sou · GRB3111d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Av regeringens uppdrag till bör framgå när begränsning och avskiljande av uppdragsverksamheten skall vara slutförda samt hur kostnaderna för processen skall täckas (vi återkommer till denna fråga i avsnitt 13.1.7). bör återrapportera till regeringen hur processen framskrider. Processen bör avslutas genom att lämnar en slutrapport till regeringen. I anslutning till detta kan det nya uppdragsbemyndigandet läggas fast i instruktionen för . Gällande avtal med kunder bör hanteras på ett affärsmässigt sätt, t.ex. genom att en annan utförare som avtalsparterna är ense om tar över uppdraget. Det är angeläget att bl.a. de mindre kommuner som utnyttjar Metrias tjänster får tid och möjligheter att finna alternativa utförare. En ny myndighetsstruktur och organisation för fastighetsbildningen Den nya myndighetsstrukturen förutsätter vissa författnings- ändringar av enkel karaktär och kräver också ändringar i instruktion (se avsnittet om författnings- förslag). bör få regeringens uppdrag att svara för det praktiska genomförandet av reformen. Införlivandet av inskrivningsmyndigheterna i kräver författningsändringar av mer komplicerad karaktär. Efter erforderliga ändringar kan och få i uppdrag av regeringen att gemensamt leda det praktiska genomförandet av reformen. Direktiven för vår utredning anger att inskrivningsverksamheten skall vara kvar på de orter där den bedrivs . Oaktat detta kan det beroende på de lokala förutsättningarna bli aktuellt att finna nya lokaler för vissa inskrivningskontor. En viktig uppgift i sammanhanget blir att utse chefer för respektive inskrivningskontor och säkra verksamhetens fortsatta försörjning med juridisk kompetens. Vi föreslår att våra förslag rörande expeditionsavgifterna genom- förs möjligt. I avvaktan på att förslag kan föreläggas riks- dagen, bör få disponera delar av det ackumule- rade myndighetskapitalet under resultatområde Tillhandahållande – fastighetsinformation för att inte avgiftshöjningar för fastighets- informationen skall bli nödvändiga innan det nya systemet kan träda i kraft. I avvaktan på att inskrivningsverksamheten skall föras till , kan expeditionsavgifternas nivå justeras med bibehållen bruttoredovisning. Detta kräver dock ökade anslag till Alternativt kan systemet läggas om till nettoredovisning och ersätta domstolsväsendet och för deras kostnader avseende inskrivnings- verksamheten. I samband med överföringen av inskrivningsverksamheten till och övergången till nettoredovisning av expedi- tionsavgifterna, bör anslagen till , domstols- väsendet och justeras ned. Ändringar krävs i förordningen om avgifter vid de allmänna domstolarna (1987:452) samt i instruktion eller regleringsbrev så att verket kan disponera avgiftsintäkterna i verksamheten. Förslaget om inrättande av en över fastighetsbildningen och prövning av ärenden rörande lantmäterimyndighet kräver ändringar i lagen om lant- mäterimyndighet (se författningsförslag). En instruktion behöver också utformas för och ledamöter utses av regeringen. De föreslagna organen Marknads- och konkurrensrådet samt bör skrivas in i instruktion. Reger- ingen bör också utse ledamöter och ordförande i samt ordförande i . Vi föreslår att de omstruktureringskostnader som uppstår i sam- band med genomförandet av våra förslag delvis finansieras genom att får disponera det ackumulerade myndig- hetskapitalet. Till omstruktureringskostnaderna räknar vi även att undanröja det ackumulerade underskott som finns inom resultatområde Uppdragsverksamhet, ett under- skott som inte kan bäras av den uppdragsverksamhet som återstår efter omstruktureringen. Vi är medvetna om att det ackumulerade myndighetskapitalet härstammar från olika resultatområden och att överskott inom ett resultatområde normalt inte kan utnyttjas Vi menar dock att detta är rimligt i det aktuella fallet, eftersom avnämarna av produkter och tjänster inom olika resultatområden delvis är desamma. Våra förslag innebär