sou · GRB3105d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Förädlingsstödets fördelning efter målet med investeringen Andel (%) Styra produktionen efter den förväntade marknadsutvecklingen Förbättra eller rationalisera bearbetningen Förbättra produktens presentation eller förpackning Förbättra eller övervaka kvaliteten Förbättra eller rationalisera försäljningen Förbättra eller övervaka hälsovillkoren Anmärkning: Siffrorna är avrundade. Källa: , 2003.14 Som tabellen visar har av investeringarna avsett att styra produktionen i riktning mot den förväntade marknadsutveck- lingen, förbättra eller rationalisera bearbetningen, främja nya avsättningsmöjligheter samt förbättra eller övervaka kvaliteten. Totalt uppgår investeringskostnaderna för de 130 projekten till . Efter det att prio- riterat inom de enskilda projekten för att kunna stödja fler investeringar utgör stödberättigade kostnader. Totalt beviljat belopp är . Den genomsnittliga stödandelen, stödintensiteten, uppgår till . Det bör noteras att stödintensiteten är klart lägre för de mer kostsamma, innovativa projekten. Diagram 10.2 visar projekt- ens antalsmässiga fördelning efter investeringens inriktning enligt angivna EU-indikatorer. Förädlingsstödets fördelning efter investeringens inriktning avseende miljö, hygien och djurskydd enligt EU- indikatorer av avfall () Anmärkning: Ett projekt kan förekomma inom flera olika inriktningar. Bieffekter avseen- de miljön har här inkluderats eftersom de har angetts vara betydande. Källa: , 2003.15 De flesta projekt som fått stöd har således avsett förbättring av produktens näringssinnehåll och hygieniska standard liksom av säkerheten på arbetsplatsen. En förbättrad användning eller elim- inering av biprodukter och avfall har inte varit avsikten med något av projekten. av projekten har angetts med- föra positiva bieffekter för miljön. 107 projekt av de 130 resultatredovisade är helt slutredovisade. De totala investeringskostnaderna uppgår till , varav avser utrustning, fasta anläggningar och allmänna omkostnader.16 Tabell 10.3 visar antal heltidsarbeten och deltidsarbeten som bevarats eller tillkommit genom stödet samt hur dessa är fördelade på personer och på kvinnor. Antal anställda på hel- och deltid var 5 145 före och 5 465 efter projektens genomförande. Uppgifter saknas dock för flera av företagen, varför dessa siffror kan vara missvisande. Därtill finns tendenser till överskattningar i de redovisningar som lämnats av företag som har fått stöd. Arbetstillfällen i de slutredovisade projekten Anmärkning: Uppgifterna är hämtade från det underlag med indikatorer som lämnats till Jordbruks- verket i samband med respektive företags slutredovisning. Uppgifter saknas för flera av de företag som har slutredovisat . I projekten görs inte någon åtskillnad på heltids- och deltidsarbeten varför i uppgiften om 315 skapade arbetstillfällen även ingår deltidsarbeten. Källa: , 2003.17 Av tabellen framgår att stödet har haft en viss sysselsättningseffekt. En skillnad finns dock mellan innovativa och småskaliga projekt, nämligen att de förstnämnda haft få eller inga effekter på sysselsättningen. I några fall har sysselsättningen minskat till följd av investeringen. Nedan redovisas ett urval av den resultatinformation som lämnats i enlighet med indikatorer och utgör underlag för utredningens samlade bedömning av stödets effekter. I samtliga fall gäller dock att flera företag inte har lämnat några uppgifter eller att vissa av uppgifterna är felaktiga, varför en full- ständig jämförelse blir svår att göra. I några fall är dessutom företagen nystartade eller har nystartade produktionslinjer vilket innebär att en jämförelse med situationen före investeringen inte enkelt låter sig göras. Kvalitet – märkning, kontroll och produktion I av projekten har kvalitetsmärkning kommit till stånd eller ökat i omfattning genom investeringen. Det är i huvudsak nationell märkning eller nationell och EU-godkänd märkning som avses (två fall av övrig märkning har redovisats