sou · GRB3121d1 · 2004-01-01 00:00:00 — stod den som värd för Unesco- konferensen on Cultural Policies for Development. Konferensens huvudsyfte var att belysa och för- stärka sambandet mellan kulturpolitik och samhällsutveckling och placera kulturpolitik i paritet med andra politikområden. Vid kon- ferensen antogs en handlingsplan, kallad The Action Plan. För att garantera att kulturell mångfald skyddas i WTO/GATS och andra frihandelssammanhang pågår en diskussion kring ut- 3 Enligt uppgifter från generalkonsulat i och i . Utvecklingen i vår omvärld formningen av en internationell konvention som ska främja och skydda kulturen på regional, nationell och global nivå. Diskussio- nen är en uppföljning av , och förs bl.a. inom nätverken INCP (kulturministrar från hela världen) och INCD (fria kulturorganisationer) samt inom . För att se hur Action Plan har påverkat medlems- ländernas kulturpolitik och , arrangerade Svenska Unesco- rådet ett expertmöte med benämningen Stockholm+5. Mötet fastslog att kulturpolitik och utveckling har ett starkt samband och att: fattigdomsbekämpning utan hänsyn till den kulturella miljön är dömd att misslyckas kulturell mångfald måste respekteras och erkännas som en beri- kande faktor utbildning utan hänsyn till kultur enbart är undervisning, och därmed inte en effektiv del i en hållbar utveckling ägarkoncentrationen av medierna kan påverka informations- flöden och utvecklingen av nya informationskanaler. Upphovsrätten är av väsentlig betydelse för upphovsmäns och andra rättighetsinnehavares möjligheter till ersättning när litterära och konstnärliga verk kopieras och sprids eller annars tillgänglig- görs och för att skydda mot kränkande utnyttjanden. Utgångs- punkten är att upphovsmannen har en ensamrätt till sitt verk. Mot upphovsmännens individuella intressen står vissa behov som all- mänheten och samhället har av att kunna utnyttja verk, t.ex. för att tillgodose ett allmänt informationsintresse. Faktum kvarstår dock att illegal kopiering utgör ett allvarligt hinder för konstnärliga ut- övare inom framför allt film och musik att få ersättning för sitt arbete. Det snabba tekniska utveckling har förändrat förutsättningarna för att nyttja konstnärliga verk och prestationer. Digital teknik och världsomspännande nätverk möjliggör kopiering och överföring av konstnärliga verk och prestationer i hög hastig- het och av stor omfattning samt med närmast oförändrad kvalitet. Utvecklingen har ökat behovet av att internationellt samordna den upphovsrättsliga lagstiftningen. Utvecklingen i vår omvärld WTO:s avtal TRIPS (Agreement on Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights) är det mest multilaterala avtal som omfattar intellektuell egendom, dvs. copyright och liknande, vilket i hög grad påverkar det internationella kulturut- bytet. Den illegala handeln med kulturföremål Illegal handel omfattar föremål som olagligt förts bort från en stats territorium i strid med den statens regler till skydd för nationell kulturegendom. Den illegala handeln bedrivs med stulna föremål, olagligt uppgrävda artefakter och sådana föremål som omfattas av det landets nationella lagstiftning eller internationella regler till skydd för nationella skatter. och data visar en stor ökning av den illegala handeln med kulturföremål. Den har numera en sådan omfattning att t.ex. EU:s medlemsstater, liksom många andra länder, är hotade och den orsakar ofta skador som inte kan repareras. undertecknade konvention 1970 (Om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom). Riksantikvarie- ämbetet har därefter i Rapport avseende uppdraget att se över de insatser som görs för att förhindra olaglig utförsel av äldre kulturföre- mål utrett detta för det svenska kulturarvets del, samt rekommen- derat vilka åtgärder som behöver vidtas. Den politiska och tekniska utvecklingen har påtagligt förändrat förutsättningarna för kulturskapande och kommunikation. I debatten har framförts både risker och möjligheter med denna