också sänkta priser för användarna av den grund- läggande informationen. Det ackumulerade myndighetskapitalet inom resultatområde Tillhandahållande – geografisk information, bör i första hand utnyttjas för att klara investeringsbehov inom området samt even- tuella kortsiktiga inkomstbortfall till följd av lägre priser på infor- mationen. Enligt direktiven skall vi kostnadsberäkna och i övrigt beskriva de konsekvenser som våra förslag medför för staten, kommunerna, näringslivet och övriga intressenter. I den mån våra förslag innebär konsekvenser för miljön skall en miljöbedömning göras. Även samhällsekonomiska konsekvenser skall redovisas. Av 14–16 § kommittéförordningen följer också att eventuella konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten, för sysselsättning och service i olika delar av landet, för små företag, för jämställdheten mellan kvinnor och män, för möjlig- heterna att nå de integrationspolitiska målen samt för den person- liga integriteten skall belysas. 13.2.1Rättssäkerhet, förtroende och tydlighet Våra direktiv framhåller att rättssäkerheten är av särskild betydelse för de delar av lantmäteriverksamheten som utgör myndighets- utövning. Vi bedömer att våra förslag om begränsning av den fastighetsbildningsanknutna uppdragsverksamheten, en utvecklad tillsyn över fastighetsbildningen och en mer ändamålsenlig organisationsstruktur, kommer att förbättra förutsättningarna för ett fortsatt förtroende för det och en hög rättssäkerhet inom förrättningsverksamheten. Våra förslag om begränsning och avskiljande av Lant- mäteriverkets konkurrensutsatta uppdragsverksamhet och inrätt- andet av ett Marknads- och konkurrensråd, bör sikt leda till att åtnjuter fullt förtroende från de privata aktörerna i utövandet av sina myndighetsuppgifter och att misstänksamhet och missförstånd drabbar verket i klart mindre utsträckning. Fokuseringen på kärnverksamheterna och begränsningen av uppdragsverksamheten bidrar också till att åstadkomma en ökad tydlighet rörande det offentliga åtagandet inom lantmäteriområdet och närmar det statliga lantmäteriet till gällande förvaltnings- politiska riktlinjer. 13.2.2Konkurrens, marknad och tillväxt Våra förslag kommer att leda till den ökade konkurrensutsättning och konkurrensneutralitet som efterlyses i våra direktiv. Vi bedömer att allt fler privata aktörer som en följd av detta kommer att etablera sig eller utvidga sin verksamhet inom berörda sektorer. Följden av detta bör bli ökad konkurrens och ökad dynamik i utvecklingen av teknik och tjänster samt lägre priser för användare och kunder. Marknaden för geografisk informations- teknik främjas med positiva effekter för tillväxt och sysselsättning som följd. Till en sådan positiv utveckling bidrar också de förslag och konsekvenser som beskrivs under 13.2.3. Vi bedömer att en särskilt viktig aspekt är att avgränsningen av uppdragsverksamheten kommer att skapa bättre villkor för de företag som verkar inom både geografisk informationsteknik och inom det mätningstekniska området. Våra förslag kommer också att öppna för ökad kunskapsöverföring mellan och den privata sektorn, vilket kan bli betydelsefullt för särskilt mindre konsultföretag. Enligt förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor, skall myndigheter och verk göra en konsekvensanalys av hur nya eller ändrade regler på- verkar små företags villkor och konkurrensen. Regeringen har ut- färdat motsvarande riktlinjer för . Vi kan konsta- tera att våra förslag inte innebär några negativa effekter i samman- hanget. Tvärtom innebär förslagen att det inom de berörda pro- duktområdena eller marknaderna skapas bättre förutsättningar för etablering och tillväxt av små företag och en fungerande konkur- rens till nytta för samhällsekonomin och kunder/konsumenter. Våra förslag om höjda expeditionsavgifter syftar till att Lant- mäteriverket skall få ekonomiska möjligheter att slutföra uppbygg- naden av den grundläggande fastighetsinformationen och utveckla kvaliteten