men är inte För av projekten fanns kvalitets- märkning redan innan investeringen genomfördes. I av projekten har kvalitetskontroll kommit till stånd eller ökat i omfattning genom investeringen. För av projekt- en fanns dock kvalitetskontroll redan före investeringen. För av projekten har angetts att ekologiska produkter har börjat produceras eller ökat i antal. av projekten har resulterat i minskade produk- tionskostnader. En ökning har angetts för av projekten. Uppgifter om produkternas försäljningsvärde saknas års slutredovisade stöd. Beträffande slut- redovisade stöd har försäljningsvärdet ökat för av projekten med i genomsnitt . Produktionskostnaden som andel av försäljningsvärdet har minskat för 7 av projekten (motsvarar ), i vissa fall med . I ett fall har produktionskostnaden som andel av försäljningsvärdet i stället ökat. För av de slutredovisade projekten har förädlings- kostnaden ökat. Uppgifter saknas för försäljningsvärdet för de projekt som slutredovisades och 2001. De projekt som slut- redovisades 2002 har som angetts ovan resulterat i ett ökat försälj- ningsvärde för . Förädlingskostnaden uttryckt som andel av försäljningsvärdet har för 8 av projekten ökat (mot- svarar ) eller mer. Investeringarna i de slutredovisade projekten avser till största delen förbättringar av produktionslinjer () följt av för- bättringar av lagerkapacitet (). Resterande investeringar har medfört förbättringar av packning, paketering, sorterings- funktioner och tvättning. Kapacitetsutnyttjandet har angetts öka för av projekten. För av de slutredovisade projekten har råvaru- volymen ökat. För är den oförändrad. För av projekten har priset på råvarorna ökat, varav i hälften av dessa markant (eller mer). För övriga projekt är priset oförändrat eller uppgift om råvarupris saknas. års stöd har inte någon redovisning gjorts av hur stor andel av råvarorna som genom projektet blivit föremål för kvalitetshöjande åtgärder. För av projekten (2002) har alla råvaror ingått i kvalitetshöjande åtgärder. För av projekten har uppgetts att företagen helt eller delvis producerar egna råvaror. För har leverantörernas relativa betydelse ökat i samband med projektet. Fleråriga kontrakt finns för av projekten för en eller flera produktlinjer. Flertalet av dessa fanns dock redan innan projektet påbörjades. Förädlingsstödet fanns som nämnts (1995–1999). Stödet utvärderades av Jordbruks- verket 1998, då tre av de fem programåren hade gått.18 Underlag för utvärderingen var bl.a. en enkätundersökning riktad till stödföre- tagen. I utvärderingen anges att stödet har haft viss betydelse för sysselsättningen, framför allt inom fågelköttsektorn. Det kunde dock inte säkert fastställas hur många nya arbetstillfällen som berodde på stödet. Andra faktorer och stöd hade troligtvis också bidragit. Små företag i hårt konkurrensutsatta sektorer bedömdes i denna utvärdering ha haft stor nytta av förädlingsstödet. Det ansågs också ha haft betydelse för företagens konkurrensförmåga gentemot företag i andra EU-länder. Således har svenska företag genom stödet kunnat verka på lika villkor som utländska företag med motsvarande stöd. I fråga om konkurrenskraften var de mindre företagen mer positiva till stödet än de större. Många mindre före- tag angav också att förädlingsstödet hade varit värdefullt genom att investeringar kunnat tidigareläggas. Avseende administrationen av stödet angav av de tillfrågade att ansökningsproceduren var alltför komplicerad. Sammantaget verkade de flesta dock vara tillfredsställda med den information som svarat för. I utvärderingen föreslogs bland annat en minskning av antalet stödsektorer för att stödets utformning skulle bli mer effektiv. Någon minskning har inte skett i nuvarande programperiod, men prioriteringar har införts i stödprocessen. genomförde en utvärdering av stödet efter dess slut.19 Utvärderingen baserades på en enkätundersökning till 115 företag av de 408 som fått stöd. Svarsfrekvensen blev hög, . Detta innebär att tämligen säkra slutsatser kan dras av