sou · GRB391d12 · 2004-01-01 00:00:00 — Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre1 av den parlamentariska äldreberedningen SENIOR 2005 1 Hearingarna genomfördes . Materialet färdigställdes och återges här i ursprungligt skick. Bilagor till Fakta och frågeställningar. SENIOR 2005 vill understryka att bilagorna till Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre inte innehåller några slutliga ställ- ningstaganden från beredningen. De är ett underlag som ingår som en del i beredningens arbete. Bilagor till Fakta och frågeställningar Antal personer i åldern 65 w år fördelade på kön och åldersklasser åren 1970 2030............................ Begreppet behov och äldres behov ............................. Omsorger om äldre människor enligt socialtjänst- Utformning och tillämpning av lagstiftningen inom Önskemål om vård- och omsorgsgivare ....................... Internationella utblickar när det gäller vård och omsorg om äldre ...................................................... Förtroende för och betyg på vård och omsorg för Bilaga 1 till Fakta och frågeställningar Antal personer i åldern 65 w år fördelade på kön och åldersklasser åren 1970 2030 Bilaga 1 till Fakta och frågeställningar... Bilaga 1 till Fakta och frågeställningar... Folkmängd i åldersgrupperna och 80 w år fördelad på kön åren 1970 2000 och prognos för perioden 2030 Totalt 65 w år Källa: (BE 18 ). Folkmängd i åldersgruppen fördelad på kön och femårsklasser 2000 samt prognos för åren 2005 2030 Totalt 80 w år Källa: (BE 18 ). Bilaga 2 till Fakta och frågeställningar Begreppet behov och äldres behov Bilaga 2 till Fakta och frågeställningar... Bilaga 2 till Fakta och frågeställningar... Klassificeringar av behov.................................... Behov som ett relativt begrepp ............................................. Behov som social konstruktion............................................. Behov ur ett politiskt perspektiv.......................... Praktiska, emotionella och existentiella behov .................... 5.2Egen skattning av hälsa och funktionsförmåga samt behov av hjälp......................................................................... De äldre som mottagare av hjälp........................................... Äldre eller anhörigas uppfattning om hjälpbehov ............... Bilaga 2 till Fakta och frågeställningar... Bilaga 2 till Fakta och frågeställningar... Begreppet behov är inte något entydigt begrepp, men ofta används det som om det fanns en helt självklar betydelse som är giltig för alla och som inte förändras . Begreppet behov är ett centralt begrepp när det gäller insatser inom hälso- och sjukvård och omsorg om äldre. Syftet med texten i denna bilaga är att visa på några sätt att resonera kring behovs- begreppet och äldre. Först görs en genomgång av begreppet behov ur ett teoretiskt perspektiv och därefter ges några exempel på hur man kan se på äldres behov. Ett sätt att definiera begreppet behov är att se hur begreppet beskrivs i ett allmänt uppslagsverk. Enligt är behov ett inneboende krav på upphävande av viss brist, medvetet eller omedvetet. Det används särskilt om djupare mänskliga driv- krafter. Begreppet behov är mångtydigt och definitionen av begreppet är beroende av i vilket vetenskapligt sammanhang som det används. Sammanfattningsvis kan man konstatera att inom medicin och psy- kologi beskrivs ofta behov som egenskaper knutna till individen, medan man inom sociologi och socialantropologi försöker sätta in individens behov i ett samhälleligt sammanhang (2002). Inom medicinen, där individen är utgångspunkten, skiljer man på önskningar och behov. Med önskningar menas sådana behov som individerna själva uppfattar sig ha, medan behov är brister som någon annan person, professionell eller lekman, konstaterar (2002). Gemensamt för de olika definitionerna är att med behov avses att en individ saknar något som han eller hon antingen behöver för att överleva eller för att individens välbefinnande skulle förbättras i något avseende. En människa har behov som hon på olika sätt försöker tillgodose genom olika behovstillfredsställande beteenden. Detta lyckas ibland och ibland inte. Orsaken till att det inte lyckas är ett behovshinder, som kan vara inre eller yttre, biologiskt, Bilaga 2 till Fakta och frågeställningar... psykologiskt eller socialt. Om behovet förblir otillfredsställt, upp- står en frustration. 