i fastighetsregistret utan att kostnaderna för dessa infrastrukturinsatser belastar informationsanvändarna eller kräver ökade statliga anslag. Priserna för den grundläggande fastighets- informationen bör därmed kunna sänkas i förhållande till den nivå som förutsätts gälla fr.o.m. . Detta minskar risken för samhällsekonomiska förluster i form av minskad informationsanvändning som informationsinfrastruk- turen säkras. Vårt förslag att regeringen bör ge i uppdrag att sänka priserna för delar av den geografiska informationen bör leda till en ökad informationsanvändning och dito samhällsnytta. Bl.a. öppnas möjligheter till en ökad informationsanvändning inom den offentliga sektorn, där flera myndigheter anser att de med dagens prisnivåer inte kan finansiera hela sitt egentliga behov av geografisk information och fastighetsinformation. Ökad användning av den grundläggande informationen leder erfarenhetsmässigt till rationa- liseringar och effektiviseringar. Förslagen om en samordningsroll för och inrättandet av ett Geodataråd leder till att samordningen mellan olika dataproducenter i flera avseenden förbättras. Detta skapar förutsättningar för en snabbare och effektivare utveckling av den nationella informationsinfrastrukturen och en bättre samordning av arbetet med att koppla samman den nationella med den europeiska informationsinfrastrukturen. Förslagen underlättar också för den växande skara användare som önskar utnyttja grund- läggande data från olika producenter samt ger användarna bättre möjligheter att framföra sina synpunkter samlat till flera data- producenter. Den process för planering och utveckling av grundläggande information som vi föreslår ger också den bättre förutsättningar för användarinflytande. Vårt förslag om att föra inskrivningsverksamheten till Lant- mäteriverket ger ett mer sammanhållet ansvar för de inskrivnings- relaterade frågor som hanteras av flera olika myndigheter, knyter en viktig del av ajourhållningen av fastighetsregistret närmare och bidrar till den av statsmakterna önskade renodlingen av domstolsväsendet. 13.2.4Sakägare, fastighetsägare m.fl. Den nya myndighetsstrukturen, upphandlingsmöjligheten och kvalitetshöjningar i fastighetsregistret bör leda till minskade kost- nader inom fastighetsbildningen. Om det blir någon prissänkning för sakägarna är osäkert mot bakgrund av att kostnaderna för förrättningsanknuten fastighetsregistrering enligt förslag i årets budgetproposition skall ingå i lantmäteritaxan . Som en följd av vårt förslag till avgränsning av myndig- hetsutövningen inom fastighetsbildningen skapas möjlighet till upphandling av vissa förrättningsmoment. Härigenom kommer all extern medverkan i förrättningsprocessen att ske genom upp- handling. De avtal om att medverka i vissa moment inom fastig- hetsbildningen, s.k. förrättningsmedverkan, som finns mellan lantmäteriet och drygt sjuttio kommuner upphör därmed när dessa avtal löper ut. medverkan i förrättningsverksamheten får sedan ske på samma villkor som vid privata företags medverkan, dvs. genom upphandling, vilket ger enhetliga och tydliga spelregler. För sakägarna kan detta på kort sikt leda till både högre och lägre kostnader, beroende på hur nuvarande ersättning till kommunerna förhåller sig till ett marknadspris eller egenregiverksamhet. På bör våra förslag på grund av ökad konkurrens ge sänkta kostnader för sakägarna. Som en följd av våra förslag stiger kostnaderna för fastig- hetsägare som ansöker om lagfart eller annat inskrivningsärende med i förhållande till nivå. För den som ansöker om lagfart skulle en avgiftsökning på innebära att avgiften ökade . Vi bedömer att detta är en fullt rimlig avgiftsökning mot bakgrund av bl.a. tidigare underskott i avgiftssystemet och att avgifterna varit oförändrade . Vårt förslag att begränsa lantmäteriets uppdragsverksamhet innebär att en del av verksamhetens kunder måste finna nya vägar att få tillgång till önskade produkter och tjänster. huvudsakligen små och mellanstora