sou · GRB391d10 · 2004-01-01 00:00:00 — Ingenstans står det något om deltagan- de i tillvaratagandet av det historiska arvet, kulturarvet. Ytterligt angeläget att alla äldre som så önskar ges möjlighet att lära sig använda IT- tjänsterna samt att dessa görs lätt tillgängliga för de äldre. SENIOR 2005 anser: Det är angeläget att de olika aktörerna inom den sociala eko- nomin prövar nya vägar för att vidga deltagandet bland äldre personer i föreningsliv och frivilligt arbete. Även offentliga aktörer, bl.a. kommuner, bör stödja utveck- lingen av den sociala ekonomin, inte minst inom egna verk- samhetsområden som t.ex. skola och lokalt säkerhetsarbete. Även inom den sociala ekonomin bör metoder och arbets- former utvecklas för ett mer systematiskt generationsöver- skridande arbete. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Betonar vikten av att slå vakt om föreningarnas frihet att själva avgöra vilka uppgifter man är beredd att påta sig. Tillgången till lokaler är avgörande för att föreningslivet skall kunna erbjuda olika verksamheter och mötesplatser för små och stora grupper. Verket för Näringslivsutveckling. Betydelsen och utvecklingsmöjlig- heterna för den sociala ekonomin behöver uppmärksammas och studeras. Kraftfullt markera det nödvändiga i att kommunerna ger ett omfattande stöd till föreningslivet och därvid tar ansvar för att det i kommunerna finns samlingslokaler anpassade till personer med funktionshinder. SIOS Samarbetsorgan för etniska organisationer i . Staten och kommunerna skall ge långsiktiga förutsättningar för frivillig- organisationernas medverkan. Staten och kommunerna bör också tydligare definiera vilka verksamhetsområden som räknas inom begreppet social ekonomi och utveckla skyddsmekanismer för detta. Annars finns det risk att frivilliga aktörer utvecklar en verk- samhet som sedan tas över av företag. Framtagande av instrument som underlättar planering och utvärdering samt statistik skulle väsentligt synliggöra föreningarnas och medlemmarnas insatser. Svenska Röda Korset. Vi hade önskat en fördjupad diskussion om det frivilliga arbetet och annat arbete som utförs utan vinstintresse och deras roll i samhällsutvecklingen. Frivilligarbete får inte betrak- tas som en metod att hålla pensionärerna sysselsatta. Förnyelse och utveckling av samhällets olika funktioner är uppgifter inte bara för de offentliga organen utan även för olika organisationer. Behovet av och villkoren för att tillvara- ta de många invandrarnas kulturinslag kunde kommenteras ytter- ligare. Vilka utbildningsinsatser som behövs behöver utredas mer liksom hur sådan utbildning skall bedrivas och på vems bekostnad. Försäkringsfrågorna måste aktua- liseras mer än vad som är fallet. Frivilligorganisationernas verksam- het skall inte vara en ersättning för sådant som förvaltningar och politiker inte vill bekosta utan vara ett komplement för att öka livskvaliteten. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet SENIOR 2005 anser: Statliga myndigheter, kommuner och landsting behöver sam- manställa och analysera uppgifter om bl.a. hälsoutvecklingen hos personer som inte behöver vård och omsorg, var och hur personer i olika åldrar bor och hur detta påverkar möjligheterna till kvarboende i hög ålder. Forskningen om åldrande och äldre personer behöver breddas och fördjupas. De kunskaper som finns om t.ex. funktionsned- sättningar under åldrandet behöver tas till vara och användas över allt i samhället. Ökade kunskaper om åldrandet behövs hos många olika aktörer, bl.a. hos bostadsbolag, produkt- utvecklare, affärer, restauranger och nöjesarrangörer. En åldrande befolkning innebär nya utmaningar för samhälls- planeringen. Planering för ett aktivt åldrande förutsätter tidiga och återkommande samråd mellan aktörer inom olika områden. Det måste finnas former för att systematiskt prioritera, kva- litetssäkra och följa upp olika insatser. Formerna för de berörda personernas och gruppernas inflytande är centrala. Alla