ut- veckling. Till det positiva hör de ökade möjligheterna till interna- kontakter mellan kulturskapare och en ökad tillgänglighet till kulturarvet i olika länder. Utvecklingen har också medfört nya konstnärliga uttrycksmedel. Fler länder har blivit tillgängliga för kulturutbyte. Till det negativa hör upphovsrättsliga problem för kulturarbetarna samt en ökad illegal handel med kulturföremål. Enligt vissa uppfattningar medför globaliseringen ett hot mot den kulturella mångfalden. Det är viktigt att konsekvenserna av fri- Utvecklingen i vår omvärld handelsavtal och förhandlingarna inom WTO för den kulturella mångfalden är noggrant genomlysta. Detta förutsätter ett stort engagemang i diskussionerna mellan berörda departement, liksom en villighet att tillgodogöra sig och föra vidare synpunkter på dessa frågor från kulturlivet. Den tilltagande utbredningen av piratkopie- ring utgör ett växande problem, som kan hota kultur- skapandet, eftersom upphovsmän berövas ersättning för sina verk och producenter intäkter för finansiering av nya produktioner. I följande kapitel analyseras konsekvenserna för av den internationella utvecklingen. Här ska endast sägas att det engelska språkets stärkta ställning innebär en komparativ fördel för i internationella sammanhang, eftersom svenskar generellt sett har bättre utbildning i och större vana vid det engelska språket jämfört med en rad större europeiska länders medborgare. 5Sverige i ett internationellt perspektiv är ett befolkningsmässigt litet land och representerar ett begränsat språkområde. är fast rotat i den västerländska kultursfären men också kraftigt omvärldsberoende: vår ekonomi och handel är starkt beroende av export, och landet påverkas lätt av den internationella utvecklingen inom alla områden. Detta medför både möjligheter och utmaningar. De internationella kontakterna blir därför allt viktigare. I följande kapitel berörs de politiska områden som är relevanta för våra internationella kulturkontakter. Det förändrade utrikespolitiska läget nöd- vändiggjorde utvecklingen av en ny svensk säkerhets- och försvars- politik, och öppnade för helt nya former av kontakter och rela- tioner med , de baltiska staterna och övriga länder i . Med det svenska EU-medlemskapet 1995 och dess krav på deltagande i den gemensamma utrikes- och säker- hetspolitiken fick våra relationer till dessa länder nya dimensioner. tog ytterligare ett steg bort från sin traditionella alliansfria politik. När de baltiska staterna och ett antal länder i (samt och ) blir medlem- mar i EU förändras åter utrikespolitiska relationer till dessa länder. För har EU-medlemskapet inneburit förändringar inom alla delar av samhället. Vi är numer en del av en europeisk gemen- skap, med främsta säte och stämma i . har bildligt talat kommit in i och blivit en del av vardaglig politik och verksamhet. En stor del av de frågor som tidigare till- hört utrikespolitiken är nu inrikespolitiska och engagerar männi- skor på olika nivåer i samhället, inte minst kommunalt. i ett internationellt perspektiv stödprogram har bidragit till att människor på lokal nivå i vårt land sammanförts med människor från andra EU-länder. För kultur- och erfarenhetsutbytet har detta stor betydelse, såväl för enskilda kulturarbetare som för institutioner och myndigheter. Även som medlem av EU har sökt stärka sin internatio- nella roll, genom att vara en aktiv medlem i FN, , Europa- rådet och andra internationella sammanhang. Vårt engagemang för hållbar utveckling och internationellt utvecklingssamarbete är väl- känt. I propositionen Gemensamt ansvar – politik för global utveckling (2002/03:122) föreslås att det som var en huvuduppgift för biståndet också ska vara en uppgift för hela regeringens verksamhet, med ett gemensamt övergripande mål. Detta innebär bl.a. att det internationella kulturutbytet också får en tydlig dimension i utvecklingssamarbetet. är en av de internationellt största aktörerna inom det kultursamarbete som styrs av