kommuner (upp till ett 80-tal kommuner berörs), men också statliga myndigheter (främst och ) samt privata företag och privatpersoner. Vi bedömer att den uppdragsverksamhet vi inte inkluderar i det offentliga åtagandet är konkurrensutsatt och att alternativa utförare därför kommer att vara tillgängliga eller efter en kort omställningstid på marknaden. Dessutom är det att förvänta att flera delar av berörda verksamheter kommer att överföras intakta till andra aktörer och fortsätta att finnas tillgängliga på marknaden. Vidare är huvuddelen av Metrias uppdrag för kommunerna och i princip alla uppdrag för och föremål för upphandling. Kommunerna har också möjlighet att bedriva aktuell verksamhet i egen regi eller i samverkan med andra kommuner. För den största kundgruppen, kommunerna, väntar sannolikt efter en kortare övergångstid sänkta kostnader när flera privata aktörer blir aktiva på marknaden för lantmäteriverksamhet och geografisk informationsteknik. Lantmäteriet utför via Metria och – i norra – via lant- mäterimyndigheterna, mät- och karteringsuppdrag åt många mindre kommuner i glesbygd. Våra förslag innebär att denna upp- dragsverksamhet bör överföras till privata huvudmän eller övertas av berörda kommuner, ensamma eller i samverkan. Våra förslag får positiva regionalpolitiska konsekvenser så till vida att renodlingen av lantmäteriets uppdragsverksamhet ger bättre förutsättningar för en fungerande marknad för kart- och mätningsteknisk verksamhet även i områden utanför de större städerna. Negativa regionalpolitiska konsekvenser kan uppstå om efter- frågan på aktuella produkter och tjänster i vissa delar av landet inte räcker som underlag för en privat marknad med fungerande kon- kurrens. Vissa kommuner kan då få högre kostnader för att täcka sina behov av kart- och mätningstekniska tjänster eller bli hänvisade till att bedriva verksamheten i egen regi. Våra förslag innebär dock inte att kommunerna tillförs några nya uppgifter. För att underlätta övergången föreslår vi att begränsning och avskiljande av uppdragsverksamheten genomförs successivt med en I delar av där det kommersiella underlaget för kart- och mätningsteknisk verksamhet är svagare, kan – om detta bedöms lämpligt med hänsyn till förrättningsverksamhetens krav – upphandla förrättningsmoment för att på så sätt ge marknaden ökad volym. Vi menar att detta är en lämpligare lösning än att vissa lantmäterimyndigheter i glesbygd bedriver uppdragsverksamhet åt kommunerna i anslutning till myndighetsutövningen inom fastighetsbildningen. Begränsningen av uppdragsverksamhet i anslutning till fastig- hetsbildningen kan också innebära att det av ekonomiska skäl blir svårt att upprätthålla alla de lokala lantmäterikontor som har betydande uppdragsintäkter. Vi menar dock att en minskning av det stora antalet lokala kontor ändå måste ske för att kunna säkra en god kompetensförsörjning och skapa ett rationaliserings- utrymme som kan sänka kostnader och handläggningstider. Utvecklingen av Internet-tjänster och medborgarnas allt större vana vid att använda denna kanal för att effektivt hantera myndig- hetskontakter, skapar också nya möjligheter för att upprätthålla en god service även i glesbygd. Våra förslag om begränsning och avskiljande av uppdrags- verksamheten inom Metria och vid lantmäterimyndigheterna berör mellan 235 och 285 anställda. Merparten av berörd personal bör tillsammans med verksamheterna på olika sätt kunna föras över i annan regi eller få andra uppgifter inom . Inom delar av berörd uppdragsverksamhet är medelåldern hög, vilket också öppnar vissa möjligheter till avveckling genom naturlig avgång. Vidare bör personal som visar intresse för att driva delar av verksamheten vidare i egen regi så långt möjligt stödjas i detta. När övergång av verksamhet i annan regi sker enligt 6 § lagen om anställningsskydd (LAS), förs anställningsavtal över till den nya arbetsgivaren om inte arbetstagaren motsätter sig detta. Sammanförandet av och de länsvisa lantmäterimyndigheterna