svarsmaterialet. Dessa slutsatser redovisas i sammanfattning nedan. De flesta företag som fått stöd upplevde detta som positivt. Svaren i enkätundersökningen tydde dock på att investeringarna skulle ha blivit genomförda även utan stödet. Även investeringar som fick avslag genomfördes i stor utsträckning. I enkäten uppgavs att stödet till investeringar haft större betydelse för de små och medelstora företagen än de större. Mer- parten av stödet hade dock gått till stora, väletablerade företag. Investeringarna hade bidragit till en snabb anpassning till ny lagstiftning angående hygienisk standard vilket var ett prioriterat område i det svenska stödet. av företagen uppgav att försäljningsvolymen hade ökat något. Detta gällde fram- för allt inom fågelkött- och köttbranscherna. Produktivitetsutvecklingen i livsmedelsbranschen studerades i de sektorer för vilka stöd hade beviljats. Med hjälp av regressions- analys undersöktes om stödet hade haft någon påverkan på produk- tivitet och råvaruförbrukning för de branscher som hade fått stöd. Enligt denna analys hade inte stödet haft någon effekt på vare sig produktivitet eller råvaruförbrukning. Ett av de övergripande syftena med stödet var att öka kostnads- effektiviteten hos företagen. På kort sikt kan stöd leda till en ökad produktion, eftersom företagen ges incitament att vilja investera vilket ger en ökning av produktionskapaciteten. Institutet menade dock att det på lång sikt är viktigt att stödet leder till en högre produktivitetsutveckling hos företag som fått stöd än företag som inte fått stöd. Detta har inte kunnat påvisas. menade att stödet kan ha haft positiva samhällsekonomiska effekter när det gäller de små och medelstora företagen. Dessa var emellertid underrepresenterade i gruppen av företag som hade fått stöd. Det första operativa målet är att förädlingsstödet efter periodens slut skall ha bidragit till att har investerats i ny och konkurrenskraftig förädling av råvaror från jordbruket och trädgårdsnäringen, med tonvikt på småskalig verksamhet. har de totala investeringskostnaderna för de slutredovisade projekt- en uppgått till , varav småskaliga invest- eringar har genomförts till ett värde av 356 miljoner kronor.20 av de totala investeringarna har således utgjorts av småskalig verksamhet. Extrapolerat till hela progamperioden blir de totala investeringskostnaderna och de småskaliga investeringarna runt , givet sam- ma fördelning mellan småskaliga och innovativa projekt som . till omfattningen har målet redan uppnåtts. I målet anges också att en tonvikt på småskalig verksamhet skall gälla. Detta har av utredningen tolkats som att det avser de faktiska investeringskostnaderna och att med tonvikt menas att skall ha investerats i småskaliga verksamheter. Detta mål är endast delvis uppfyllt. till antal stöd och beviljat belopp har åtgärden till övervägande del avsett småskalig verksamhet. Omsatt i faktiska investeringskostnader blir situationen en annan, eftersom investeringarna uppgår till högre belopp i storskaliga verksamheter än i småskaliga sådana. För att stödet på ett mer påtagligt sätt skall bidra till att målet uppnås kan en än mer uttalad prioritering av småskalig verksamhet behöva göras. Det bör dock understrykas att en tydlig prioritering av stödet mot småskalig verksamhet har gjorts , varför förutsättningarna att nå även detta mål nu har förbättrats. Det andra operativa målet är att skapa och bibehålla 1 500 arbetstillfällen. 