biståndsmålen. Exporten spelar en avgörande roll för den svenska ekonomin och hur den utvecklas; en ökad förmåga att exportera varor och tjänster är avgörande för tillväxten. har ett tilltagande exportbero- ende men hävdar sig väl inom många näringar. De traditionella svenska basindustrierna har kompletterats av nya branscher. Efter IT-krisen har företag inom såväl svensk IT och telekom som bio- teknik och läkemedel att anpassa sig till det nya klimatet på mark- naderna. Den internationella konkurrensen (om export och utländska direktinvesteringar) hårdnar; behovet av en aktiv internationell näringspolitik har ökat. En tidigare relativt sett självständig handelspolitik påverkas allt mer av samarbetet inom EU. Det svenska näringslivet, som länge dominerats av svenskägda företag, har numer ett betydande inslag av utländskt ägande. arbetade t.ex. ca 450 000 svenskar i utlandsägda företag, en tre- dubbling jämfört med . Den s.k. upplevelseindustrin har fått allt större betydelse för svensk exportnäring. Enligt en analys som gjorts av och Kompetensutveckling (, ) saknar den emellertid många av de viktiga förutsättningar för att utvecklas som finns hos övrig industri. i ett internationellt perspektiv stiftelsen till ett särskilt utvecklingsprogram inom detta område för perioden –2004. Målsättningen var att upplevelseindustrin skulle ha goda förutsättningar att utvecklas och uppfattas som en självklar del av svenskt näringsliv. bildades för Upplevelse- industrierna, med finansiering inom program. har i sin tur tagit initiativ till projektet on your mind – , vars syfte är att stärka de nationella mötes- platserna och skapa en unik evenemangsarena. Tanken är att göra en europeisk satsning och ett särskilt internationellt utbyte mellan och 2005. Föreningen menar bl.a. att håller på att bli en port till övriga inom internatio- nell design, och att möjligheterna att stärka även andra kultur- områdens internationella ställning är goda. Kultur i vid bemärkelse blir f.ö. en allt viktigare näringsgren, allt oftare nära kopplad till turismen. I jämförelse med det internationella kulturutbytet vid tiden för den s.k. , har kulturen genomgått en kraftig internationalisering. I de följande underavsnitten anges internationella faktorer som varit av betydelse för utvecklingen av det svenska kulturlivet. I enlighet med EG-fördragets artikel 151 (att bidra till att medlemsstaternas kulturer utvecklas, som deras natio- nella och regionala mångfald respekteras) har medlem- skap i EU i det korta perspektivet inte medfört några genom- gripande förändringar för det svenska kulturlivet som helhet. Den mest påtagliga förändringen ligger i tillgången till EU:s olika stödprogram. Genom programmet Kultur 2000 har fått möjlighet att delta i olika kulturella nätverk och projekt där flera EU-länder deltar. har haft stor betydelse inte minst inom kulturarvssektorn. Sammantaget har medlemskapet inneburit möjligheter att utnyttja stöden, att påverka utvecklingen i ett internationellt perspektiv av direktiv och resolutioner av betydelse för kulturområdet samt att fördjupa det kulturella samarbetet med övriga medlemsstater. valde att under sitt ordförandeskap i EU göra en särskild satsning för att presentera svensk kultur i övriga EU- länder. Utlandsmyndigheterna gavs också ökade möjligheter att lyfta fram svensk kultur inom de ramar som ordförandeskapet kunde erbjuda lokalt i respektive stationeringsland i eller utanför EU. publicerade en serie böcker på temat och om relationer till vart och ett av de övriga EU-länderna och kandidatländerna på respektive språk. Ett annat exempel är den omfattande visningen av fotografen barn – om män, barn och jämställdhet i , använd bl.a. i syfte att sätta fokus på svensk familjepolitik, samt en uppmärksammad turné av . Det svenska EU-medlemskapets betydelse för kulturlivet be- handlas närmare i kapitel 6.1. Ökad internationell rörlighet för kulturarbetarna Arbetsmarknaden har utvidgats inom alla kulturområden. Även