aktörer måste ta ansvar för att så långt som möjligt erbjuda lösningar anpassade efter åldrandet inom de generella formerna för t.ex. handel, kollektivtrafik och post- och teletjänster. Genom partnerskap kan representanter för t.ex. kommuner, bostadsbolag och lokala företag gemensamt urskilja problem och arbeta för möjliga lösningar på dessa. Rimligt och önskvärt att säkerhetsperspektivet tydligare problematiseras i relation till åldrandet. Pröva förutsätt- ningarna för att skapa en äldresäkerhetsdelegation. Djupare studier och forskning behövs kring bakomliggande orsaker hos utsatta gruppers skador. Det finns ett stort behov av forskning på området. Teknikens stora betydelse för äldre med funktionshinder måste tydligare återspeglas på forskningsområdet. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Viktigt att uppmärksamma att det ofta finns ett samband mellan låg inkomst och dålig hälsa som ger en ansträngd ekonomisk situation, vilket i sin tur påverkar efterfrågan på vård och omsorg samt framtida finansieringsmöjligheter. Förutsätter att inkomstmässigt svaga gruppers områden kommer att behandlas ytterligare i det senare betänkandet. Nationella sekretariatet för genusforskning. Fruktbart med diskus- sionen runt förändringen av familjemönstren: nya familjeformer, förändrade roller och identiteter med avseende på faderskap och moderskap, mor- och farföräldrars roll och . Vad betyder det t.ex. att kvinnor föder barn allt senare och s.k. äldre mödrar blir allt vanligare? Det är av intresse att belysa familjesitua- tionen för äldre homosexuella kvinnor och män. När det gäller hälsa och kropp saknas det resonemang runt åldrande och sexua- litet, både manlig och kvinnlig; kroppsupplevelser, sexuella vanor, upplevelser av klimakteriet, impotens. Detta behövs mot bakgrund av den ungdomskult och sexualisering som dagens samhälle präglas av. Med stigande ålder blir trafikfarliga och körkortshind- rande sjukdomar bland bilförare vanligare och sårbarheten för krockvåld ökar. Äldres fallolyckor är ett område som bör uppmärk- sammas. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Aktualisera även homo- och bisexuellas speciella behov inom om- råden som hälsa, boende etc., eftersom det här finns ganska mycket kunskaper och erfarenheter. Det saknas en genomlysande under- sökning av hur livsvillkoren ser ut för homo- och bisexuella. En brist som bör åtgärdas. Lyft fram vikten av att öka kunskaperna om den åldrande människan och hennes behov hos vårdpersonalen. Det hade varit värdefullt om de ekono- miska skillnaderna hade problematiserats mer, inte minst med av- seende på etnicitet och kön. Äldre med funktions- hinder är en tyst grupp som borde uppmärksammas i högre utsträckning mot bakgrund av de stora problem man möter i takt Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet med ökad ålder och funktionshinder. En brist är att utredningen knappt berör situationen för personer som levt med funktions- hinder i större delen av sitt liv. 65-årsgränsen blir för många indraget bilstöd och indragen eller sänkt handikappersättning. En halvering av pensionstillskottet om man tidigare haft förtidspen- sion. Beredningen bör noga utreda och komma med förslag till förbättringar för gruppen äldre med funktionshinder. Svenska Röda Korset. Genomgående är att åldrandet problematise- ras. Närmiljö, mötesplatser och trafik är inte specifikt åldersrela- terade områden. Inte heller vården av anhöriga. Det behövs alltid goda planeringsunderlag i samhällsplaneringen. Partnerskap är ett begrepp inte bara för gemensamma strävanden utan också för ett gemensamt kunskapsutbyte. Vänder oss mot att ringa in och lyfta ut generella trygghetsproblem som åldersrelaterade. Situationen för äldre brottsoffer bör upp- märksammas mer. Ge ökade möjligheter och önskemål inför ålderdomen, t.ex. vad gäller val av boende. Ge kyrkor och ideella organisationer möjligheter att driva äldreboende i anslutning till sin verksamhet. Hävdar att trygghet är en kärnfråga i äldrepolitiken. Äldre med ordinärt funktions- hinder skall också bli berättigade till hjälp enligt LSS. Det är över huvud taget brist på kunskap om äldres vardagsliv. 