3 Klassificeringar av behov Under historiens lopp har många försök gjorts att beskriva och klassificera människans behov. Dessa beskrivningar och klassifice- ringar utgår från hur man ser på behov. Ett sätt att beskriva behov är att utgå utifrån begreppen behovsmodell och behovsperspektiv (1988). Med behovsmodell menas en modell för hur behov, resurser och tillfredsställelse/otillfredsställelse hänger sam- man. Behovsperspektivet tydliggör hur man ser på behovens karak- tär, om de är medfödda eller förvärvade. Enligt den atomistiska behovsmodellen är människan uppbyggd av en uppsättning behov vilka kan särskiljas från varandra och vilka i grunden existerar oberoende av varandra. Det kan dock finnas vissa yttre relationer mellan de olika behoven, vilket uttrycks i behovs- hierarkier, t.ex. behovstrappa. Med detta förhållningssätt så är tillfredställelsen av ett behov i grunden oberoende av att något annat behov tillfredsställs, om man bortser från eventuell tur- ordning i en behovshierarki. Helheten enligt den atomistiska behovsmodellen är summan av delarna (1988). Enligt den holistiska behovsmodellen måste människan betraktas som en helhet som inte kan brytas ner i olika beståndsdelar. En helhetssyn på mänskliga behov utgår ifrån att behoven har inre relationer. Även utifrån denna modell kan enskilda behov identi- fieras, men dessa ses då inte som avgränsbara från andra behov. Det är därmed inte möjligt att tillfredsställa ett enstaka, lösryckt behov. Helheten blir något mer än summan av sina delar, som delarna blir begripliga först i relation till helheten (1988 och 1996). Bilaga 2 till Fakta och frågeställningar... Det finns många sätt att beskriva olika typer av behov. Det som är gemensamt är att de försöker beskriva någon form av uppdelning av å ena sidan grundläggande/medfödda/objektiva behov och å andra sidan skapade/förvärvade/subjektiva behov. Med grundläggande/medfödda/objektiva behov avses basala behov som alla individer har, t.ex. husrum, mat, viss trygghet samt viss gemenskap. Med skapade/förvärvade/subjektiva behov avses sådana behov som är knutna till en människas bakgrund, prefe- renser och livssituation. Absoluta och relativa behov samt primära och sekundära behov är andra sätt att uttrycka denna skillnad. Enligt det förstnämnda synsättet, det naturalistiska, har män- niskan vissa grundläggande behov som är biologiskt eller psyko- logiskt givna. Dessa behov antas vara medfödda och inte för- värvade. I enlighet med denna teoribildning relateras behov till en människas biologiska och psykologiska överlevnad (1988). Behov är något absolut enligt detta synsätt. Enligt det andra synsättet, det icke-naturalistiska, räcker det inte med att analysera människans förhållande till sig själv för att förstå hennes behov utan man måste också analysera förhållandet till andra människor och de ting som hon omger sig med. Många behov grundas i människans sociala och materiella förhållanden. Att människan har förmåga att betrakta sig själv och sina behov samt förändra dessa är en punkt för kritik av den naturalistiska teorin (, 1996). Teorin om medfödda behov har mött stark kritik. har den haft en betydande genomslagskraft i tänkandet kring mänskliga behov, inte minst som en följd av att den står i samklang med utvecklingspsykologiska föreställningar om hur barn och ung- domar utvecklas till vuxna människor. Till kritiken hör bl.a. att begreppet grundläggande behov är problematiskt, eftersom över- levnad inte kan vara det enda kriteriet för vad som är grund- läggande. i ett individuellt tidsperspektiv har alla människor behov av att få sammanfatta sina liv och dö i frid med det som varit (1996). Bilaga 2 till Fakta och frågeställningar... 