rörligheten bland konstnärer har ökat och möjligheterna till konstnärsutbyte och nya konstnärs- kontakter har expanderat. Det gäller även inom teatern, som ofta hävdats är den konstform som är svårast att exportera. Som exem- pel kan nämnas pjäs , mamman och soporna, framförd på svenska av Unga vid den internatio- nella barnteaterfestivalen i (den utnämndes till bästa barnteaterpjäs i ). /Cirkus Cirkörs uppsättning av gjorde ett succéartat gästspel i . uppsättningar av pjäser har framförts för slutsålda hus på i (med texten översatt simultant till engelska). Backateatern i och har gäst- spelat på svenska i ett stort antal länder och har ett institutionellt samarbete med teatrar i bl.a. och . Regissö- ren satte upp midsommarnatts- dröm på modern arabiska i , och gästspelade i och med denna uppsättning. i ett internationellt perspektiv satte upp I skuggan av en diktator, framförd på farsi av iranska skådespelare. Administrativa hinder för arbete inom EU-området har minskat, varmed möjligheterna till arbete i vårt närområde har ökat. Dessa möjligheter utnyttjas inte i samma omfattning av alla konstnär- grupper; t.ex. har konsthantverkare (till skillnad från bildkonst- närer) i mer begränsad omfattning sökt sig utanför landet för att vidga sin marknad. genomför en särskild satsning just på konsthantverk. Många konstnärer genomför utbildningar utomlands. Framför allt yngre konstnärer utnyttjar möjligheterna att förflytta sig geo- grafiskt för studier, arbete eller andra aktiviteter och kontakter. Det är inte direkt antalet arbetstillfällen som ökat, utan snarare den geografiska rörligheten. har närvaron av utländska bildkonst- närer i tilltagit, ofta sådana som också är betydelsefulla i hemlandet. Även vissa utbildningar i har visat sig attraktiva för utländska konstnärer. Betydelsen av IASPIS verksamhet1 ska särskilt betonas i detta sammanhang – både för svenska bildkonst- närers möjlighet att arbeta i utlandet och för utländska konstnärer att arbeta i . Sammantaget har den ökade internationella rörligheten inneburit stora fördelar för många konstnärer, även om den fria rörligheten naturligtvis också medför ökad konkurrens om arbetstillfällen i . Nya former för kulturella kontakter Inom kulturområdet finns ett internationellt sam- arbete, i organisationer och mellan institutioner och mellan en- skilda. Icke-statliga organisationer, s.k. NGOs (non-governmental organizations) spelar här en viktig roll. NGOs finns inom flertalet kulturområden. Den informationstekniska utvecklingen har på- tagligt ökat möjligheterna till internationellt kultursamarbete och det har skett en snabb utveckling av nätverk . Nya arenor och biennaler har också vuxit fram. Vidare har samarbete som från början varit biståndsinriktat ofta övergått till att även innehålla element av långsiktiga kontakter, 1 IASPIS (International Artists Studio Program In ) är ett utbytesprogram för bildkonstnärer, se vidare kapitel 9.1.2. om . i ett internationellt perspektiv nätverksbyggande och kulturutbyte. Även nya satsningar inom utrikes- och handelspolitiken har vidgat kontaktnäten för kultur- sektorn. Ett exempel på ett nytt och alltjämt växande nätverk är INCD (for Cultural Diversity). Det tillkom som ett resultat av of Culture i . Då arrangerades en parallellkonferens till den stora ministerkonferensen, dit ca 100 kulturarbetare inbjöds. består INCD av ca 300 kulturorganisationer spridda över hela världen. I nätverket som har till syfte att förstärka den kulturella mångfalden, diskuteras bl.a. rätten att bedriva nationell kultur- politik. bildades INCP (on Cultural Policy), som består av kulturministrar som vill utbyta erfarenheter och åsikter om aktuella frågor. De båda nätverken har utvecklat en dialog med varandra och träffas . KLYS (Konstnärliga och , ) är en oberoende paraplyorganisation för 17 konst- närsorganisationer inom områdena ord, ton, scen, bild och eter. KLYS företräder dessa yrkesgrupper i frågor som upphovsrätt, arbetsmarknad, skatterätt