till en myndighet väntas i sig inte få några direkta personalkonsekvenser. Här, liksom vid överförandet av inskrivningsmyndigheterna till , rör det sig personalmässigt om övergång av verksamhet enligt 6 § lagen om anställningsskydd (LAS). I samband med överföringen av inskriv- ningsverksamheten till behövs sannolikt nyre- krytering av juridiskt utbildad personal till de nya inskrivnings- kontoren. närmare utformning av den regionala och lokala organisationen för fastighetsbildning och de ökade rationali- seringsmöjligheterna i den nya organisationen, kan däremot påverka personalbehovet. Vi har baserat våra förslag på att statens anslag till lant- mäteriområdet inte skall öka utöver den nivå som enligt ekonomiska vårproposition gäller fr.o.m. . Våra förslag innebär därför inga ökade utgifter för staten. Vi har dock förutsatt att ackumulerade myndighetskapital kan disponeras för reformer och investeringar. Vårt förslag om att staten bör övergå från brutto- till netto- redovisning av intäkterna från expeditionsavgifterna påverkar både utgifts- och intäktssidan på statsbudgeten, men ger ingen saldo- förändring totalt sett. Anslagen till , domstols- väsendet och bör, som tidigare nämnts, justeras ned i samband med att den nya principen genomförs. Som vi konstaterat under 13.2.3 syftar våra förslag rörande expeditionsavgifterna till att skall få ekonomiska möjligheter att slutföra uppbyggnaden av den grundläggande fastighetsinformationen samt utveckla kvaliteten i fastighets- registret utan att kostnaderna för dessa infrastrukturinsatser belastar informationsanvändarna eller kräver ökade statliga anslag. En effekt av övergången till nettoredovisning av expeditions- avgifterna blir att andelen avgiftsintäkter i finan- siering ökar betydligt. Sammanförandet av och de länsvisa lantmäteri- myndigheterna till en gemensam myndighet med en ny regional organisation bör ge kostnadsminskningar som följd av administrativa förenklingar och ökade rationaliseringsmöjligheter. Möjligheten till upphandling av vissa förrättningsmoment ökar ytterligare möjligheterna till rationalisering och kostnadsminsk- ningar. Kostnaderna för att begränsa och avskilja delar av lantmäteriets uppdragsverksamhet är mycket svåra att beräkna. De verksamheter som berörs verkar på olika marknader och det är omöjligt att på förhand bedöma hur kunder och presumtiva övertagare av verk- samheterna kommer att agera. Marknaderna kommer att avgöra vilka intäkter som kan genereras genom försäljning av verk- samheter, vilka intäktsbortfall som uppstår på grund av att kunder söker andra utförare och i vilken utsträckning personalen finner andra anställningar. Vi har funnit att det inte är realistiskt att i detta skede försöka göra en beräkning av omstruktureringskostnaderna. Vi har i utvärderingen av det statliga lantmäteriets omstrukturering efter 1996 visat att omstruktureringskostnaderna då var omöjliga att med någon tillförlitlighet uppskatta på förhand. Sänkta priser för den grundläggande geografiska informationen medför sannolikt 1 och möjligen även år 2 minskade intäkter för . Användarna behöver för att anpassa sin efterfrågan till en ny prisnivå. En prissänkning på t.ex. för den dyraste digitala produkten skulle utan efterfrågeökning orsaka en intäktsminskning på ca . Varje ökning av efterfrågan reducerar detta intäktsbortfall. bedömer vi att efterfrågeökningen skall väga upp intäktsbortfallet. Kostnaderna för inrättande av en , ett Geo- dataråd, ett Marknads- och konkurrensråd, en ny process för utveckling av den grundläggande informationen samt utarbetande av en marknads- och konkurrenspolicy, bedömer vi ryms inom de ekonomiska ramar som anslag och avgiftsintäkter ger. verksamhet är i allt väsentligt att betrakta som en omprioritering av resurserna inom ramen för den anslags- finansierade verksamhet vad gäller råd, stöd och tillsyn som Lant- mäteriverket bedriver inom fastighetsbildningsområdet. Våra förslag har positiva konsekvenser för miljön, för