3.3Behov som ett relativt begrepp Den finländske filosofen har genom följande definition försökt bestämma begreppet behov: En varelse behöver sådant som det är illa för den att undvara. Denna enkla definition visar att behov är ett relativt begrepp som varierar mellan samhällsgrupper och (2002). Vad som är illa att undvara är ofta en fråga om värderingar. Vad som är illa att undvara för en människa är det inte nöd- vändigtvis för en annan. Formuleringen att någon har det illa är vag, men det måste vi finna oss i, anför . Det leder till en falsk beskrivning av verkligheten om man använder sig av mer exakta (precisa) begrepp än vad ämnet tillåter, anser (Thoraeus 1990). Uppfattningen om vad som är nödvän- digt för att överleva har både en kulturell och en materiell innebörd som varierar från samhälle till samhälle och (2002). Med utgångspunkt i socialpsykologisk konsumentforskning har den finske sociologen framfört en liknande uppfatt- ning: Alla behov som människor upplever som verkliga är verkliga. Enligt hans uppfattning är det inte möjligt att studera behov utan att studera formerna för behovstillfredsställelse. Sätten att tillfredsställa behoven beror till stor del på både historiska och kulturella faktorer och på hur individerna skolas in i det sociala livet (2002). 3.4Behov som social konstruktion Behov kan också ses som sociala konstruktioner, där ett behov skapas genom ett samspel mellan den enskilde, anhöriga och sam- hället. Bradshaw har gjort följande uppdelning efter att ha studerat hur behovsbedömningar gjordes. 1.Normativa behov innebär att man bestämmer en önskvärd standard som sedan jämförs med faktiska förhållanden. Det kan gälla t.ex. gränsen för trångboddhet eller existensminimum. Normativa behov förändras av flera orsaker: ökade kunskaper, förändrade samhällsförhållanden och förändrade värderingar. Bilaga 2 till Fakta och frågeställningar... 2.Upplevda behov är det samma som önskemål, vilka inte alltid leder till efterfrågan. 3.Uttryckta behov är upplevda behov som leder till att den enskilde efterfrågar något. Detta ställer krav på att den enskilde kan uttrycka sina behov. 4.Komparativa behov innebär att behovsnivån bestäms genom att man studerar och jämför vad som är vanligt för personer eller grupper som bedöms som likartade. Bradshaw har sedan kombinerat dessa behovsdefinitioner på tolv olika sätt. Den enklaste kombinationen blir då den person som bedöms ha, eller inte ha, ett behov enligt alla fyra definitionerna. En betydligt mer komplicerad situation uppstår om personen vare sig upplever eller uttrycker behov, men som av utomstående bedömare anses ha behov (normativa och komparativa behov) (2002). 4 Behov ur ett politiskt perspektiv Begreppet behov används också i politiska sammanhang. Enligt har ett sätt att vinna legitimitet för olika politiska ambitioner varit att hänvisa till existerande behov i samhället. Ett annat sätt är att tala om behov i befolkningen och använda det som underlag för att rättfärdiga de egna idéerna om hur samhällets resurser skall fördelas. Detta sätt att använda ordet behov ger olika politiska krav större tyngd och ett intryck av objektivitet (2002). En annan dimension av användandet av behov i politiken är valet av perspektiv. Politiker och experter använder ofta begreppet behov utifrån ett ovanifrån-perspektiv, dvs. de uttalar sig om vilken del av sam- hällets gemensamma resurser som andra personer skall få ta del av. Om önskemålen kommer nerifrån, formuleras kraven inte i form av behov för enskilda personer, utan som rättigheter för hela grupper. har uttryckt det som att det svenska välfärds- samhällets historia har präglats av en politisk kamp för att fastställa var gränsen skall dras mellan generella åtgärder som riktar sig till större grupper och individuella och behovsprövade åtgärder (2002). Bilaga 2 till Fakta och