sou · GRB391d11 · 2004-01-01 00:00:00 — 2000/01:149 s. 23) Av samma proposition framgår att hemtjänst kan ges i såväl ordi- närt boende som i särskilt boende. I författningskommentaren (s. 57) framhåller regeringen särskilt att även de omvårdnads- och serviceinsatser som tillhandahålls i särskilt boende, inklusive s.k. korttidsboende, omfattas av begreppet hemtjänst. minskade andelen äldre som får del av äldre- omsorgen mycket kraftigt. Minskningen fortsatte om än inte i samma takt som tidigare (SOU 2001:79). Minskningen var störst bland personer i åldersgruppen 65 , men även bland personer minskade andelen. Förändringen var större i det ordinära boendet än i det särskilda boendet. Minsk- ningen av andelen äldre som erhåller hjälp kan inte förklaras av en motsvarande förbättring av äldre människors hälsa, framför allt inte bland de äldsta (Szebehely 2000). Äldres hälsa och funktions- förmåga förbättrades , men inte så mycket att det motiverar minskningen av insatser inom äldreomsorgen (Batljan &2000). Omstruktureringen av i det ordinära boendet har inneburit en minskande andel med (räknat) mindre omfattan- de insatser och en ökande andel med mer omfattande insatser. Andelen äldre personer med hjälpinsatser minskade med 1997, Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre som andelen med hjälpinsatser överstigande ökade med . Ett sätt att be- skriva den förändringen har varit uttrycket att omvårdnad prio- riterats framför service (2002f). Utvecklingen av i ordinärt boende och 1990-talen innebar att insatserna koncentrerats till personlig omvårdnad medan möjligheterna att få hjälp med serviceinsatser har begränsats. Insatserna blev även mer standardiserade, vilket minskat möjligheterna för den äldre att påverka hur hjälpen utförs (t.ex. 1997, Szebehely 2000, 2000c och 2002f). Denna förändring påverkade män och kvinnor på olika sätt (Szebehely 1998). En särskild aspekt av denna utveckling är dels att insatser av social karaktär beviljas i mindre utsträckning än tidigare, dels att det sociala innehållet i den vård och omsorg som ges blivit mindre. finns det tecken på att behovet av sociala insatser i vissa fall blivit större (2002f och i Öster- götland 2002). Den beskrivna förändringen av innehåll och ut- formning har inte sin grund i av regering och riksdag fattade beslut som innebär att hemtjänst ges en annan innebörd än den som tidigare redovisats i propositioner och betänkanden. Den ekono- miska krisen och omstruktureringen av den slutna sjukvården förefaller vara faktorer som till stor del kan förklara den förändrade inriktningen. Det beskrivna uppmärksammar två områden inom i både ordinärt och särskilt boende där det råder en otydlighet om innehållet. Det första berör serviceinsatserna i och det andra berör både det medicinska och sociala innehållet i hem- tjänsten. Tillgång till service i hemmet är avgörande för äldres möjligheter till kvarboende. Att äldres behov av service kan ordnas är därför en viktig fråga . Det är en fråga som berör många om- råden, och som omfattar både insatser som kan ingå i och insatser som inte ingår eller har ingått i . och gavs statligt stöd till boservice- projekt, som byggde på att service i hemmet var en fråga med koppling till både boende och behov av äldreomsorg. Ett uttalat syfte med dessa projekt var att främja samverkan mellan å ena sidan och bostadsbolag och andra aktörer inom boendesektorn å andra sidan. SOU 2003:91 Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre har flera förslag om subventionerade service- tjänster presenterats i olika sammanhang, ibland som ett alternativ till insatser. berördes möjligheterna att sänka priset på hushållstjänster av flera statliga utredningar inom ramen för bl.a. arbetsmarknadspolitiken, näringspolitiken, invandrarpolitiken och storstadspolitiken. På statlig nivå har frågan tagits upp i Uppskattad sysselsättning – om