sou · GRB3127d4 · 2004-01-01 00:00:00 — 9Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola tillbringar barn den största delen av sin vardag i barnomsorg och skola. har barn tillbringat så mycket tid i miljöer som är skapade för barn, av vuxna. Barns upplevelse av platser bestäms därför inte längre i lika hög grad av vad de vill göra som av vad de kan göra. Med detta följer ett stort ansvar. Både forskare och utredare har uppmärksammat såväl inom- som utomhusmiljön i barnomsorg och skola. Vi vet att dessa miljöer är viktiga bestämningsfaktorer för barns hälsa – både fysiskt, intellektuellt och socialt och att de utgör en viktig del av barns uppväxtvillkor. I den första diskussionen med Barnsäkerhets- delegationens ungdomsreferensgrupp kom arbetsmiljön i skolan upp som det område ungdomarna själva fann mest angeläget för delega- tionen att arbeta med. Utifrån barns och ungas rätt till trygga, säkra och utvecklande miljöer, är det angeläget att diskutera hur barnomsorg och skola, liksom närmiljön och skolvägen tillsammans kan bidra till att öka barns och ungas säkerhet och utveckling – med andra ord bidra till en sådan barndom som vi vill erbjuda våra barn. I detta kapitel lämnas förslag på hur utemiljön i förskola och skola kan förbättras, hur arbetsmiljöarbetet i skolan bör utvecklas liksom hur barns och ungas egna kunskaper och synpunkter bör tas tillvara i detta arbete. Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola 9.1Utemiljön i förskola och skola 9.1.1Utemiljön in i skollagen Regeringen föreslås genomföra en ändring i skollagens (1985:1100) 1 kap. 2 a §. Paragrafen är ny. Huvudmannen skall tillhandahålla en ändamålsenlig utemiljö, anpassad för elevernas olika förutsättningar och behov, som syftar till att främja barns lärande och utveckling. Vi anser att utemiljön kring förskola, fritidshem, förskoleklass och skola har stor betydelse för elevers utveckling och lärande och utgör en viktig del av barnens uppväxtvillkor. Dessa miljöer måste i högre grad betraktas som de miljöer i vilka dagens barn har en chans till såväl platsbundna lekar, som utforskande aktiviteter. har skolgården fått än större betydelse i och med att förskole- klasserna integrerats i skolan liksom fritidshemmet. Vi föreslår därför att Skollagen (1985:1100) ändras med krav på en ändamåls- enlig utemiljö. Med en ny paragraf betonas utemiljöns betydelse för eleverna och skolans yttre miljö, inklusive skolgården, innefattas i den pedagogiska verksamheten och omfattar alla barn för vilka skollagen gäller. Lagen gäller även barn i motsvarande fristående skolformer. En god och säker utomhusmiljö med möjligheter till fysisk aktivitet och samvaro bidrar till elevernas utveckling och hälsa. Den nuvarande skollagen innehåller inga bestämmelser om skolans inom- och utomhusmiljö. Den befintliga lagen har varit under översyn och ett förslag till ny skollag redovisas i Skollags- kommitténs betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet, Vi har tagit del av det nya förslaget och kan konstatera att inte den heller innehåller någon bestämmelse om skolans utemiljö, vilket vi också påpekat i vårt remissvar på nämnda utredning. förslag tar däremot upp inomhus- miljön i kap. 3 Lokaler och utrustning. Om skollagskommitténs förslag på ny skollag genomförs bör den föreslagna 2 a § föras in Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola under detta kapitel och rubriken ändras till Lokaler, utrymmen och utrustning inom- och utomhus. Vårt förslag att komplettera den befintliga skollagen, som är gällande med krav på en ändamålsenlig utemiljö, syftar till att främja barns utveckling och lärande och att tydligt visa att även utemiljön är en del av skolans pedagogiska ansvar. Med Skollags- kommitténs förslag att även förskolan ska omfattas av skollagen, innebär detta ökade möjligheter till en god utemiljö för alla barn i barnomsorg och skola. Vår avsikt är att på detta sätt tillförsäkra alla barn ett fysiskt utrymme i och med att utemiljön inte kan prioriteras