7.2Förebyggande hälsoarbete och stöd i särskilda situationer SENIOR 2005 anser: Det förebyggande hälsoarbetet under åldrandet bör organiseras så att det lokalt omfattar insatser inom bl.a. samhällsplanering, socialtjänst och kultur- och fritidsverksamhet. Förebyggande hälsoarbete bland äldre personer utan behov av vård- och omsorgsinsatser bör integreras i det generella folkhälsoarbetet, där formerna för samordning och prioritering kan utvecklas. Det engagemang och de särskilda förutsättningar att ge t.ex. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet medmänskligt stöd som intresse- och frivilligorganisationer har bör också tas till vara genom olika former av samverkan. Situationen för äldre brottsoffer bör uppmärksammas mer. Det är angeläget att de förslag till stöd och hjälp åt äldre brottsoffer som presenterat leder till konkreta förbättringar. Regering och riksdag bör bidra till att skapa strukturella förut- sättningar för att ta till vara erfarenheterna från det omfattande arbetet med uppsökande verksamhet och anhörigstöd. Äldres utsatthet för brott måste uppmärk- sammas. Tillsätt en statlig utredning med uppdrag att belysa och förbättra situationen för äldre brottsoffer. Anser att avsnittet om levnadsvanor bör fördjupas. Vill understryka vikten av fysisk aktivitet och att kostens betydelse för äldres hälsa och livskvalitet bör uppmärk- sammas mer. Instämmer i att ansvaret för de hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatserna bör förtydligas. Det är viktigt att förebyggande hälsoarbete riktat mot äldre sker i samverkan mellan hälso- och sjukvårdspersonal, folkhälsosamordnare/-planerare och socialtjänstpersonal. Insatser för att främja kultur- och fritidsverk- samhet är en del av det förebyggande hälsoarbetet där folkbild- ningsorganisationer och andra föreningar har goda förutsättningar att medverka. Vikten av forskningsinsatser och kunskaps- spridning kring funktionshinder och tillgänglighet och hur man med olika insatser kan främja delaktighet är avgörande för att få en förbättring till stånd, bör ytterligare belysas. SIOS Samarbetsorgan för etniska organisationer i . Folk- hälsa och förebyggande hälsoarbete är en fråga av särskild vikt, eftersom en god hälsa är en grundläggande förutsättning för del- tagande i arbetslivet, samhällslivet och vardagslivet. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet SENIOR 2005 anser: En bred diskussion om hur olika aktörer kan bidra till mer aktiv boendeplanering hos dagens och morgondagens äldre är nödvändig för att möta önskemål och behov hos en åldrande befolkning. Kommunernas boendeplanering bör kunna bidra till utveck- lingen av äldre personers ordinära boende genom analyser av lokala förhållanden och lokala lösningar. Det behövs en samlad analys av hur statens styrmedel och insatser inom boendet kan främja ett aktivt åldrande. Analysen bör bl.a. mynna ut i förslag som ökar möjligheterna att för- bättra tillgängligheten i och omkring bostaden innan det upp- står sådana problem att bostadsanpassningar blir nödvändiga. Inom ramen för en sådan samlad analys behöver också betydel- sen av att gällande byggregler tillämpas vid ny- och ombygg- nationer uppmärksammas. Bör t.ex. bostadsanpassningsbidrag ges för alla typer av anpassningar som är aktuella i bostadshus som byggs eller byggs om, eller bör bidraget i sådana hus från och med t.ex. förbehållas bostads- anpassningar som görs för att tillgodose omfattande indivi- duella behov? Erfarenheterna av tidigare och pågående utvecklingsarbeten bör analyseras och tas till vara. Det gäller bl.a. erfarenheterna från olika former av seniorboenden, som bör kunna användas inom det vanliga boendet, utan kategoriindelningar, där de flesta äldre och medelålders personer vill fortsätta att bo. Former och