.ex. 11.7.1 Begrepp och omfattning ............................................. 11.7.2 Kartläggning och samtal ............................................. 11.7.3 Traumarelaterade symptom........................................ 11.7.4 Helhetssyn, professionalism och kontinuitet ........... 11.7.5 Sammanfattande slutsatser ......................................... Vidare vägar – sfi med mera....................................... Möjligheter till flexibilitet...................................................... 12.1.1 Kartläggning för flexibilitet........................................ 12.1.2 Stabilitet för flexibilitet............................................... Fler vägar till språket.............................................................. 12.2.2 Fler timmar – bättre inlärning? 12.2.4 Koppling av formellt och informellt lärande............. Sfi och arbetsmarknadsinsatser ............................................. 12.3.1 Arbetsinriktade insatser i kommunerna .................... 12.3.2 Arbetsmarknadspolitiska program ............................ 12.3.3 Överväganden och förslag .......................................... Sfi och förvärvsarbete ............................................................ 12.4.1 Perspektiv och utgångspunkter ................................. 12.4.2 Lag om rätt till ledighet för sfi-studier...................... 12.4.3 Förvärvsarbetande sfi-studerande.............................. 12.4.4 Erfarenheter från arbetsgivare ................................... 12.4.5 Insatser för att öka arbetsgivares delaktighet ........... 12.4.6 Överväganden och förslag.......................................... 13.1.1 Utbildning, behörighet och tjänst ............................. 13.1.2 Behov av sfi-lärare....................................................... 13.1.3 Lärarutbildning och kompetensutveckling ............... 13.1.4 Samarbete och samverkan .......................................... Överväganden och förslag..................................................... 13.2.1 Fler platser på lärarutbildningen................................ 13.2.2 Relevant innehåll i utbildning och 13.2.3 Behov av vuxeninriktning .......................................... 13.2.4 Fortsatt kompetensutveckling................................... 13.2.5 Övriga medel för att säkerställa kompetens- och Individens försörjning under sfi-studierna ................... Olika försörjningskällor vid sfi-studier................................ 14.1.3 Andra former av ekonomiskt stöd ............................ 14.1.4 Förvärvsarbete eller anhörigs inkomst ...................... 14.1.5 Överväganden och förslag.......................................... Studiestöd för sfi-studier?..................................................... 14.2.2 Nytt läge för kostnadsbedömningar ......................... 14.2.3 Överväganden och förslag.......................................... Finansiering av sfi-utbildningen ................................. Kostnader för och finansiering av sfi ............................ 15.2.1 Generella statsbidrag................................................... 15.2.2 Riktade statsbidrag...................................................... 15.2.3 Generellt statsbidrag för sfi........................................ 15.2.4 Riktat statsbidragssystem för sfi................................ 15.2.5 En sammanfattande bild ............................................. Ett framtida finansieringssystem för sfi................................ 15.3.1 Generellt statsbidrag med utjämning för hela sfi- 15.3.2 Särskilt statsbidrag .......... 15.3.3 Inordning i det generella statsbidrags- och Utvärdering för framtida vägval .................................. Överväganden och förslag ..................................................... 16.1.1 Nationell utvärdering för helhetsbild ........................ Behov av förändringar i styrdokument samt Behov av förändringar i styrdokument ................................. 17.1.1 Förslag om förändringar i lag och förordning........... 17.2.1 Vad kostar sfi ?..................................................... 17.2.2 En reformerad sfi-verksamhet.................