bort då nya skolor planeras liksom ett starkare skydd mot exploatering av befintliga skolgårdar för t.ex. bostäder eller annan nybyggnation. En ändamålsenlig utemiljö runt skolan är särskilt viktig i områden med tät bebyggelse. Det är också i dessa områden, med högt tryck på att bebygga marken, som det kan vara svårast att hävda att mark ska avsättas för skolgård. Skolans utemiljö – en pedagogisk fråga att ta på allvar Skolgårdar är en miljö där alla barn i tillbringar en stor del av sin utomhusvistelse och därför av stor betydelse för barns utveckling, lärande och hälsa. Skolgården har hamnat mellan olika aktörer både på nationell och lokal nivå och skolelevers ute- vistelse ses fortfarande mer som ett rastvaktsproblem än en pedagogisk fråga värd att ta på allvar (1995). Skolgården utgör sällan en pedagogisk resurs i skolans arbete. En svensk studie (1988) av hur lärare använde skolgården i undervisningen visade att biologilärare, som angett att de har en väl fungerande skolgård utnyttjade parker och naturområden oftare än de som angett att de inte har någon skolgård alls eller att den inte är ändamålsenlig. Det kan tolkas som att positiva erfarenheter av att använda skolgården i undervisningen leder till att lärare även utnyttjar närmiljön. Forskare och psykolog (1994) visade i en engelsk studie att lärare inte upplevde något stöd i läroplanen för att använda skolgården i undervisningen. Det innebar att lärarna saknade kunskap om och platser för utomhusundervisning, liksom tillräcklig tid för att gå ut. Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola Den föreslagna ändringen av skollagen (1985:1100) syftar till att göra skolans utemiljö till en viktig pedagogisk fråga för förskolorna och skolorna själva, liksom för de nationella skolmyndigheterna och andra aktörer med inflytande över den fysiska miljön. Det behövs en nationell drivkraft för skolgårdsutveckling som kan främja sam- arbetet mellan aktörer såväl nationellt som lokalt inom kommunerna exempelvis mellan elever, lärare, utbildningsförvaltning och park- förvaltning. Vi menar att Myndigheten för skolutveckling bör utvecklas till en sådan drivkraft. Skolgården för lek, samvaro och lärande Eftersom skollagen inte ställer krav på en ändamålsenlig ute- miljö, kan skolor inrättas i miljöer, som utifrån barns rätt till säkra och utvecklande miljöer, är direkt olämpliga. Den kommunala skolan har i de allra flesta fall en skolgård, men fristående skolor och privata förskolor inrättas inte sällan i lokaler utan tillhörande gård. En säker, trygg och stimulerande utemiljö främjar barns utveckling. Professor och pedagog framhåller att utemiljö är utvecklingsmiljö. Därför är skolans utemiljö än viktigare när såväl förskoleklassen och fritidshemmet är integrerade i skolan och barn tillbringar en mycket stor del av sin vardag i skolmiljön. finns det inget i läroplanen (Lpo 94) om barnens ute- miljö. Enligt (Lpo 94) ska eleven ha grundläggande kunskaper om förutsättningarna för en god hälsa samt ha förståelse för den egna livsstilens betydelse för hälsan och miljö. Under avsnitt 1 Skolans värdegrund och uppdrag har (genom SKOLFS 2003:17) införts att Skapande arbete och lek är väsentliga delar i det aktiva lärandet. Skolan skall sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. Bestämmelserna i styr- dokumenten får anses poängtera hälsans betydelse för barnens lärande. En god utemiljö i skolan har stor betydelse för barns lek och rekreation liksom för det sociala samspelet på skolgården. Exempel från skolgårdsutvecklingsprojekt visar att en stimulerande skolgård leder till bättre socialt klimat med färre mobbnings- och konflikt- situationer och i förlängningen färre interaktionsskador (1994). Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola (1998) visade att av skadorna i inträffade under oorganiserad aktivitet på skolgården, under förflyttning eller i en kösituation i skolan. När det gäller skolgårdarna är det ofta stor konkurrens om utrymmet och rasterna är ofta alltför korta för att det ska vara någon idé att påbörja någon lek. (citerad i ) menar att det är i dessa situationer som konflikter mellan barnen uppstår. På en gård bestående av en plan, blir det svårt att leka parallella lekar . Eleverna i den tidigare nämnda engelska skolgårdsstudien (Titman 1994) var helt överens om vad de önskar av skolgården: En plats för lugn, välbefinnande, eftertanke, inspiration och reflektion; samarbete och kommunikation få möjlighet att utveckla sociala färdigheter; en plats där det är OK att bara ha kul och leka; färgrik, fantasieggande, spännande och rik på upplevelser och också gå att förändra och omskapa efter skiftande behov; ge möjlighet till aktivt lärande, utmaning, risk och äventyr för att kunna testa sina gränser inom olika områden. Många elever tyckte att skolgården snarare ökade stressen än minskade den. Inte heller kunde skol- gården tillgodose behovet av att umgås med kamrater. Skolgårdens utrymme är särskilt viktigt i områden där skol- barnens alternativa lekmöjligheter begränsas exempelvis på grund av hög bebyggelsetäthet eller där närliggande parker och lekplatser i hög utsträckning utnyttjas av allmänheten. 9.1.2Kunskap saknas om barns utemiljö i förskolan Regeringen föreslås ge i uppdrag att i inspektionen av kommunerna även granska kommunernas sätt att ta ansvar för förskolans utemiljö. Förskolornas gårdar och omgivningarna kring dessa är en viktig utvecklingsmiljö för de minsta barnen. I läroplanen för förskolan (Lpfö 98) anges att förskolan ska erbjuda barnen en trygg miljö som utmanar och lockar till lek och aktivitet såväl inom- hus som utomhus liksom att utomhusvistelse bör ge möjlighet till lek och andra aktiviteter både i planerad miljö och i naturmiljö. Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola Vi har konstaterat att sällan tar upp utemiljön i sin tillsynsverksamhet. Man anger två skäl till detta. För det första att det står så lite om utemiljön i styrdokumenten, varför kartlägg- ningar eller tillsyn av detta inte prioriterats i arbetet och kompetens inom området inte har utvecklats. För det andra är det svårt och resurskrävande att fånga in de kvaliteter som är viktiga att belysa. kommer inspektion när det gäller förskolan och skolbarnomsorgen, att fokusera på huvudmannens sätt att ta ansvar för verksamheten. Utbildnings- inspektionen syftar till att utveckla kvaliteten i kommunernas skolverksamhet. Vi menar att detta ger tillfälle att uppmärksamma kommunerna på vikten av en ändamålsenlig utemiljö för de mindre barnen. När inspektionen är klar får kommun och verksamheter en rapport som underlag för utvecklingsarbete. Vi anser därför att det är mycket angeläget att kommunens hantering av förskolornas utemiljö belyses i denna rapport. Eftersom inspektions- uppdrag omfattar både förskola och skolbarnomsorg, ser vi det som naturligt att även skolbarnomsorgens utemiljö beaktas. (2003), forskare vid skapsplanering i , konstaterar att en samlad kunskap om vilka utomhusmiljöer barn har tillgång till inom förskola och skola saknas hos kommunerna. Förskolornas utemiljö är av mycket skiftande kvalitet och i innerstaden är miljön ofta begränsad med mycket hårdgjorda ytor. menar att barns utomhuslek i hög grad handlar om sinnlig kontakt med omgivningen och fysisk rörelse vilket kräver rejäla ytor och intressant innehåll. Nyare förskolor ligger ofta insprängda i vanliga bostadskvarter med en begränsad utemiljö som ska delas med de boende. Detta innebär att barnens rörelsefrihet begränsas och de blir mer passiva under utevistelsen. Utemiljöer som vuxna kan uppfatta som trygga, lätta att överblicka och trevligt utformade, saknar ofta de kvaliteter som barn behöver i sin utomhuslek. Vi menar att det är hög tid att uppmärksamma förskolornas utemiljö. Eftersom alla barn omfattas av förskoleverksamheten, har den miljön som förskolan erbjuder stor betydelse för barns upp- växtvillkor. Vi har blivit uppmärksammade på en oroande utveck- ling där minskad personaltäthet begränsar möjligheterna