arbetet mot brott, för jämställdheten mellan kvinnor och män samt för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen så till vida att sänkta kostnader för grundläggande data ökar möjligheterna att utnyttja geografisk informationsteknik för att rationalisera och effektivisera arbetet inom dessa områden. Vår bedömning att satellitdata och fjärranalys fortfarande bör utgöra ett offentligt åtagande ger möjlighet att fortsatt driva utvecklingen inom områden som är särskilt betydelsefulla för miljöarbetet. Vi bedömer att våra förslag inte har några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen eller den personliga integriteten. Sammantaget anser vi att våra förslag ger tydliga positiva samhällsekonomiska effekter genom främst följande faktorer –användningen av den grundläggande informationen ökar med ökad samhällsnytta som följd, –ökad konkurrensneutralitet och ökat marknadsutrymme ger högre effektivitet och ökad tillväxt, –utvecklingen av geografisk informationsteknik stimuleras och bidrar till rationaliseringar, effektiviseringar samt högre kvalitet inom en rad sektorer i samhället, –transaktionskostnader på grund av otydligheter och misstänk- samhet minskar, –samordningen av den nationella informationsinfrastrukturen inom geodataområdet förbättras, –processerna för utveckling av den grundläggande informa- tionen blir mer effektiva och transparenta vilket ger förbättrade villkor för användarinflytande och statsmakternas insyn och styrning, samt –förutsättningar för ytterligare rationaliseringar och sänkta priser inom förrättningsverksamheten skapas. Omfattningen på ovanstående effekter har inte varit möjlig att kvantifiera. Lag om ny beteckning på den statliga lantmäterimyndigheten Härigenom föreskrivs att bestämmelser i lag eller annan författ- ning om lantmäterimyndigheten i länet efter utgången av skall avse . Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetsbildningslagen (1970:988)1 dels att 4 kap. 34 a § skall upphöra att gälla, dels att 4 kap. 7 a §, 16 kap. 12 a § samt 19 kap. 5 och 6 §§ skall ha följande lydelse. Om en kommun är sakägare vid en förrättning som handläggs av en lantmäteri- myndighet får kommunen eller en annan sakägare begära att förrättningen i stället skall handläggas av lantmäterimyndig- heten i länet. En sådan begäran skall göras hos förrättningslantmätaren innan förrättningen avslutats. Förrätt- ningen skall då avbrytas och ärendet överlämnas till lant- mäterimyndigheten i länet. Om en kommun är sakägare vid en förrättning som handläggs av en lantmäteri- myndighet får kommunen eller en annan sakägare begära att förrättningen i stället skall handläggas av . En sådan begäran skall göras hos förrättningslantmätaren innan förrättningen avslutats. Förrätt- ningen skall då avbrytas och ärendet överlämnas till Lant- mäteriverket. Bestämmelserna i denna paragraf omfattar inte förrättningar som grundas på avtal om köp, byte eller gåva enligt 4 kap. jordabalken. i länet får uppdra åt en annan statlig eller myndighet med kompetens inom lantmäteri- 2Paragrafen införd 1995:1394. 3Paragrafen införd 1995:1394. området att utföra åtgärder enligt 4 kap. 25 § första stycket, 27 och 28 §§. Endast om det finns synner- Endast om det finns synner- liga skäl får en lant- liga skäl får en lant- undanröjas på grund av att undanröjas på grund av att myndigheten handlagt ärendet i myndigheten handlagt ärendet i stället för att lämna över det till stället för att lämna över det till enligt 5 § lagen heten enligt 5 § lagen (1995:1393) (1995:1393) om lant- Rätt till ersättning av staten Rätt till ersättning av staten har den som lider skada på har den som lider skada på grund av ett tekniskt fel i fastig- grund av ett tekniskt fel i fastig- hetsregistrets allmänna del eller hetsregistrets allmänna del eller i en anordning som är ansluten i en anordning som är ansluten till registret hos Lantmäteri- till registret hos Lantmäteri- verket, en inskrivningsmyndig- het eller en lantmäterimyndig-