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv .............................................................. Bilaga 2 Tilläggsdirektiv .................................................................. Bilaga 3 Enkät till sex kommuner avseende kostnader för sfi ...... Regeringen beslutade att en utredare skulle pröva hur skolformen svenskundervisning för invandrare, sfi, kunde förnyas och organiseras. Enligt direktiven skulle utgångspunkt för detta arbete vara att skapa en högkvalitativ utbildning i svenska språket och därigenom kunna stärka språkinlärningen, höja svenskutbild- ningens status och öka möjligheterna att anpassa utbildningen och utbildningsmålen till individernas behov och förutsättningar. Direktiven angav att utbildningen i svenska skulle kunna ske paral- lellt med t.ex. olika former av annan utbildning, arbete eller praktik. Samhällsinformationens roll i den grundläggande utbildningen i svenska språket skulle prövas. Utredaren skulle särskilt analysera kon- sekvenserna av förändringarna i fråga om ansvars- och kostnads- fördelningen mellan stat och kommun för såväl deltagarnas för- sörjning som för själva utbildningen och introduktionen i kommu- nerna. Utredningen skulle bedrivas i nära samråd och parallellt med översynen av mottagande av och introduktion för flyktingar (Dir. 2001:87). Enligt tilläggsdirektiv 2003:3 skulle utredningen redovisa sitt uppdrag . Utredningen har i enlighet med direktiven arbetat nära utredningen om flyktingmottagande och introduktion och vi har strävat efter att lägga förslag som harmonierar med varandra. Vi har haft en expertgrupp med representanter för relevanta departement och myndigheter. För att få ett underlag för beslut och förslag har utredningen tagit del av litteratur av skilda slag: tidigare gransk- ningar, utvärderingar, rapporter och betänkanden. Utöver detta har utredningen på olika sätt genom kontakter, samråd och besök tagit del av erfarenheter och kunskaper från olika håll. Utredningen har besökt sex kommuner av olika storlek och med olika förutsätt- Vi har haft kontakter med många olika aktörer; myndigheter, forskare, arbetsmarknadens parter, handläggare, lärare, studerande och frivilligorganisationer. En utgångspunkt för samtliga våra förslag är hur vuxna tillägnar sig ett andraspråk på olika sätt och vilka faktorer som kan bidra till eller försvåra inlärningen. Därför beskriver professor i detta kapitel den resa som en vuxen invandrare ger sig ut på i avsikt att lära sig svenska för att leva och arbeta i . En översiktlig beskrivning av andraspråksinlärares svårigheter i det svenska språket inleder kapitlet och därefter förs ett resonemang kring hur majoritetsbefolkningens förväntningar och bemötande samt det omgivande samhällets maktstrukturer kan underlätta eller försvåra språkinlärningen och integrationen i samhället. Slutligen behandlas lärares och studerandes roller samt den önskan om Supermetoden för andraspråksinlärning som ibland förs fram i debatten. Sfi på väg – och En historisk tillbakablick på sfi-utbildningens i får också tjäna som en utgångspunkt för de förslag vi lägger i betän- kandet. Denna tillbakablick visar att många av de frågor som är aktuella kring sfi även tidigare figurerat i debatten och fortfarande väntar på en lösning. Sfi – uppdrag och roll I detta kapitel diskuterar vi sfi-utbildningens uppdrag, vad utbild- ningen syftar till och vilka mål som ska uppnås. Vi belyser också utbildningens roll i samhället och de skilda uppfattningar som upp- dragsgivare, ansvariga huvudmän och avnämare kan ha om den. Vi belyser också frågan om sfi-utbildningens status och menar att detta är en fråga om kvalitet men också i hög grad om tydlighet när det gäller uppdrag och kompetensområde. Detta ger bl.a. upphov till ett behov av att förtydliga och avgränsa sfi-utbildningens uppdrag och ansvar. Utredningen beskriver sin syn på detta och lägger en grund för övriga förslag genom att slå fast att målgruppen bör förbli densamma och att nu gällande kursplan inte bör för- ändras. Sfi – ansvar och organisation Utredningen bedömer att kommunen även fortsättningsvis bör vara enda huvudman för sfi-utbildningen. Utformningen av sfi- utbildningen varierar stort i landet. Orsaker till detta är bl.a. kommunernas olika förutsättningar och syn på utbildningen, vilket i sin tur får konsekvenser för organisation och ambitionsnivå. I kapitlet pekar vi också på det stora handlingsutrymme som finns inom styrdokumentens ramar, men som inte alltid är uppenbart för huvudmannen. De skilda förutsättningarna och kommunernas relativt stora frihet innebär att det inte är relevant att föreslå en modell för sfi. Vi behandlar också frågan om upphandling och föreslår ett ökat stöd för kommunernas upphandling av sfi. Det som sker är en viktig utgångspunkt för den planering av insatser som sker när flyktingen som fått uppehålls- tillstånd tas emot i en kommun. Med anledning av detta och att svenskundervisning