metoder för utvecklingsarbete i bostadsområden bör också ges stor vikt. Boendeformen bör inte få vara ett hinder för bostadsanpassning. Planera och bygg bostäder som passar alla åldrar och alla skeden i livet. Oklart vad utredningen avser med bostadsanpassningsbidragen. Kan uppfattas som att utredningen polemiserar med vad som uttalas i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet för den enskilde att enligt lagens förutsättningar göra de indivi- duella anpassningar av bostaden och närmiljön som hon eller han behöver. Lagen skall ses som ett komplement till plan- och bygg- lagens bestämmelser. Understryker behovet av adekvat officiell statistik för att belysa äldres och andra gruppers boendeförhållanden. Viktigt att man inte stannar vid att titta på skillnaderna i genomsnitt, utan går vidare och tar reda på hur stora grupper det rör sig om som befinner sig i den ena eller den andra situationen. Det behövs också analyser hur det ser ut i olika regioner, kommuner och delar av kommuner. De geografiska skillnaderna är avsevärda. Det finns all anledning att försöka undvika inlåsningseffekter på bostadsmark- naden. Hur kan man uppnå någon form av mer generellt ansvars- tagande över generationsgränserna beträffande boendet? Angeläget att undvika att bygga för en fortsatt ålderssegregation. Det bör vara en variation av upplåtelseformer, hustyper och storlekar. Initiativ bör tas till utveckling av någon form av praktiskt användbar scenarioteknik för att stimulera till diskussioner och underlätta analyser av efterfrågeutvecklingen på de lokala bostadsmarkna- derna. Ta till vara både privata och allmännyttiga fastighetsförvalta- res erfarenheter och kunskaper när det gäller att utveckla befintliga boendemiljöer samt att ta fram nya alternativa boendeformer med olika servicenivå. Det är angeläget att närmare analysera behovet av särskilt boende framöver bl.a. mot bakgrund av den kraftiga utbyggnad som skett . Brister i bostädernas till- gänglighet även vid nyproduktion. Det finns skäl att närmare analysera statens styrmedel och effekterna av statens insatser när det gäller den fysiska tillgängligheten i boendet. Bostadsanpass- ningsbidraget i samband med nybyggnad och i viss mån större ombyggnader är starkt begränsat. Attitydförändringar behövs så att tillgänglighetsfrågorna får en tydlig prioritering vid ombyggnad och underhåll. Allt fler äldre med omfattande vård- behov bor kvar i sina hem och personal har sin arbetsplats där. Med nuvarande regler kan kommunerna inte ge bostadsanpassnings- bidrag för anpassning av bostaden för att underlätta assistansen. Om samhällets intentioner är att en fortsatt allt större andel av de äldre med omfattande vårdbehov skall bo kvar i sina hem, bör man analysera konsekvenserna av detta och ta ställning till om det behövs någon form av ekonomiskt stöd för att underlätta assistans i bostaden. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet För att motverka avfolkningen i lands- och gles- bygd bör det finnas möjligheter att få ekonomiskt stöd för att starta byggprojekt även för äldreboenden. Vill framhålla betydelsen av att, särskilt i storstadsområden, i högre grad ha ett segregationsperspektiv på äldrefrågan, dvs. ta hänsyn till äldre invandrare och studera boende- segregation som består av äldrebostäder eller bostadsområden med många äldre etc. Det är oklart i avsnittet om boendet om man avser frågan ur samhällets eller den enskilda människans perspektiv. Kan inte acceptera förslaget att begränsa bostadsanpassningsbidraget vid ny- och om- byggnad av bostadshus. Viktigt att målet om neutrala bidrags- och skattevillkor för bostadsbestånd och nyproduktion ingår i en poli- tik som syftar till att ge de äldre en god bostad och en bra boendemiljö. Angeläget att staten och kommunerna tillämpar en strategi som syftar till att korrigera den ensidighet i upplåtelse- formerna som med tiden kan ha uppkommit på många håll. Ge skattereduktion till kooperativa företag som