sou · GRB356d2 · 2004-01-01 00:00:00 — På länsnivå har förlorat, relativt sett, flest arbetstillfällen följt av , , och län. Om man bryter ned de 21 länen till 289 kommuner kan konstateras att minskat sin sysselsättning i 165 kommuner. I 43 kommuner är sysselsättningen oförändrad, medan den ökat i 81 kommuner. 3.5 Den regionala täckningen – boendekommun/arbetsställe- kommun finns på många orter och på ännu fler arbetsställen. 2000 hade anställda (inkl. direktanställda) boende i 289 av 289 kommuner (). Täckningen minskar dock till 271 av 289 kommuner () om ett krav ställs på minst 10 anställda boende i kommunen. Täckningen minskar ytterligare till 220 av 289 kommuner () om ett krav ställs på minst 30 anställda och till 173 av 289 kommuner () om ett krav ställs på minst 50 anställda boende i kommunen. Det finns en avgörande skillnad mellan arbetsställekommun och boendekommun. Den förra avser lokaliseringen av arbetsplatsen för den enskilde, medan den senare avser var den enskilde bor. Den förra är ett bättre mått på om finns där behoven finns. 3.6 Samlad bedömning av i vilken utsträckning vid omstruktureringar tar regionalpolitisk hänsyn och undviker att lägga ned på orter med svag arbetsmarknad En samlad bedömning ger vid handen att den regionala täckningen minskat uttryckt som kommuntäckning. Tyngdpunktsförskjutningen mot ökad tjänstesektor inom gör att arbetsställebegreppet inte blir lika entydigt som . Det är sannolikt att den reella täckningen är något större än vad som framgår av statistiken. är (2000) i hög utsträckning fortfarande verksamt i sysselsättningssvaga områden, men samti- digt har sysselsättningen påverkats kraftigt i negativ riktning i vissa sysselsättningssvaga förvärvsregioner. Sysselsättningen och kom- muntäckningen har minskat ytterligare något . (inkl. direktanställda) per kommun 1985, 1990, 1995 och 2000 Bilaga 7 SOU 2003:56 Bilaga 7 SOU 2003:56 Bilaga 7 SOU 2003:56 För att kunna värdera övergångsmålet måste övergångar ställas i relation till övriga flöden in och ut från samt kvarvarande anställda (stocken). I Samhall AB:s system saknas mer detaljerade uppgifter över de anställda. För att kunna analysera övergångarna mer i detalj har SCB på uppdrag av utredningen gjort en samkör- ning av data för de övergångar som gjordes med uppgifter i den registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken (RAMS) avseende . Resultatet av denna samkörning redovi- sas i denna bilaga där övergångar bl.a. jämförs med kvarvarande anställda samt nyanställda för ett antal olika variabler, såsom ålder, kön, utbildningsnivå, födelseland, etc. Uppgifter om inflödet till och utflödet från har erhållits från och avser 2001. För att få en jämförelse över tiden har motsvarande uppgifter inhämtats. Längre tidsserier har på grund av svårtillgängliga data inte kunnat tas fram. I tabell 1 nedan redovisas inflödet till fördelat på olika anställningsvägar. Av tabellen framgår att den största delen av inflödet var nyanställda som anvisats från Arbetsförmedlingen (). av inflödet var återanställning efter över- gång. Nyanställning var vanligare bland kvinnor än män. Återgång efter övergång utgjorde däremot en något högre andel bland män än bland kvinnor. Inflödet 1997 fördelar sig annorlunda än fördelningen . anställdes totalt 4 773 personer med arbetshandikapp. Av dessa utgjorde återanställningarna , överflyttningar från annat Samhallföretag och nyanställningar utgjorde av inflödet detta år. Anledningen till den kraftigt minskade andelen överflyttningar beror på Samhalls AB:s ändrade organisation med färre bolag. Till skillnad från inflödet 2001 var nyanställning vanligare bland män än bland kvinnor 1997, medan kvinnor flyttades över från annat Samhallbolag i större utsträckning än män. Inflödet 2001 fördelat på anställningsvägar och kön, antal och andel i procent Andel (%) avknoppning, innevarande år avknoppning, föregående år Återanställning efter övergång, Återanställning efter övergång, Av tabell 2 nedan framgår att närmare en