46 heltidsarbeten och 38 deltidsarbeten uppges ha bibehållits, och 5 heltidsarbeten respektive 14 deltidsarbeten upp- ges ha skapats genom stödet (bland de 18 slutredovisade projekten ).21 Därtill kommer de 320 arbetstillfällen (hel- och deltid) som skapats genom 2000 och slutredovisade stöd (ingen uppgift finns om antal bibehållna arbetstillfällen stöd). Om vi räknar upp antalet heltids- och deltidsarbeten för hela perioden och antar att deltidsarbetena motsvaras av heltid, skulle antalet arbetstillfällen bli omkring 868 heltid plus 91 deltid omräknade till heltid, dvs. Målet om 1 500 bibehållna och skapade arbetstillfällen blir därmed inte Antalet arbetstillfällen kan dock vara fler än vad som har redovisats, eftersom uppgift saknas om antal bibehållna arbetstill- fällen i stöden . Det bör dock återigen fram- hållas att de angivna siffrorna är något osäkra. Det kan fastställas att stödet har haft positiva effekter för syssel- sättningen. Antalet bibehållna och skapade arbetstillfällen i stöd- företagen har emellertid inte kunnat fastställas exakt. I än högre grad gäller det i vilken utsträckning bibehållna eller skapade arbets- tillfällen beror på stödet. Andra stöd liksom marknadsfaktorer m.m. kan också ha haft betydelse. Intressant att notera är vidare att sysselsättningseffekterna företrädesvis har uppstått i de småskaliga verksamheterna. Det specifika målet är att främja nya och varaktiga avsättnings- möjligheter för högförädlade produkter. av investeringarna med stöd har inriktats på att styra produktionen efter den förväntade marknadsutvecklingen, förbättra eller rational- isera bearbetningen, främja nya och varaktiga avsättningsmöjlig- heter samt förbättra eller övervaka kvaliteten.22 I av projekten har förädlingskostnaderna ökat vilket borde innebära en ökad förädlingsgrad hos produkterna. menar att förädlingsgraden alltmer har betonats i stödprocessen. 23 Dessa inriktningar och en ökad förädlingsgrad hos produkterna borde sammantaget innebära en förbättrad konkurrenskraft hos de före- tag som har fått stöd. Sålunda borde stödet ha bidragit till att det specifika målet uppnås. Måluppfyllelsen bör som påpekats utvärderas efter att projekten har slutförts. När det gäller det övergripande målet att främja en konkurrens- kraftig förädlingsindustri tyder tillgänglig information om stödens bidrag till minskad produktionskostnad, ökad förädlingsgrad, ökat kapacitetsutnyttjande, ökat försäljningsvärde m.m. på att kon- kurrenskraften hos stödföretagen ökat. Således bedömer utred- ningen att stödet har bidragit till att uppfylla det övergripande målet för stödformen. Det bör understrykas att detta resonemang är baserat på framför allt de uppgifter som har lämnats i form av indikatorer i samband med slutredovisningen och tendenser till överskattning kan finnas. Det bör återigen påpekas att det inte går att dra några långtgående slutsatser av underlaget, eftersom de slutredovisade projekten är få och avslutade. En del av investeringarna hade troligtvis kommit till stånd även utan stöd. I synnerhet gäller detta investeringar som genomförts av större företag, eftersom dessa kan förväntas ha bättre tillgång till kapital än småföretag.24 av stöden har avsett större företag. Stödet skall enligt programmet främja en hållbar utveckling av jordbruket och sysselsättningen på landsbygden. Huvuddelen av företagen med stöd är belägna i tätorter eller på den tätortsnära landsbygden och utgörs till av jordbruks- företag.25 Stödet bedöms – framför allt när det gått till jordbruks- företag – medföra vissa sysselsättningseffekter för landsbygden. Förädlingsindustrin har också generellt en tydlig koppling till jord- bruket som råvaruproducent. Det kan dock inte beläggas att företag med förädlingsstöd i påtagligt större grad än andra företag bidrar till sysselsättningseffekter för det lokala jordbruket. Sammanfattningsvis är en djupare analys av stödet önskvärd för att klarlägga om de förväntade effekterna baserade på indikatorer m.m. är långsiktiga (se kapitel 15). Utredningen har vidare noterat att beslutar om förädlingsstöd utanför Mål 1, men i Mål 1 är det respektive läns- styrelse som beslutar. Det råder alltså en skillnad i hanteringen av denna åtgärd mellan Mål 1 och resten av landet. Med tanke på de tydliga kopplingar till den regionala utvecklingen, som det småskal- iga företagandet och jordbruket har, ifrågasätter utredningen om inte stödet borde hanteras av länsstyrelserna. Dessa har redan hand om liknande frågor (se kapitel 15). 1Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av om stöd till utveckling av landsbygden m.m., Förordning (2000:577) om stöd för miljö- och landsbygds- utvecklingsåtgärder samt Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2002:87) om stöd till investeringar som avser förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. 2Rådets förordning (EG) 950/97 om förbättring av jordbruksstrukturens effektivitet. 3Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , . 4Utvärdering av ett investeringsstöd till livsmedelsindustrin, Livsmedelsekonomiska institutets rapport 2001:2. 5Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 6Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , . 7Förädlingsstöd 2002–2006, , . 9Jordbruksverkets prognos för Miljö- och landsbygdsprogrammet, , kontaktperson . 10Jordbruksverkets underlag för utvärdering av förädlingsstödet, , kontaktperson . 18Utvärdering av investeringsstöd för förädling och avsättning av jordbruks- och skogsprodukter 1995–1997, 1998:4. 19Utvärdering av ett investeringsstöd till livsmedelsindustrin, Livsmedels- ekonomiska institutets rapport 2001:2. 20Jordbruksverkets underlag för utvärdering av förädlingsstödet, , kontaktperson . 22Jordbruksverkets underlag för utvärdering av förädlingsstödet, , kontaktperson . 23Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 24Utvärdering av ett investeringsstöd till livsmedelsindustrin, Livsmedelsekonomiska institutets rapport 2001:2 och , , Kapital för landsbygdsföretagare, tidskrift . 142, Nummer 4, 2003. 25Jordbruksverkets underlag för utvärdering av förädlingsstödet, , kontaktperson . 11Administrationen av Miljö- och landsbygdsprogrammet Utredningen finner att administrationen av Miljö- och lands- bygdsprogrammet har fungerat på ett tillfredsställande sätt och att resultat av det ambitiösa utvecklingsarbete som pågått har kunnat skönjas bl.a. genom minskade hanteringskostnader. Ytterligare förbättringsmöjligheter finns dock utöver de åtgärd- er som har vidtagits för att effektivisera administration- en. Utredningen har identifierat följande områden där särskilda insatser krävs: den stora skillnaden mellan länsstyrelserna i resursförbruk- ning, de formella hindren för samverkan inom samordnings- regionerna, kommunikationen inom länsstyrelserna samt mellan Jord- bruksverket och länsstyrelserna, de formella felen i ärendehanteringen och hantering av besvär över länsstyrelsernas beslut i stödärenden. Utredningen vill också peka på de besparingsmöjligheter som finns genom att tekniska hjälpmedel, t.ex. fjärranalys, används i större utsträckning. Generaldirektoratet för jordbruk har ansvaret för att genomföra EU:s politik på jordbruksområdet och för landsbygdens utveck- ling, den senare uppgiften i samarbete med andra generaldirektorat som har hand om strukturpolitiken. Inom generaldirektoratet för jordbruk finns även den revisionsenhet som har till uppgift att fort- Administration av miljö- och landsbygdsprogrammet löpande kontrollera medlemsländernas administrativa genomför- ande av EU-stöden.1 Samtliga EU-medel för stöd inom Miljö- och landsbygdsprogrammet finansieras genom jordbruksfondens garanti- sektion.2 I spelar och länsstyrelserna en central roll för det administrativa genomförandet av Miljö- och lands- bygdsprogrammet. De svarar för av det admin- istrativa arbetet, varav länsstyrelserna står för drygt 60 procent.3 har det överordnade ansvaret för planering, administration, genomförande och uppföljning av programmet. Länsstyrelserna har motsvarande ansvar på regional nivå. Vidare handlägger länsstyrelserna ansökningar, utför fysiska kontroller och fattar beslut om stöd till enskilda lantbrukare. Undantagna är stöden för bevarande av utrotningshotade husdjursraser och förädlingsstödet, där beslut tas av . I Mål 1- området fattas dock beslut om förädlingsstöd av respektive länsstyrelse.4 I och länsstyrelsernas instruktioner och regle- ringsbrev ger regeringen anvisningar för verksamheten. Organisa- toriskt lyder under och länsstyrelserna under . Förutom och länsstyrelserna är även andra