frågeställningar... Med utgångspunkt i de allmänna resonemang om behov som redovisats tidigare kommer i detta avsnitt (avsnitt 5) att redovisas forskning som på olika sätt försöker beskriva äldres behov av vård och omsorg. Dessa studier har genomförts på många olika sätt och med olika utgångspunkter. Några få studier har försökt definiera äldres behov, medan andra haft som utgångspunkt den äldres hälsa och funktionsförmåga. Ett tredje sätt har varit att fråga om vad den äldre får hjälp med, ibland med utgångspunkt i den äldres be- dömning, i andra fall med utgångspunkt i omsorgsgivarens beskriv- ning. Vissa studier omfattar enbart behov av social omsorg, och utesluter behov av mer medicinsk karaktär. Vissa studier omfattar enbart personer i ordinärt boende medan andra omfattar äldre både i ordinärt och särskilt boende. 5.1Praktiska, emotionella och existentiella behov I sin doktorsavhandling redovisar Thoraeus (1990) en undersökning av äldre människors () sociala om- sorgsbehov och deras omsorgssituation. Vid beskrivningen av sociala omsorgsbehov utgick Thoraeus från den äldres egen beskrivning av de svårigheter som han eller hon mötte i sin livs- föring och som den äldre inte kunde handskas med på ett för henne tillfredsställande sätt. Begreppet sociala omsorgsbehov definierades som hjälp eller stöd för att komma till rätta med dessa svårigheter. De svårigheter som den äldre möter kan vara praktiska, emotionella eller existentiella och därför kan den omsorg som den äldre behöver vara av praktisk, emotionell eller existentiell natur. De olika formerna av behov definierar Thoraeus enligt följande: Praktiska omsorgsbehov är dels av servicekaraktär, dels av om- vårdnadskaraktär. Behov av servicekaraktär är hjälp med hus- hållssysslor som t.ex. städning, inköp och tvätt samt trädgårds- arbete. Behov av omvårdnadskaraktär omfattar hjälp som avser den egna personen, t.ex. hygien, på- och avklädning, matning samt toalettbesök. Emotionella omsorgsbehov uttrycks i känslor som att känna otrygghet, att känna sig betydelselös och att känna sorg. Bilaga 2 till Fakta och frågeställningar... Existentiella omsorgsbehov avser behov av att finna en mening i den tid som är kvar, att finna en mening med livet samman- taget samt att förbereda sin bortgång. Thoraeus konstaterar att de två faktorer som i störst ut- sträckning påverkar omsorgssituationen är kön(sroller) och civil- stånd. En annan faktor som påverkar omsorgssituationen är den äldres inställning till omsorg. Vissa äldre får inte omsorg därför att de vill klara sig själva. De vill inte ta emot hjälp, speciellt inte från de formella omsorgssystemen. 5.2Egen skattning av hälsa och funktionsförmåga samt behov av hjälp Ett annat sätt att studera äldres behov av hjälp har varit att fråga den enskilde om hälsa och funktionsförmåga samt om han eller hon behöver och får daglig hjälp. Sedan närmare gör SCB intervjuundersökningar av levnadsförhållanden, (). Undersökningen omfattar omkring 8 000 personer i åldrarna 16 . (var den övre åldersgränsen .) I undersökningen ingår bl.a. frågor om hälsan och dessa omfattar bl.a. en egen bedömning av det allmänna hälsotillståndet, förekomst av långvariga sjukdomar, förekomst av långvariga sjukdomar med svåra besvär, förekomst av olika former av funktionsnedsättningar (rörelse- förmåga, syn, hörsel), brister i det psykiska välbefinnandet (sömnbesvär, ängslan, oro, ångest). SCB frågar också om behov av hjälp med olika sysslor, vem som hjälper till samt om man anser att man får tillräcklig hjälp. Resultaten av dessa frågor visar att hälsa och funktionsförmåga spelar stor roll för äldres behov av omsorg. Behoven är starkt relaterade till ålder och skillnaderna mellan män och kvinnor är stora. När det gäller behov av hjälp finns frågor som berör funk- tionsförmåga, dvs. den enskilde skall på en skala svara på om han eller hon kan: Bilaga 2 till Fakta och frågeställningar... gripa, t.ex. vrida kranar När det gäller vilka sysslor man får hjälp