tredjedel av dem som lämnade 2001 förtidspensionerades och en av tio gick i ålderspension. De samlade pensionsavgångarna utgjorde därmed en nästan lika stor del av utflödet som övergångar till reguljärt arbete. Övergångar utgjorde en högre andel av utflödet bland män än bland kvinnor. Förtidspension var däremot betydligt vanligare bland kvinnor än bland män. Andelen kvinnor som förtidspensionerades var nära dubbelt så stor som andelen män. I övrigt var skillnaden mellan könen liten. Av de 3 455 anställda med arbetshandikapp som lämnade 1997 gick tre av tio över till annat arbete. Enbart förtidspension utgjorde en nästan lika stor andel som övergångarna detta år (), medan gick i ålderspension. Liksom gick män över till annat arbete i större utsträckning än kvinnor, medan förtidspension var vanligare bland kvinnor än bland män. En del av övergångarna är s.k. avknoppningar, vilket innebär att en av utvecklad affärsidé övertas av ett annat privat företag eller av Samhallanställda, som bildar ett företag. En förut- sättning är att Samhallanställda med arbetshandikapp övergår till det förvärvade företaget och får fast anställning. Möjligheterna till avknoppning har i ökad utsträckning kommit att aktualiseras i samband med det pågående omstruktureringsarbetet inom . Utflödet 2001 fördelat på avgångsorsaker och kön, antal och andel i procent. Andel (%) I tabell 3 nedan visas utflödet fördelat på avgångsorsak och ålder. Av tabellen framgår att övergångar och egen uppsägning minskar med stigande ålder, i motsats till förtidspension som ökar med stigande ålder. Samma förhållande gällde även . Av de anställda med arbetshandikapp som lämnade 2001 gick över till annat arbete som förtidspensionerades. Studeras enbart kvinnor förstärks denna bild ytterligare. För kvinnor i denna åldersgrupp var ande- larna . anställda med arbetshandikapp vid skiljer sig inte nämnvärt åt mellan kvinnor och män. Utflödet 2001 fördelat på avgångsorsaker och ålder, antal och andel i procent1 Utredningen har låtit genomföra en studie av sannolikheten att lämna till olika avgångsorsaker . Till grund för beräkningarna ligger en skattad sannolikhet att under varje påbörjad tremånadersperiod lämna för en given avgångsorsak. Information avseende anställnings- respektive avgångstidpunkt samt avgångsorsak är hämtad från Samhall AB:s lönesystem. Utflödet avser en referensperson som är vald utifrån den vanli- gaste egenskapen inom respektive kategori, en slags typperson.2 Data avseende personkaraktäristika är hämtad från AMS Händelse- 1Uppgiften om antalet övergångar i tabell 2 skiljer sig från Personalredovisning bl.a. beroende på boksluträttelser. 2Referenspersonen har följande karaktäristika; man, , förgymnasial utbildning, svensk medborgare, rörelsehindrad, bosatt i , söker arbete inom kategorin ej hänförbart yrke, har ej erfarenhet i sökt yrke, har utbildning i sökt yrke, har akassa eller grundersättning, söker heltidsjobb och är ej interlokalt sökande (dvs. har begränsad sökradie). För att fånga upp skillnader i arbetsmarknadsläge över anställningstiden och för personer som skrivits in olika år har utflödet från obalansen (öppet arbetslösa och personer i konjunk- turberoende program) till arbete satts till för samtliga anställningsår och över samtliga anställningsperioder. Modellen tar dock inte hänsyn till att somliga personer, efter att ha lämnat , återkommer och påbörjar en ny anställning. Skillnaden mellan de olika anställningsåren skall således inte bero vare sig på förändringar i de Samhallanställdas sammansättning eller förändrade yttre förhållanden. Skillnaderna skall istället förklaras av förändringar av funktionssätt eller institutionella förutsättningar, alternativt av andra faktorer som modellen inte lyckats fånga upp. I figur 1–4 nedan visas den skattade sannolikheten att ha lämnat för respektive avgångsorsak. Av figur 1 framgår att sannolikheten att få arbete utan lönebidrag varierade kraftigt beroende på vilket år man anställdes, men att skillnaderna