myndigheter involverade i genomförandet av Miljö- och lands- bygdsprogrammet, i första hand , Riksantikvarie- ämbetet och . Dessa skall framför allt utgöra expert- myndigheter, vilket innebär rådgivning m.m. ansvarar också för genomförandet av . Skogliga aktiviteter i övrigt tillkommer från och med 2004.5 11.2Jordbruksverket – ansvarsområden, mål och uppgifter är förvaltningsmyndighet för bl.a. jordbruk och rennäring. Verket skall implementera den gemensamma jordbruks- politiken genom att sprida information, samordna, hantera ersätt- nings- och regleringssystem samt bedriva uppföljning och kontroll. skall också bistå regeringen i det internationella arbetet rörande jordbruks- och rennäringsområdena. Administration av miljö- och landsbygdsprogrammet I arbetet ingår bl.a. att administrera CAP, samordna läns- styrelsernas handläggning av stöden och bedriva internrevision av EU-stöden inom de myndigheter som berörs. Tillsammans med länsstyrelserna skall bl.a. skapa förutsättningar för att EU-stöden utnyttjas på ett korrekt sätt inom deras givna ramar. Ett av målen är därför att skapa en så enhetlig hantering av stöden som möjligt genom att utbilda länsstyrelsernas personal, erbjuda handläggningsstöd på IT-området och genomföra granskning m.m. En viktig uppgift är att marknadsföra och informera om stöden. I syfte att uppnå enhetlig hantering gentemot lantbrukarna och andra berörda parter skall även denna verksamhet samordnas med länsstyrelserna. ansvarar vidare för den officiella statistik som rör jordbruket och livsmedelsproduktionen. är utbetalningsställe för stöd som finansieras av garantisektionen inom . Förutom marknadsstöden gäller det arealersättningen, djurbidragen, miljö- stöden och kompensationsbidragen. är även fond- koordinator, dvs. samordningsansvarig, för EU-stöden under garantisektionen. Detta innebär att verket skall sprida information och utarbeta riktlinjer, främja en harmoniserad tillämpning av gemenskapsreglerna samt föra förteckning över alla redovisnings- uppgifter som krävs för statistik och kontroll. ansvarar också för utbetalning av vissa stöd som finansieras från jordbruksfondens utvecklingssektion. Landsbygdspolitiken är ett av viktigaste ansvars- områden. Verket skall se till att jordbrukets positiva miljöeffekter bibehålls och stärks, som dess negativa aspekter mini- meras. Verket skall arbeta för en vital och sund landsbygd, bl.a. genom Miljö- och landsbygdsprogrammet. För att en ekologiskt hållbar utveckling skall åstadkommas och de nationella miljökvalitetsmålen nås, arbetar för att minska växtnäringsförlusterna, främja den ekologisk produk- tionen, bevara och förstärka den biologiska mångfalden, minska riskerna vid användning av bekämpningsmedel och bevara de växtgenetiska resurserna. skall vidare samarbeta med förvaltningsmyndig- heterna för Mål 1 för att uppfylla de mål som fastslagits i programmen för Mål 1 och Mål 1 länsregionen.6 Administration av miljö- och landsbygdsprogrammet 11.3Länsstyrelserna – ansvarsområden, mål och uppgifter Länsstyrelserna ansvarar för den statliga förvaltningen i respektive län och har som uppgift att verka för en positiv utveckling i länet, där fastställda nationella mål får genomslag som regionala förhållanden och förutsättningar beaktas. Länsstyrelserna skall ut- ifrån ett statligt perspektiv samordna olika samhällsintressen inom sitt ansvarsområde. Verksamheten innefattar uppgifter inom en mängd olika områden som naturvård och miljöskydd, lantbruk, rennäring, kulturmiljö och regional utveckling. Några av länsstyrelserna är också specifikt involverade i förvalt- ningen av . Exempelvis är länsstyrelserna i och för Mål 1. Lantbruksenheten, eller motsvarande, inom svarar för handläggningen av stödärenden, EU-finansierad miljörådgiv- ning och kompetensutveckling. Lantbruksenheten är även ansvarig för handläggning och tillsyn av jordbrukets speciallagar.7 För länsstyrelsernas arbete inom lantbruksområdet betonas sär- skilt vikten av integration mellan landsbygdsutveckling och miljö.