med tar frågorna upp såväl hushållssysslor som personlig omvårdnad. Städning, tvätt, mat- inköp och matlagning är exempel på hushållssysslor. Hjälp med bad eller dusch samt att stiga upp och/eller lägga sig är exempel på per- sonlig omvårdnad (SCB 2000). Det finns två problem med att försöka bedöma äldres behov av vård och omsorg med utgångspunkt i ULF-undersökningarna. Det första är att undersökningarna enbart omfattar personer upp till . Det andra är att frågorna om behov av hjälp är styrda på ett sådant sätt att de omfattar enbart praktisk hjälp, främst sysslor som kan ingå i . Äldres behov av hjälp och stöd kan också beskrivas utifrån svar på frågan vilken hjälp som anhöriga ger de äldre. Svaren beror på om det är de anhöriga eller de äldre som svarar. En annan aspekt är om man relaterar anhörigas insatser till faktiska hjälpbehov. Ett sätt att beskriva anhörigas hjälp och stödinsatser är det klassificeringssystem som utarbetat. Hon utgår från fem breda kategorier: 3.hjälp att agera ombud för kontakter med myndigheter och organisationer Många forskare menar att den känslomässiga hjälpen ofta tas för given i de relationer som finns mellan anhöriga och att man därför inte frågar efter den i olika undersökningar. I de studier där den känslomässiga hjälpen finns med som kategori pekas den ut av anhöriga som det strategiskt viktigaste för den äldre. Kärnan i de hjälpinsatser som ges är den direkta praktiska hjälpen. Den kan omfatta en mängd olika aktiviteter som: att handla dagligvaror, att Bilaga 2 till Fakta och frågeställningar... gå enklare ärenden, att ordna transporter, städning, matlagning, att bada, mata, sköta hygien, klä på och av, att sköta ekonomiska ären- den, enklare vård såsom att göra såromläggningar och ge injek- tioner, att göra enklare reparationer, att sköta tvätt, administrera medicin och kontinuerlig tillsyn (, Jegermalm & Whitaker ). Ett annat sätt att kategorisera anhörigas hjälpinsatser är att beskriva dem med utgångspunkt i den äldres förmåga att klara olika aktiviteter med hjälp av någon form av index för att bedöma be- hoven. Dessa index kallas ofta ADL-index. Det finns ett mängd olika index, men flertalet utgår från både PADL (personliga akti- viteter i det dagliga livet) och IADL (instrumentella aktiviteter i det dagliga livet). Med PADL-aktiviteter menas aktiviteter som har med personlig omvårdnad att göra, t.ex. förflyttning, toalettbesök, på- och avklädning, bad/dusch och att äta. Aktiviteter som att handla, laga mat, städa och tvätta är exempel på IADL-aktiviteter (Parker, 1996). Ytterligare ett problem med att försöka mäta äldres behov genom anhöriginsatser är att det är svårt att skilja ut de insatser som normalt görs inom familjen från dem som görs för att någon är i behov av hjälp med denna aktivitet. Det är också väl känt att både hjälpgivare och hjälptagare ofta beskriver insatser som hjälp eller icke-hjälp utifrån en konventionell syn på och uppdelning av könsroller. Ett exempel är att kvinnor med en hjälpbehövande make ofta inte betraktar hushållssysslor som anhörighjälp utan som något som de alltid gjort, medan män i en liknande situation ofta betraktar detta som anhörighjälp, då kvinnan kan utföra det arbete som hon tidigare gjort (, Jegermalm & Whitaker ). 5.4De äldre som mottagare av hjälp Svenska studier (, , Szebehely 1998, m.fl. 1995 och 1999) av vilken hjälp som den äldre behöver och vem som ger den visar att de äldre klarar sig själva i mycket stor utsträckning. Med stigan- de ålder minskar dock denna möjlighet. Det vanligaste problemet är städning. Andra IADL-aktiviteter som de äldre behöver hjälp med är att handla, laga mat, tvätta, bädda och sköta bankärenden. Bilaga 2 till Fakta och frågeställningar... de fall den äldre behöver hjälp med PADL-aktiviteter är det i första hand hjälp med att bada/duscha och att komma utomhus. Ett exempel på hur behovet av hjälp är relaterat till ålder kommer från en stor studie i , den s.k. H70-undersökningen (m.fl. 1995). I