minskar över anställningstidens längd (jämför kurvornas lutning). Jämfört med övergångsfrekvensen för personer anställda 1992/93, skedde en kraftig ökning för anställda 1994/95. Därefter sjönk chanserna att få arbete utanför drastiskt. Avvikelserna i sannolikheten att få arbete utan lönebidrag skall härledas till de anställdas två första anställningsår, därefter sker en utjämning av övergångsfrekvensen. Övergångarna till egen uppsägning i figur 3 uppvisar en liknande utveckling som övergångar till arbete. Figuren över sannolikheten att lämna för förtidspension (figur 4) uppvisar en motsatt utveckling över tiden. Sannolikheten att förtidspensioneras är närmast obefintlig det första anställnings- året men ökar därefter. Sannolikheten att förtidspensioneras ökar kraftigt , särskilt tydligt är detta för anställda 1998/99. I detta fall rör det sig emellertid om väldigt små flöden. I övrigt kan noteras att variationen i sannolikheten att få anställ- ning med lönebidrag visserligen är jämförelsevis liten mellan åren, men ändå inte försumbar (figur 2). Utvecklingen över tiden är här, till skillnad från de övriga studerade avgångsorsakerna, i stort sett . Figur 1: Andel av de som skrivits in i respektive år som lämnat till arbete (utan lönebidrag), över tiden Figur 2: Andel av de som skrivits in i respektive år som lämnat till lönebidrag, över tiden Figur 3: Andel av de som skrivits in i respektive år, som lämnat p.g.a. egen uppsägning Figur 4: Andel av de som skrivits in i respektive år, som lämnat p.g.a. förtidspension, över tiden 1.3Övergångar i förhållande till stock och inflöde Som redovisats tidigare saknas mer detaljerade uppgifter i Samhall AB:s lönesystem över de anställda. För att kunna analysera över- gångarna mer ingående har utredningen av SCB beställt en sam- körning av personuppgifter för de övergångar som gjordes med uppgifter i (SREG) avseende fördelat på ett antal olika variabler. SREG är ett av de fyra register som den Registerbaserade arbetsmarknadsstatisti- ken (RAMS) består av. De övriga tre registrena är Aktivitetsregist- ret (AREG), Registret över arbetsställen i RAMS () och Registret över företag i (ORGRA). omfattar samtliga personer som var folkbokförda i landet . Därefter påförs uppgifter från Kontrolluppgifts- registret och Inkomst- och förmögenhetsregistret. Med hjälp av uppgifterna i dessa register samt Arbetskraftsundersökningen för klassificeras personerna som förvärvsarbe- tande eller ej förvärvsarbetande . Som för- värvsarbetande räknas personer som har en arbetsinkomst som motsvarar minst fyra timmars arbete eller varit tillfälligt frånva- rande . Av de 2 231 personer som enligt lämnade bolaget 1999 och 2000 återfanns 1 573 personer i . Perso- ner som återfunnits som anställda vid har därefter ren- sats bort. Studien avser alltså endast nettoövergångar. Jämförelse har därefter gjorts med anställda vid (stocken) samt, där så varit möjligt, med dem som nyrekryterades till (inflödet). Uppgifter om stocken är hämtad från Sysselsätt- ningsregistret och avser endast anställda med arbetshandikapp (direktanställda har rensats bort). Antalet anställda med arbetshan- dikapp var enligt 24 516. Enligt var antalet 26 634. Skillnaden i antalet anställda beror framförallt på att definition av förvärvsarbetande är mer strikt än begreppet anställd samt att de två statistikkällorna avser olika mättidpunkter. Uppgifter om inflödet har hämtats från AMS databaser och avser . Totalt lämnade 5 293 perso- ner Arbetsförmedlingen till . För vissa variabler (bransch, sektor samt yrkesställning) har jämförelsen istället gjorts med samtliga förvärvsarbetande 2000 enligt Syssel- sättningsregistret. Av tabell 4 nedan framgår att män går över till ett arbete utanför i större utsträckning än kvinnor (). Kvinnor var underrepresenterade bland övergångarna, såväl i förhållande till samtliga anställda med arbetshandikapp som till nyanställda. En mer detaljerad genomgång och analys av kvin- nor och övergångar görs i avsnitt 2 nedan. Nyanställda, anställda