att besöka parker och andra grönområden som kvaliteten på den egna utemiljön runt förskolan inte har utvecklats och ibland till och med har försämrats. Detta uppmärksammades även av Nationella Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola folkhälsokommittén (SOU 2000:91), som slår fast att goda ute- miljöer kring förskolan har stor betydelse för de mindre barnens hälsa. Små barn har i realiteten nästan inga möjligheter att själva ställa krav eller påverka beslut som berör dem. Därför ska vuxenvärlden se till barnets bästa (art. 3) i de prioriteringar och beslut som påverkar de miljöer där barnen vistas . Därför anser vi det angeläget att granskar kommunernas sätt att ta ansvar för förskolans utemiljö. 9.1.3Förskolans utemiljö behöver utvecklas Regeringen föreslås ge Myndigheten för skolutveckling i upp- drag att i sitt utvecklingsarbete prioritera förskolans utemiljö. Detta arbete bör ske i samarbete med berörda aktörer såväl lokalt som nationellt. Vi anser att Lpfö 98 ger stöd för att förskolans utemiljö ingår i Myndigheten för skolutvecklings ansvarsområde. Myndigheten för skolutveckling bör vara en viktig drivkraft och inspiratör när det gäller utveckling av utemiljön i förskolorna och skolorna. Studier av förskolor, skolor och vårdinstitutioner har visat att ju mindre ändamålsenlig den egna utemiljön är, desto mindre är man ute över huvud taget (1988). Det är alltså inte så att man kompenserar en dålig egen utemiljö med att vara ute i andra naturmiljöer. Därför har utemiljön i bland annat förskolan en avgörande betydelse för utevistelsens omfattning. Lekminnena hos vuxna ofta är knutna till specifika platser utomhus och framför allt till upplevelser av självständigt utforskande (1990; 2003). Miljön kring skolor och förskolor och dess omgivningar måste i högre grad betraktas som de miljöer i vilka dagens barn har chans, inte bara till mer platsbundna lekar, utan denna typ av utforskande aktiviteter. (SOU 2000:91) konstaterade att närmiljön är en viktig bestämningsfaktor för hälsa och en förskola med en god utemiljö som stimulerar fysisk aktivitet, intellektuell Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola och social utveckling är viktigt för att uppnå bättre hälsa hos de mindre barnen (1997). Resultat från en studie vid (2003, bilagedel till SOU 2003:127) visade att hos förskolebarn (1–) har antalet icke-lindriga skador, såsom frakturskador och hjärnskakningar, fördubblats till perioden –2001. Författarna menar att för- ändrat socialt klimat på förskolan och lägre personaltäthet kan ha betydelse för den fördubbling av skador på förskolan som studien visar. Även sociala faktorer måste därför beaktas i det skadeföre- byggande arbetet. Minskad personaltäthet bör också ses i ett utvidgat riskperspektiv som beaktar aspekter av miljön som kan begränsa barns utvecklings- potential, (Björklid 2002a). En studie av hur närtrafikmiljön påverkade det pedagogiska arbetet i förskolan, visade att personalen bekymrades över att trafiken hindrade barnen från att knyta och bibehålla sociala kontakter. Men de var mest bekymrade över att barnen inte får uppleva naturen. Därför gjorde personal och barn regelbundna utflykter till naturområden. Om inte dessa områden fanns inom gångavstånd tog man buss eller tunnelbana (Vågberg 1994). gjorde Vågberg en uppföljande studie (1996) som visade att på grund av personalminskningar kunde inte personalen ta barnen till naturområden i samma utsträckning som . Barnen blev därför mer hänvisade till sin egen gård och grannskap och de möjligheter till lek och rekreation som finns där. Vi menar att när de båda skolmyndigheterna utifrån sina respek- tive uppdrag sätter fokus på förskolornas utemiljö, så kommer det att ge skjuts åt denna mycket angelägna fråga. Från utvidgades delar av arbetsmiljölagen (AML, 1977:1160) till att omfatta den som genomgår utbildning och från omfattas också elever i förskoleklass. Ändringarna gäller kapitlen 2–4 och 7–9. Motiven var bland annat att eleverna skulle ha möjlig- het att påverka och ta ansvar för sin egen arbetsmiljö genom att engageras i arbetsmiljöfrågor. Ett annat viktigt skäl var att ta till- vara den resurs som elevernas kunskap och medverkan utgör, ytterligare en anledning var att arbetsmiljöarbete i skolan blir en förberedelse för arbetslivet (prop. 1989/90:61). Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola Skolan är därmed landets största arbetsplats som omfattas av arbetsmiljölagen. Lagen gäller i skolan under skoltid och omfattar ca 1,5 miljoner barn och ungdomar. /02 fanns i för- skoleklass ca 100 000 barn, i knappt 1,1 miljon barn och i gymnasieskolan drygt 300 000. Det är svårt att få uppgifter om hur många elever som skadas i skolan. Enligt föreskriften om systematisk arbetsmiljö- arbete ska arbetsgivaren göra en skriftlig sammanställning av ohälsa, olycksfall och allvarliga tillbud som inträffat i arbetet (AFS 2001:1,§9). Denna bestämmelse omfattar således också verk- samheten i förskoleklasserna, och gymnasieskolan. Vi vet att många enskilda skolor har en tillbuds- och skaderegistrering som används för det interna arbetsmiljöarbetet. Men ingen nationell myndighet har ansvaret för att samla in, sammanställa och analysera de skador som drabbar eleverna. Elevers hälsa påverkas av psykiska och sociala faktorer. Till elev- organisationerna, och vänder sig många elever och berättar om stress, högt studietempo och mobbning i skolmiljön. Undersökningar visar att mobbning, trakasserier och våld är en del av elevernas skolmiljö. Kamrattrakasserier i skolmiljön är en faktor som påverkar barns säkerhet både direkt och indirekt (SOU 2003:79). 9.2.1Hur många barn och ungdomar skadas i skolan? Det finns inget heltäckande nationellt skaderegister omfattande elevskador i skolmiljö. Man kan dock få en uppfattning om problemets storlek genom den urvalsbaserade delen i det nationella skade- registreringssystemet och olika lokala registreringar av elevskador. 1994 uppskattade dåvarande Arbetarskyddsstyrelsen att skadas av eleverna i grundskola och gymnasium så all- varligt att det krävs vård utanför skolan. Det innebar att nästan 35 000 grundskole- och gymnasieelever skadades i skolan så svårt att det krävdes vård på sjukhus, vårdcentral eller liknande, 3 pro- cent motsvarar ca 180 elever varje skoldag eller 28 olycksfall per 1 000 elever och år. Det är fler elever i årskurs 4 till 9 som skadar sig än årskurs 1 till 3 och gymnasieskolan (). I en analys av anmälda tillbud och skador bland elever i kommuns grundskolor 1996–1999 beräknades en genomsnittlig skadeincidens på minst 30 skador per 1 000 grundskoleelever och Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola år, inklusive förskoleklass, som krävt vård utanför skolan (tillbuden ingår inte i skadeincidensen) (m.fl. 2000). I en rapport från redovisas skador registrerade på 79 skolor, både grundskolor och gymnasie- skolor, fördelade över hela landet. Rapporten visar en skadefrekvens på 19 skador per 1 000 elever. Skadefrekvensen var lika för pojkar och flickor (m.fl. 1998). I () informationssystem för arbetsolyckor, redovisas antalet arbetsolyckor som anmälts till Försäkrings- kassan. anmäldes 143 arbetsolyckor bland personer , av dessa drabbade elever inom gymnasieskolan. Enligt flera källor finns det en underrapportering av de arbets- olyckor som sker i skolan till . I redovisas läkarbesök till följd av olycksfall. Materialet är hämtat från lokala registreringar som om- fattar av befolkningen. Nationella skattningar utifrån dessa data anger att i åldersgruppen 7–inträffar 11 500 skador i skolan eller på skolgården. Det betyder att vart sjätte olycksfall, , som registrerats i den åldersgruppen sker i skolan eller på skolgården (2001). Det är således svårt att ange hur många elever som skadas i skolmiljö. Men enligt ovanstående undersökningar skadas i skolan eller mellan 19 och 30 elever per 1 000 så svårt att de får uppsöka läkare. I en undersökning omfattande två läsår () intervjuades mer än 600 elever (10–) som sökt sjukhusvård