och socialförsäkringar. Organisationen mottar inga statsbidrag. Den för kontinuerliga diskussioner med om kulturpolitiska frågor och problem, och inbjuder kulturministern till en hearing. KLYS företräder medlemmarna i olika internationella samman- hang. EU-medlemskap och den pågående internationalise- ringen inom handel och kultur har medfört att organisationens åtaganden har utökats, bl.a. genom deltagandet i Kulturdeparte- mentets referensgrupp för EU-frågor och i UD:s handelspolitiska referensgrupp för WTO-frågor. KLYS tillhör det europeiska nät- verket EFAH (for Arts and Heritage) och tog 1998 tillsammans med sin kanadensiska systerorganisation i ett internationellt perspektiv (Canadian Conference of the Arts) initiativet till , som samverkar med kulturministrarnas nätverk INCP. 5 anges exempel på nya typer av nätverk som bildats . Ett mångkulturellt vidgar möjligheterna för nya kulturella impulser, internationella nätverk och kontakter. De kan stimulera både det svenska kulturlivet och möjliggöra för att etablera kulturella relationer med länder som traditionellt inte haft djupare kontakter med. Många invandrargrupper har ett uttalat in- tresse av att bevara kontakter med ursprungslandet eller med landsmän i exil. Genom invandrargrupperna kan nya möjligheter till dialog över kulturella och religiösa gränser erbjudas, vilka annars varit begränsade. Det relativt stora antalet svenska med- borgare av baltiskt ursprung spelade en betydande roll i relationer med de baltiska republikerna i samband med dessas kamp för att återfå sin självständighet, samt under återuppbyggnaden. relationer till påverkas alltjämt av det stora antalet kurdiska och turkiska invandrare och flyktingar som upp- bär svenskt medborgarskap och som är engagerade i t.ex. frågor om de mänskliga rättigheterna i osv. I förmedlas modersmålsundervisning på 130 språk. Enligt statistik från uppgår antalet personer som beviljats uppehållstillstånd i till 776 000. På har landet genomgått en omfattande internationali- sering inom sina geografiska gränser. Denna kulturella mångfald ger stora möjligheter till nya former för kontakter med omvärlden. Inom det svenska kulturlivet finns flera exempel på verksamhet huvudsakligen inriktad på mångkulturella program, t.ex. , i , , InterCult, Mix Musikkafé i och Teater. Rikskonserter, och Sida finns också exempel på mångkulturella projekt. Även museerna arbetar med kulturell mångfald. Det sker genom nära samarbete med föreningar och konstnärer och förmedlas till publiken genom utställningar, semi- narier och debatter etc. Dessutom har för Världs- kultur ett särskilt uppdrag att främja mångkultur. i ett internationellt perspektiv Kulturministern lät 1998 inrätta en kommitté, Forum för världs- kultur, som arbetade fram ett handlingsprogram som resulterade i betänkandet Ja, jag vill leva jag vill dö i (SOU 2000:118). Med utgångspunkt från slutbetänkandet har regeringen beslutat att utse åtta mångkulturkonsulenter i landet under , med start . Dessa ska bidra till att öka kunskapen om osynliga kulturyttringar och inspirera till engage- mang hos både kulturproducenter och publik. De ska ha till uppgift att i sina respektive regioner verka som inspiratörer för utveck- lingen i kontakt med beslutsfattare, institutioner och organisatio- ner. har fått ett särskilt regeringsuppdrag inom mångkulturområdet. En särskild handläggare för detta ändamål an- ställdes vid rådet . har i sin Dagordning för kultur 2003–2006 aviserat att ska bli ett Mångkulturår. Växande kommersiell kulturmarknad ger nya exportmöjligheter har marknaden för svenska produkter i utlandet ökat, särskilt för musik och design. Även antalet internationella arenor för samtidskonst har ökat. Svensk film har haft betydande exportframgångar. Det är svårt att exakt mäta storleken av den omfattande svenska exporten av pop- och rockmusik, men förefaller ligga på en stabil tredje plats efter och för åtminstone . Enligt spelades mer musik i av svenska