med arbetshandikapp samt över- gångar fördelat på kön, antal och andel i procent Källa: AMS, SCB Vid en fördelning på ålder framgår att övergångar främst skedde i åldersgrupperna 35–44 samt 45–. Dessa åldersgrupper samt gruppen 55–var dock underrepresenterade bland övergång- arna i förhållande till respektive grupps andel av de anställda med arbetshandikapp. Åldersfördelningen bland övergångar motsvarar däremot i stort sett åldersfördelningen bland de nyanställda, utom i den yngsta (16–) samt i den äldsta åldersgruppen (55–). Nyanställda, anställda med arbetshandikapp samt över- gångar fördelat på ålder, antal och andel i procent Källa: AMS, SCB Av tabell 6 nedan framgår att personer med högst gymnasieutbild- ning var överrepresenterade bland övergångarna, medan anställda med högst förgymnasial utbildning var underrepresenterade i förhållande till respektive grupps andel av såväl de anställda som de nyanställda. Nyanställda, anställda med arbetshandikapp samt över- gångar fördelat på utbildningsnivå, antal och andel i procent Källa: AMS, SCB I tabell 7 nedan redovisas anställda med arbetshandikapp och över- gångar från fördelat på födelseland. Nära åtta av tio över- gångar utgjordes av personer födda i , av över- gångarna var personer födda i övriga nordiska länder och 15 pro- cent var födda utanför . I förhållande till antalet anställda med arbetshandikapp var personer födda i något överrepre- senterade och personer födda utanför något underrepre- senterade bland övergångarna. Jämförelse med nyanställda kan här inte göras eftersom uppgifter om födelseland saknas i AMS register över de arbetssökande. I AMS register registreras endast medbor- garskap. Nyanställda, anställda med arbetshandikapp samt över- gångar fördelat på födelseland, antal och andel i procent Källa: AMS, SCB Flest övergångar förekom, av förklarliga skäl, i storstadslänen (), () och (). Länsfördelningen var i stort sett densamma bland övergångarna som bland de anställda. De nyanställda fördelade sig däremot något annorlunda. Till skillnad från övergångar och stock hade den största andelen bland de nyanställda. Nyanställda, anställda med arbetshandikapp samt över- gångar fördelat på län, antal och andel i procent Källa: AMS, SCB I tabell 9 nedan redovisas anställda, övergångar samt samliga för- värvsarbetande fördelat på näringsgren enligt svensk näringsgrens- indelning (SNI 92). Som framgår av tabellen arbetade merparten av de anställda vid inom tillverkning och utvinning (62 pro- cent). var anställda inom finansiell verksamhet och företagstjänster. Av dem som gick över till ett arbete utanför 1999 och 2000 gick de flesta över till arbeten inom till- verkning och utvinning (), handel och kommunikation () samt personliga och kulturella tjänster (). Exempel på bran- scher inom personliga och kulturella tjänster är hotell och restau- rang, intresseorganisationer, tvätterier, etc. Tillverkning och utvin- ning samt personliga och kulturella tjänster var därmed underre- presenterade bland övergångarna i förhållande till de anställda vid . Handel och kommunikation samt personliga och kulturella tjänster var däremot överrepresenterade bland övergång- arna. I förhållande till samtliga förvärvsarbetande 2000 var det fram- förallt näringsgrenarna tillverkning och utvinning samt personliga och kulturella tjänster som var överrepresenterade bland övergång- arna. Vård och omsorg var vid motsvarande jämförelse däremot underrepresenterade bland övergångarna. Anställda med arbetshandikapp vid , övergångar samt samtliga förvärvsarbetande förfördelat på näringsgren, antal och andel i procent Jordbruk, skogsbruk och fiske Personliga och kulturella tjänster Civila myndigheter, försvaret, av dem som lämnade 1999 och 2000 fick en anställning och startade egen näringsverksamhet, vilket motsvarar fördelningen bland samtliga förvärvsarbetande . De flesta av dem som lämnade gick över till privat sektor (). Privat sektor var därmed överrepresenterade bland övergångarna i