för skada visas att av eleverna skadats på grund av avsiktliga våldshandlingar. Studien visar också att av pojkarna och av flickorna trakasserades ofta (eller oftare) av eleverna hade utsatts för trakasserier som skadan inträffade (SOU 2003:79). Var och hur skadar sig elever Brister i skolans fysiska miljö är orsak till många skador. Det kan vara trasig eller felaktig lekutrustning, brister i att följa olika säker- hetsföreskrifter, dåligt underhållna byggnader och maskiner, bristande avspärrningar vid markarbeten och byggnationer eller fordonstrafik på skolgården och i skolans närområde (t.ex. busshållplatser för skolskjutsar). Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola En rapport från som omfattar elev- skador i grund- och gymnasieskolor visar att de flesta skadorna inträffar under rast eller idrottslektion. Yngre elever skadas huvud- sakligen under raster och äldre elever under idrottslektioner. av elevskadorna sker under oorganiserade aktiviteter på skolgården, vid förflyttning i trappor och korridorer eller i olika köer. Fler pojkar än flickor skadas. Merparten av skadorna sker utomhus. Vid en tredjedel av skadorna finns ingen vuxen när- varande. Kroppskontakt mellan elever är naturligt både vid organiserade och oorganiserade aktiviteter. Skador som uppkommer till följd av dessa oavsiktliga eller avsiktliga handlingar och aktiviteter, exempelvis kollisioner, slag, knuffar, sparkar, utgör av samtliga elevskador. Regeringen skriver i propositionen Hälsa, lärande och trygghet (2001/02:14) att en översyn bör ske av arbetsmiljölagen utifrån ett elevperspektiv i syfte att förtydliga elevernas inflytande över arbets- miljön i skolan, medverkan i arbetsmiljöarbetet och elevskydds- ombudens utbildning. Barnsäkerhetsdelegationen anser den i propositionen föreslagna översynen av arbetsmiljölagen ur ett elevperspektiv bör påbörjas. En sådan översyn av arbetsmiljölagen bör också omfatta barnen i förskola och fritidshem. I avvaktan på en sådan översyn lägger delegationen följande förslag med syfte att förbättra arbetsmiljön i förskola, fritidshem, förskoleklass och skola. 9.2.3Inspektion av elevernas arbetsmiljö i skolan Regeringen föreslås ge i uppdrag att utreda hur tillsynen av elevernas arbetsmiljö i skolan kan utvecklas och förbättras. Som framgår i inledningen drabbas många elever av skador i skol- miljön. Enligt dessa data drabbas fler barn och ungdomar av skador i skolan (mellan 19 och 30 elever per 1 000) jämfört med hur många Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola vuxna som enligt skadas under arbete (ca 6 till 8 arbetsolyckor per 1 000). Det är svårt att exakt ange hur många inspektioner som görs av elevernas arbetsmiljö. Enligt görs vissa inspek- tioner på en skola, andra besöker kommunen eller skolförvalt- ningen och inspekterar på så sätt av många skolor . Det betyder att någon exakt siffra på hur många skolor som inspekteras inte kan anges. Vidare finns enligt AV ingen regel för hur många besök inspektörerna ska göra inom varje bransch, av deras tid går till verksgemensamma tillsynsprojekt, till distriktsvisa projekt och till akuta utryckningar. Delegationens mening är att arbetsmiljölagen (1977:1160) och föreskriften om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) kan vara ett bra instrument för att förbättra förskolans och skolans hela miljö. Det är inte bara brister i den fysiska miljön som kan leda till olycksfallskador, utan även brister i den psykosociala omgivningen kan innehålla utlösande faktorer som leder till skador. Det syste- matiska arbetsmiljöarbetet ska, enligt föreskrifterna, omfatta alla fysiska, psykologiska och sociala förhållanden som har betydelse för arbetsmiljön (AFS 2001:1 §3). Delegationen anser att enbart en utökad och förbättrad information till skolhuvudmännen om lagarnas och föreskrifternas innehåll inte är tillräckligt. Eleverna har inte på samma sätt som arbetstagarnas parter möjlighet att påverka sin arbetsmiljö utan behöver extra stöd med detta arbete.