skatternas betydelse för den privata tjänstesektorn (SOU 1994:43), betänkande av Tjänste- utredningen, , framtiden och mångfalden (SOU 1996:55), slutbetänkande från , Behov och resurser i vården – en analys (SOU 1996:163), betänkande av Kom- mittén om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000), Skatter, tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17), be- tänkande av och Tre städer – En storstadspolitik för hela landet (SOU 1998:25), slutbetänkande av . Med två undantag, HSU 2000 och Tjänste- beskattningsutredningen, saknas socialpolitiska resonemang i dessa utredningar. Inom ramen för Svenska Kommunförbundets Äldre- beredning publicerades rapporten av tjänster Kartläggning och analys (1999a). har det gjorts olika försök, både inom äldre- omsorgen och utanför, att hitta nya lösningar för att tillgodose äldres behov av serviceinsatser. Två av de mer uppmärksammade är Svenska Kommunalarbetarförbundets pilotprojekt i (2001) och kom- muns modell för serviceinsatser inom ramen för äldreomsorgen (Önstorp 2002). De prisnivåer som nämnts i utredningar och som tillämpades i är . Avgifter inom äldre- och handikappomsorgen (prop. 2000/01:149) redovisas att av de äldre som får hemtjänst inte betalar någon avgift på grund av för låga inkomster. kommer äldre som grupp att ha högre inkomster än , och andelen med låga inkomster kommer successivt att minska. kommer det dock att finnas äldre, särskilt kvinnor, som har små inkomster (SOU 2002:29). Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre SENIOR 2005 konstaterar: Äldres möjligheter till kvarboende även när man behöver vård och omsorg har diskuterats . Resonemang om detta går att finna i bl.a. utredningsbetän- kanden, propositioner och betänkanden från olika utskott. Den s.k. kvarboendeprincipen är dock inte entydigt definierad i vare sig förarbeten eller lagtext. De allra flesta äldre vill bo kvar i sin bostad i ordinärt boende och få vård och omsorg där även när behoven är omfattande. I många fall innebär kvarboende en högre livskvalitet för den äldre och dennes anhöriga. Möjligheterna till kvarboende även vid omfattande behov av vård och omsorg har förbättrats genom ut- byggnad av t.ex. hemtjänst dygnet runt och av hemsjukvård. Det finns inga säkra uppgifter som visar hur det fungerar efter Ädel-reformen när det gäller den äldres möjligheter till kvarboende när han eller hon har flyttat till ett särskilt boende. Reglerna i hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen ser olika ut när det gäller den äldres rätt att få insatser i det ordinära boendet. Det är ingen rättighet när det gäller hälso- och sjuk- vård. Däremot är det en rättighet enligt socialtjänstlagen och den enskilde kan överklaga ett avslagsbeslut till domstol. I domar som berör frågan om den enskildes rätt att få omfattande hjälp i det ordinära boendet i förhållande till att kommunen tillhandahåller insatserna i ett särskilt boende har den enskilde i allmänhet fått rätt till omfattande insatser i det ordinära boendet. Att kommunen erbjuder plats i särskilt boende med hänvisning till ekonomiska och personella resurser förefaller ha saknat betydelse. Det har inte gjorts några nationella utvärderingar av hur kvarboendeprincipen fungerar för äldre i ordinärt boende . SOU 2003:91 Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Bör den enskildes rätt till kvarboende, i både ordinärt och särskilt boende, klarläggas på ett tydligare sätt än i nuvarande lagstiftning? Bör det finnas gränser för när den enskilde kan kräva att insatserna ges i det ordinära boendet? Vilka särskilda skäl skulle i så fall kunna vara avgörande för ett sådant beslut? var institutionsboende, i form av ålderdomshem, den insats som samhällets äldreomsorg kunde erbjuda en äldre person som inte längre klarade sig själv. introducerades en ny ideologi inom äldreomsorgen, den äldre skulle få vård och