förhållande till samtliga förvärvsarbetande. av samtliga förvärvsarbe- tande arbetade inom privat sektor. Offentligt ägda aktiebolag räk- nas här till offentlig sektor. Förs offentligt ägda aktiebolag till pri- vat sektor, blir skillnaderna ännu större. Privat sektor utgjorde då av övergångarna jämfört bland samtliga förvärvsarbetande. I saknas uppgifter om vilket handikapp de anställda har. samlar däremot själva in dessa upp- gifter manuellt från respektive enhet. Av tabell 10 nedan framgår att det framförallt var anställda med övriga rörelsehinder samt astma/allergi/överkänslighet som var överrepresenterade bland övergångarna i förhållande till sin andel av de anställda 2001. Rörel- sehindrade som kräver förflyttningshjälpmedel, psykiskt och intel- lektuellt arbetshandikappade var däremot underrepresenterade i förhållande till sina andelar av de anställda. Studeras samtliga rörel- sehindrade (kod 41 och 42) tillsammans utgjorde de däremot en lika stor andel av övergångarna som gruppens andel av de anställda. Fördelningen på handikappgrupp bland de nyanställda motsvarar i stort sett fördelningen bland övergångarna, undantaget intellektu- ellt arbetshandikappade som i detta fall var överrepresenterade bland övergångarna. var samtliga rörelsehindrade överrepresenterade bland övergångarna i förhållande till sin andel av de anställda. Psy- kiskt och intellektuellt arbetshandikappade var underrepresente- rade bland övergångarna även detta år. Nyanställda, anställda med arbetshandikapp samt över- gångar 2001 fördelat på handikappgrupp, antal och andel i procent Hjärt-, kärl- och/eller lungsjukdom Rörelsehinder som kräver förflyttnings- hjälpmedel av typ rollator eller rullstol Astma/allergi/överkänslighet Dyslexi/specifika inlärningssvårigheter Något som är särskilt intressant att studera när det gäller över- gångar är anställningstid. Av tabell 11 nedan framgår att övergång- arna var kraftigt överrepresenterade bland anställda med kortare anställningstider jämfört med motsvarande grupp bland samtliga anställda. Jämfört med 1997 har andelen övergångar bland anställda med en anställningstid kortare än ökat, från 21 till 28 pro- cent, medan den minskat framförallt bland dem som varit anställda 3–, från . Överrepresentationen bland dem med kort anställningstid och underrepresentationen bland dem med längre anställningstid har alltså förstärkts . Övergångar resp. anställda med arbetshandikapp fördelat på anställningstid, antal och andel i procent låg andelen återgångar av övergångarna på . I samband med det försämrade arbetsmarknadsläget ökade återgångarna och uppgick . Andelen återgångar har därefter minskat och av de 1 405 övergångarna utgjorde återgångarna . En bidragande orsak till den minskande andelen är, enligt , att metodiken i företagets övergångsarbete utvecklats. Det handlar dels om bättre matchning mellan anställd och lämpligt arbete, dels om stödet efter övergång till både arbetsgivare och tidigare anställd. När det gäller återgångar kan dessa redovisas först efterföljande kalenderår, eftersom återgångar kan inträffa även efter ett kalen- 3 2004, Budgetunderlag till regeringen. Uppgifter kan därför inte redovisas i tabell 12 nedan. Antal och andel återgångar 1992–2001 Den främsta anledningen till de 440 återgångar som skedde var arbetsbrist eller att verksamheten upphörde (). berodde på att en visstidsanställning upphört och på att den anställde inte trivdes. En fjärdedel av samtliga återgångar utgjordes av personer som prövat övergång tidigare. 2 Kvinnor och övergångar Utredningen har i uppdrag att analysera och synliggöra anledning- arna till att övergångar till arbete inte blir fler för de kvinnliga arbetshandikappade anställda och lämna förslag på hur dessa över- gångar kan öka. Utredningen har, på motsvarande sätt som för samtliga övergångar, studerat könsuppdelad statistik för övergångar i förhållande till samliga anställda samt övriga flöden in och ut från . Av tabell 2 ovan framgår att en relativt stor andel av avgångarna utgörs av förtidspensionerade () och att kvinnor förtids- pensioneras i betydligt större utsträckning än män. av kvinnorna som lämnade 2001 gick i förtidspension, jämfört av männen. Särskilt vanligt var förtidspension bland äldre kvinnor. Drygt hälften av de kvinnor som lämnade gick i förtidspension. 