erbjuder bonära tjänster. Erbjud pensionärer subvention för bonära tjänster. Fullständigt oacceptabelt att myndigheter och departement känner till att en hög andel av de fattigaste pensionärshushållen inte får det stöd till sitt boende som de är berättigade till. Förutsätter att och Social- styrelsen omgående tar initiativ till en omfattande informations- kampanj riktad till denna grupp. Synnerligen anmärkningsvärt att avhållit sig från att föra statistik över boendeförhållanden i landets kommuner . Synnerligen uppseendeväckande att det finns riksdagspolitiker som aktivt motarbetar att kommuner skall få kunskap om kommuninvånarnas boendeförhållanden. Resurser måste avsättas för detta ändamål. Det behövs ett särskilt bidrag till investeringar som ökar tillgängligheten vid ny- och ombyggnad av flerbostadshus med hyresrätt. Stat och kommuner måste ta krafttag för att få ner byggpriserna, möjliggöra ett ökat Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet kvarboende samt locka de äldre boende i egnahem som har svårt att klara sig själva till ett för dem bättre anpassat boende helst nära sin nuvarande bostad. Man bör försöka skapa blandade bostads- områden för alla generationer och hushållstyper och samlokalisera arbetsplatser med bostäder. Viktigt att man försöker skapa mötes- platser över åldersgränser och motverka åldersapartheid. Detta medför ökad trygghet men även stimulans för äldre, som det är viktigt för de unga att möta en äldre generation. Den växande socioekonomiska och etniska segregationen i boendet kräver kraftfulla åtgärder från samhällets sida. Hur skall det med bostadsbidragens villkor vara möjligt få en pensionär med låg pension att efterfråga en nyare hyresrätt med hiss och flytta från tre- eller fyravåningshuset i vilket man inte längre orkar/kan bo kvar? Föreslår ett ROT-program för omfattande renovering och ombyggnader. Bidrag behövs till hissinstallationer i fastigheter med fler än två våningar. Framhåller att bostäder redan vid nybyggnad beaktar anpassningsbehov och generellt vidtar åtgärder med tanke på funktionshindrade. Svenska Röda Korset. Även när det gäller boendet anser vi att utredningen selekterat ut generella faktorer. Kommunerna måste i högre utsträckning ta ansvar för den fysiska miljöns utformning och boendet för äldre. Vill peka på vikten av att ha ett samhällsekonomiskt perspektiv på de åtgärder som aktualiseras då befintliga bostadsområden upprustas för att bättre svara mot de krav som främst äldre ställer på tillgänglighet och övrig utrustning. Om det finns ett starkt intresse att män- niskor i högre grad skall planera och förbereda sig för en ålderdom, kanske slutsatsen är att det politiska systemet skall markera detta och att man då funderar på vilka hinder som finns i skattesystem och andra politiska system för en sådan planering. Det finns anledning att understryka att det inte finns någon standardiserad handikappåtgärd som kan göras förebyggande. Verkligheten talar på det sättet att man genomför de anpassningsåtgärder som krävs för uppkommande individuella behov. Den ekonomiska frågan som hör samman med olika anpassningsåtgärder diskuteras inte. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet finns anledning att i det fortsatta arbetet beträffande boendet även uppmärksamma bakomliggande problem på olika områden som gör att bostadsmarknaden, särskilt hyresmarknaden, inte fungerar till- fredsställande, vare sig för unga eller gamla. Pensionärsorganisationerna skall ges möjlighet att påverka arbetet med bostadsförsörjningsprogram- men. Arvsskatt och höjda taxeringsvärden får inte omöjliggöra kvarboende. De som så önskar skall få tillgång till annat boende. Åldersgränserna vid tillträde till olika former av seniorboenden måste ses över. Byalag och andra kollektiv, inklusive pensionärs- kollektiv, måste ges ökade möjligheter att bygga äldreboende. Vid all nybyggnation bör hänsyn tas till eventuella kommande handi- kappanpassningsbehov. Tema Äldre och