för asylsökande nu ska bedrivas utifrån kurs- planen för sfi föreslår vi en översyn om huruvida asylsökande ska omfattas av sfi-utbildning och att berörda myndigheter tar fram rutiner för hur studiedokumentation kan delges de mot- tagande kommunerna. I detta kapitel resonerar vi kring sfi-utbildningens måluppfyllelse samt avbrott och studieuppehåll med grund i officiell statistik och i för utredningen speciellt framtagna uppgifter. Kapitlet visar på ett behov av en översyn och förändring av såväl underlag för uppgiftsinlämning, som i den offentliga redovisningen av dessa uppgifter. Vi föreslår en sådan översyn och också att i sin granskning av kommunernas årliga kvalitetsredovisningar särskilt ska beakta redovisningen av sfi-verksamheten. Vi visar i kapitlet att endast drygt hälften av målgruppen påbörjar sfi-studier inom 3 – 3,5 läsår efter ankomst till landet. grund i kommunernas ansvar att söka upp och motivera dem i kommunen som har rätt till sfi att delta i utbildningen ger vi i uppdrag att undersöka detta förhållande samt att even- tuellt ge förslag på lämpliga åtgärder för att öka andelen som påbörjar studier snabbt efter bosättning. Vi har samordnat redovisningen av denna del av uppdraget med Utredningen om flyktingmottagande och introduktion som i sitt betänkande (SOU 2003:75) behandlar den samhällsinformation som förmedlas utanför sfi. föreslår att begreppet samhälls- och arbetslivsori- entering ska användas och att detta som ska utgöra en del av innehållet i sfi-utbildningen. Vi menar att språkinlärning bör utgå från ett relevant innehåll och att sfi bör utgå från och behandla det som berör vuxna individer, dvs. att leva och arbeta i . Vi visar i kapitlet att språk, kultur samt samhälls- och arbetslivsorientering är intimt förknippade och att ett särskiljande av samhällsorienteringen skulle försvåra för utbildningen att ta tillvara de studerandes kunska- per och erfarenheter samt det omgivande samhällets möjligheter att bidra till en effektiv utbildning enligt gällande mål. Vi menar att samhälls- och arbetslivsorienteringens innehåll och arbetssätt inom sfi bör definieras, förtydligas, förstärkas och individualiseras genom bland annat kompetensutveckling av lärare och ett kommentarmate- rial. För dem med behov av samhälls- och arbetslivsorientering och som inte deltar i sfi-undervisning pekar vi på möjligheter att inom ämnet samhällskunskap på grundläggande nivå skapa anpassade del- kurser som kan ges på modersmålet. Praktik inom sfi – en för studerande För att möjliggöra för sfi-studerande att uppnå den kommunikativa förmåga som sfi syftar till fordras att de studerande får stöd och möjligheter att pröva sin språkförmåga och sina lärandestrategier i autentiska miljöer i samhällsliv och arbetsliv. Vi menar dock att fokus inte bör ligga på formen praktik utan på att lärande kan och bör ske i en mängd olika omgivningar utanför klassrummet. För att betona detta i samklang med kursplanerna föreslår vi att begreppet Lärande i samhälls- och arbetsliv, , introduceras. Vi visar också på hur detta moment konkretiserar samhälls- och arbets- livsorienteringen. Utredningen föreslår att kommunen får ett förstärkt åtagande att inom sfi-utbildningen anordna , integrera momentet i utbildningen samt för att anskaffa platser som syftar till lärande i samhällslivet. För anskaffandet av platser som syftar till lärande i arbetslivet föreslår vi ett delat ansvar mellan kommun och arbets- förmedling. I syfte att stödja en integrering i sfi av LISA-momentet, men också av de studerandes erfarenheter från t.ex. arbetsplatsintro- duktion, förvärvsarbete och av andra anordnad arbetspraktik föreslår vi satsningar kring olika former av kompetensutveckling av lärare och ett utarbetande av referens- och kommentarmaterial. Sfi – en del av vuxnas lärande Vi anger i kapitlet de starka skäl som vi anser finns för att sfi ska upphöra att vara en egen skolform inom det offentliga skolväsendet och inordnas i skolformen vuxenutbildning (komvux). Vi menar bl.a. att detta skulle påskynda och förstärka utvecklingen av sfi i en positiv riktning. Vårt förslag innebär att sfi ska utgöra en fjärde del i komvux till- sammans med studier på grundläggande, gymnasial och påbyggnads- nivå. Ett av skälen till detta är att vi då i styrdokumenten, som sam- ordnas så långt det är möjligt, kan behålla en särskild lagstiftning för sfi. För att bättre spegla såväl målgrupp som innehåll och syfte med sfi-utbildningen föreslår vi att utbildningen byter namn till Utbild- ning i svenska som andraspråk för samhälls- och arbetsliv.