en intervjustudie med personer vid 70, 73 och och deras anhöriga försökte man be- skriva insatser för äldre som hade behov av hjälp med ADL- aktiviteter. Av 70-åringarna var i behov av hjälp, av 73- åringarna och bland 76-åringarna . Ett annat exempel som omfattar personer i högre åldrar är och studie (2000) av hälsa och levnadsför- hållanden för äldre i ordinärt boende. Resultatet visar att i ålders- gruppen 75 behöver hjälp med städningen helt eller delvis. För åldersgrupperna 80 och 85 w år är mot- svarande siffror respektive . Tvätt och inköp av mat är de sysslor som därefter är vanligast att den äldre behöver hjälp med, helt eller delvis. För båda dessa sysslor är det i åldersgruppen eller äldre som behöver hjälp. När det gäller bada/duscha är det i åldersgruppen 75 som behöver hjälp helt eller delvis. I åldersgrupperna 80 och 85 w år är det respektive . 5.5Äldre eller anhörigas uppfattning om hjälpbehov Som tidigare nämnts varierar äldres behov av hjälp med vem som gör bedömningen. I en rikstäckande studie bland ensamstående personer som var uppgav att de inte behövde hjälp med några hushållssysslor. När det gällde personlig omvårdnad var det som inte ansåg sig behöva hjälp med detta. En annan bild erhölls i en uppsalastudie där man frågade vuxna barn om de ansåg att deras ensamstående föräldrar var i behov av hjälp. uppgav att föräldern inte var i behov av hjälp (1999). De anhöriga underskattar generellt de äldres funktionsförmåga, medan de äldre överskattar sin förmåga. Det finns även andra studier som visar att om det är personalen som skall bedöma vårdbehoven, så kan det påverkas av andra faktorer som t.ex. om vårdbehoven påverkar personalbemanning eller ej (2000). Bilaga 2 till Fakta och frågeställningar... , , (1996) Äldres behov av och inställning till hjälp och vård. I Äldres hälsa, behov och bruk av service och vård. , Bo (1988) Behovsanalys i socialt arbete. , G, Sonn, U & , A (1995) Different kinds of services and informal support in the daily life activities in a community-based population of 70, 73 and 76 year olds. Depart- ments of rehabilitation medicine and geriatric medicine, Uni- versity of . , , , , (2000) Att ge och ta emot hjälp. Anhöriginsatser för äldre och anhörigstöd – en kunskapsöversikt. Arbets- rapportserie nr 15. , (1991) Caring for next of kin. On Informal Care of the Elderly in . Akademisk avhandling vid vid . Parker, , , , Kozma (1996) De äldres funktionsförmåga. I Äldres hälsa, behov och bruk av service och vård. , (2000) Att sörja för äldre. SCB (2000) Äldres levnadsförhållanden 1998. (2000) Bo hemma på äldre da´r. (1999) Behov av vård och omsorg – en kunskapsöversikt. Szebehely, (1998) Hjälp i hemmet i nedskärningstid – hem- tjänstens och anhörigas insatser för gamla kvinnor och män. I Sandquist, A-M. (red.) Åt var och en efter behov. Thoraeus , Ojan (1990) Efter 80. En undersökning om äldre människors sociala omsorgsbehov och deras omsorgssituation. Rapport i socialt arbete nr 48 , , , (2002) Äldres behov. En kun- skapsöversikt och diskussion om framtiden. , , (1996) . Bilaga 2 till Fakta och frågeställningar... , (1999) Vuxna barn med hjälpbehövande för- äldrar – en livsformsanalys. Akademisk avhandling vid Socio- logiska institutionen vid . Bilaga 3 till Fakta och frågeställningar Omsorger om äldre människor enligt socialtjänstlagen Bilaga 3 till Fakta och frågeställningar... Bilaga 3 till Fakta och frågeställningar... Medverkan i samhällsplaneringen.............................. 2.3.3 Tillgång till personal med lämplig utbildning och 2.3.5 Inflytande för den enskilde ........................................ 2.3.6 Hemtjänst och dagverksamhet m.m.......................... Rätten till bistånd................................................................... Rätt till bistånd vid flyttning till annan kommun ................ Särskilda bestämmelser för äldre människor........................ Avgifter för äldreomsorg.......................................................