åldrande, . En svaghet att man valt bort att diskutera olika framtida boendeformer med hänsyn till behov av vård och omsorg. Medför svårigheter när en aktiv boendeplanering är något som efterfrågas och det kan antas att planering inför ett framtida åldrande även innefattar den del av livet som innehåller någon form av vård- och omsorgsbehov. Ges inga formuleringar som rör hur den aktiva boendeplaneringen prak- tiskt skall genomföras annat än genom information om alternativ på regional och lokal nivå. Nämns inget om att seniorboende kan bli en klassfråga i och vad det kan få för konsekvenser för fortsatt segregering i det framtida samhället. Valfrihet inför fram- tida boende är bra, dock saknas tankar om hur detta praktiskt skall genomföras. Frågan om finansieringen av och tillgång till framtida bostadsformer är en högst aktuell fråga som endast belyses i liten omfattning eller på vissa punkter inte alls. 7.4Teknik, handel och service SENIOR 2005 anser: För tillverkare och produktutvecklare innebär en åldrande befolkning en stor utmaning att utforma vardagstekniken så att den blir tillgänglig för personer i alla åldrar och med olika förutsättningar, såväl när det gäller funktionsförmåga som ekonomiska möjligheter. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Lokala strategier för att tillämpa behöver utvecklas så att tillgången till handel ses i ett helhetsperspektiv i relation till kommunernas boendeplanering och lokala och regionala trafiklösningar. Staten måste ta ett ökat ansvar för att post- och teletjänster organiseras så att de personer som bor i landsbygds- och gles- bygdsområden får möjligheter att åldras med fortsatt obe- roende. Frågan om service i hemmet berör många områden. Vi avser att särskilt behandla frågan om bostadsanknuten service och det offentliga åtagandet för vård och omsorg i vårt slutbetänkande. Betydelsen av hjälpmedel och teknik för äldre bör genomgående lyftas fram tydligare. Hjälpmedelsfrågorna bör få en större plats i det fortsatta arbetet. Stöder att tillgången till och kunskap om ny teknik är en förutsättning för delaktighet och inflytande i dagens samhälle. Nationellt centrum för flexibelt lärande. Situationen kompliceras av den utveckling som gemensamt drivs fram av hård- och mjukvaruproducenterna. Viktigt med tillgång till service och handel i lands- och glesbygder samt i skärgårdsområden. Staten måste ta ett större ansvar för att post- och teletjänster organiseras och att lanthand- larna finns kvar. Krav på samhällsplanering som inte lämnar enskilda och grupper av människor utan dagligvaruförsörjning. Få svar ges på frågan hur de privata intres- sena skall uppmanas ta utmaningarna att t.ex. utforma vardags- teknik. Att äldre personers långa erfarenheter av ny teknik kan bidra till att öka kunskaperna om detta, låter inte trovärdigt. Serviceinsatser är inte bara en vård- och omsorgsfråga och skulle behöva lyftas fram mer. Ett tryggt åldrande förutsätter att man kan lita på att det till rimlig kostnad går att få hjälp med städning, tvätt, få hem dagligvaror etc. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Hemservice är ett område som det är angeläget att utveckla. Det är hög tid att det tas initiativ från politikernas sida att vidareutveckla verksamheten med hemservice inom den kommunala sektorn. SENIOR 2005 anser: Tillgången till en väl fungerande närmiljö bör ges särskild upp- märksamhet i samhällsplaneringen och i det brottsförebyggan- de och trygghetsskapande arbetet Arbetet med den fysiska tillgängligheten till allmänna platser behöver vägledas av en vision om hundraprocentig tillgänglig- het på allmänna platser en hundravision. Det är viktigt att grupper och personer som kan belysa funktionsnedsättningar under åldrandet och kombinationer av dessa ges möjligheter till samråd och inflytande inom tillgäng- lighetsarbetet. Kunskaper om åldrande och funktionsnedsättningar måste vara grundläggande för all utveckling inom trafik- och transport- området.