2.2Övergångar i förhållande till stock och inflöde Övergångar i förhållande till stock och inflöde fördelat på kön och ålder redovisas i tabell 13 nedan. Av tabellen framgår att yngre var överrepresenterade bland övergångarna i förhållande till de anställda och underrepresenterade bland de äldre. Detta förhållande gällde både för kvinnor och för män. Åldersfördelningen bland de nyanställda motsvarar däremot, i stort sett, åldersfördelningen bland övergångarna. Nyanställda, anställda med arbetshandikapp samt över- gångar fördelat på åldersgrupp och kön, andel i procent Personer med högst förgymnasial utbildning var underrepresente- rade och personer med högst gymnasial utbildning var överrepre- senterade bland övergångarna i förhållande till stocken, både bland kvinnor och bland män. Kvinnor med förgymnasial utbildning var emellertid underrepresenterade i högre grad än män med samma utbildningsbakgrund. Kvinnor med högst gymnasieutbildning var däremot överrepresenterade i större utsträckning än män i samma grupp. Bland de nyanställda hade kvinnor en något högre andel med förgymnasial utbildning än män. Nyanställda, anställda med arbetshandikapp samt över- gångar fördelat på utbildningsnivå och kön, andel i procent Av tabell 15 nedan framgår att kvinnor födda utanför var något underrepresenterade bland övergångarna i förhållande till deras andel av de anställda, medan kvinnor födda i var över- representerade. Fördelningen på födelseland bland män motsvarade däremot fördelningen bland de anställda. Anställda med arbetshandikapp samt övergångar fördelat på födelseland och kön, andel i procent Vid en fördelning av övergångar på län framträder inte några större skillnader mellan könen (se tabell 16 nedan). För kvinnor var samt något överrepresenterade bland övergångarna och , samt något underrepresenterade i förhållande till länsfördelningen bland Observera dock att det i vissa län rör sig om ett mindre antal personer som gått över till ett arbete utanför . Nyanställda, anställda med arbetshandikapp samt över- gångar fördelat på län och kön, andel i procent Av tabell 17 nedan framgår att för kvinnor var andelen övergångar till arbeten inom tillverkning och utvinning lägre i förhållande till deras andel av de anställda (), medan de var överrepresenterade i förhållande till samtliga förvärvsarbetande kvinnor i denna bransch (). Andelen över- gångar till personliga och kulturella tjänster var för kvinnor betyd- ligt fler än gruppens andel både av de anställda och av samtliga för- värvsarbetande. Kvinnornas övergångsandel inom handel och kommunikation översteg kraftigt deras andel av de anställda men motsvarade i stort deras andel av samtliga förvärvsarbetande. Övergångar till arbeten inom utbildning och forskning samt vård och omsorg var förhållandevis vanligt bland kvinnor (6 respektive Arbeten inom dessa branscher fanns dock inte repre- senterade på . Andelen var dock betydligt lägre än dessa branschers andel av samtliga förvärvsarbetande kvinnor. Anställda med arbetshandikapp, övergångar samt samt- liga förvärvsarbetande fördelat på näringsgren och kön, andel i pro- cent Jordbruk, skogsbruk och fiske Personliga och kulturella tjänster Civila myndigheter, försvaret, Det var inga skillnader mellan könen när det gäller yrkesställning efter övergången från . Kvinnor blev anställda () respektive företagare () i samma utsträckning som män. Bland samtliga förvärvsarbetande 2000 var kvinnor däremot anställda i högre utsträckning än män (). Kvinnor gick över till arbeten inom offentlig sektor i större utsträckning än män efter att ha lämnat en anställning vid , . Bland samtliga förvärvsarbetande var emellertid skillnaderna mellan könen ännu större.