upp- hovsmän än musik i av brittiskt ursprung. Digitaliseringen av televisionen har bidragit till att föra in fler ut- ländska tv-kanaler till de svenska hushållen. I och med den ökade handeln med programformat (dvs. Expedition: ) i världen sänds de tittarmässigt fram- gångsrika programmen allt oftare i en mängd olika länder i lokala versioner. Även svenska produktionsbolag har lyckats att exportera originalformat. Skillnaderna mellan de olika (väst)ländernas utbud förbleknar därmed och ett – ur ett globalt perspektiv – mer likriktat tv-bud uppstår. i ett internationellt perspektiv Ett stort antal nya privata radiokanaler har blivit tillgängliga och utsatt public service-radion för en ökad kon- kurrens, inte minst när det gäller unga lyssnare. Motsvarande ut- veckling gäller också televisionen. Propositionen Digitala tv-sändningar (Prop. 2002/03:72) lades 2003 fram om att marksänd television ska övergå till digital teknik. Till följd av den propositionen har beslutat att analoga tv-sändningar helt ska upphöra 2008. Den digitala distribution som då tillämpas väntas påskynda s.k. mediekonvergens, dvs. att gräns- erna mellan olika medier inte blir lika entydiga som . Sådan kon- vergens är redan ett faktum i interaktionen mellan dataspel och animerad film, mellan musikvideo och långfilm och mellan tele- vision och bio. De möjligheter och risker som den internationella utvecklingen medför i stort för kulturområdet, och som har behandlats i kapitel 4, gäller självklart även det svenska kulturlivet. I det ut- vidgade EU går från att vara en av 15 medlemmar till en av 25. Medlemskapet har gett en ny plattform att göra sin röst hörd ifrån, men i en så stor grupp blir det viktigare än någonsin för landet att profilera sig internationellt. I den senaste regeringsför- klaringen har framhållits att ska vara aktivt inom EU. En profillöshet eller oförmåga att leva upp till den målsättningen skulle kunna medföra att intresset i utlandet för , och för svensk politik, minskade. I förlängningen blir en sådan negativ utveckling till nackdel för vårt kulturutbyte, våra kulturarbetare, vår turism, vår attraktionsförmåga för utländska investeringar osv. internationella röst är fortfarande efterfrågad och upp- skattad: vi har något att säga och erbjuda som andra vill ta del av. Att aktivt och gemensamt främja roll i utlandet och sam- tidigt främja ett likvärdigt kulturutbyte är en nationell angelägen- het. Denna angelägenhet delar med många andra länder – konkurrensen om den internationella uppmärksamheten ökar. På- fallande ofta påminner olika länders kampanjer om varandra. Sverigebilden i utlandet skapar och underhåller vi dock själva, ingen annan gör det åt oss. Kulturen har därför kommit att bli ett viktigt element inom utrikespolitiken och i det internationella utbytet. i ett internationellt perspektiv Trots framskjutna ställning på IT-området återstår en hel del arbete inom de statliga kulturinstitutionerna. Det finns ut- rymme för förbättringar av institutionernas hemsidor, inte minst avseende presentationen av verksamheten på främmande språk. Informationsteknik kan användas i större utsträckning vid institu- tionerna för att aktivt informera om verksamheten och för att kommunicera med olika målgrupper (e-nyhetsbrev, nätverk osv. har hävdat sig bra på många kulturella områden. Om landet ska utveckla sitt kulturliv och värna sin kultu- rella identitet blir dock kraven och utmaningarna jämförelsevis större. Kulturinstitutioner och organisationer måste internationali- seras, delta i nätverken, öka utbytet, arbeta mera utåtriktat. Medan teknologin har gett kulturlivet nya redskap för kommunikation är det emellertid fortfarande det mänskliga mötet och de personliga kontakterna som skapar djup och hållbarhet i relationerna och ut- bytet. De internationella nätverk som skapas ställer därför också krav på ett ökat resande. Kulturarbetarna behöver extra stöd för att nå nya arrangörer och arbetstillfällen eller marknader utomlands.