omsorg i sitt hem i stället för att behöva flytta till ålderdomshem. Uttrycket hemvård i stället för vårdhem myntades (Edebalk 1990 och 1991). I samtliga kommuner utvecklades och expanderade hemhjälp och andra insatser, som färdtjänst, matdistribution och trygghetslarm . Landstingen byggde ut hälso- och sjukvården både i allmänhet, och med inriktning på äldre i form av långvårdskliniker, sjukhem och sjukvård i hemmet. Den allmänt förbättrade bostadsstandarden och pensionärernas förbättrade ekonomiska situation har tillsammans med utveck- lingen av och primärvården gjort det möjligt för äldre med behov av vård och omsorg att bo kvar i det ordinära boendet. har den s.k. kvarboendeprincipen varit den rådande ideologin inom äldreomsorgen. Under 1980- och 1990- talen förbättrades denna möjlighet till kvarboende väsentligt, så att den , i stora delar av landet, även omfattar äldre personer med omfattande behov av vård och omsorg dygnet runt. Bostadens standard och tillgänglighet samt utformningen av när- miljön i anslutning till bostaden är av stor betydelse för den äldres möjligheter att bo kvar. Det gäller både förutsättningarna för att den äldre ska kunna klara sig själv och för att anhöriga och personal ska kunna ge den vård och omsorg som behövs. bor av de äldre i någon form av särskilt boende. Ädel-reformen och omstruktureringen av hälso- och sjuk- vården har medfört att de äldre som bor i ett särskilt boende har ett mycket omfattande behov av vård och omsorg (t.ex. 1998, 2000d, Social- styrelsen och 2002f). Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre När kvarboendeprincipen introducerades var det dels ett sätt att tillgodose äldres önskemål om att få bo kvar i sin invanda miljö, dels motiverades det med att det var mindre kostsamt jämfört med institutionsboende (Edebalk 1990 och 1991). I samband med Ädel-reformen gavs kvarboendeprincipen ännu en innebörd: den äldre skulle även efter flyttning till en särskild boendeform kunna få bo kvar där resten av livet, och inte behöva flytta mellan olika särskilda boendeformer. I arbetet inför Ädel- reformen hade det framkommit att det inte var ovanligt att äldre fick flytta mellan olika särskilda boendeformer när hälsan för- sämrades och vård- och omsorgsbehovet blev större. Det fanns exempel på äldre som flyttat från det ordinära boendet till ett , och sen till ett ålderdomshem för att vårdas på ett sjukhem. Konsekvenserna av kvarboendeprincipen är i de allra flesta fall positiva. Att kunna bo kvar i sin invanda miljö, tillsammans med nära anhöriga, ger bättre livskvalitet. Möjligheten till integritet och ett självständigt liv är större än vid flyttning till en särskild boendeform. Möjligheterna för äldre att bo kvar i sin ursprungliga bostad även när man behöver vård och omsorg har diskuterats . Resonemang om detta går att finna i bl.a. utrednings- betänkanden, propositioner och betänkanden från olika utskott (t.ex. prop. 1979/80:1, SOU 1984:78, prop. 1984/85:142, 1987/88:176 och Ds 1989:27). Den s.k. kvarboendeprincipen är dock inte entydigt definierad i vare sig förarbeten eller lagtext. Det är dock möjligt att se två olika innebörder av kvarboende. Den första avser den äldres möjlighet att bo kvar i sin bostad och där få den vård och omsorg som han eller hon behöver. Den andra gäller den situation där den äldre bor i ett särskilt boende och förut- sättningarna för att bo kvar där och inte behöva flytta, oavsett om behoven av vård och omsorg förändras. I domar som berör frågan om den enskildes rätt att få omfattan- de hjälp i det ordinära boendet i förhållande till att kommunen tillhandahåller insatserna i ett särskilt boende har den enskilde i allmänhet fått rätt till omfattande insatser i det ordinära boendet. Att kommunen erbjuder plats i särskilt boende med hänvisning till ekonomiska och personella resurser förefaller ha saknat betydelse (1996). SOU 2003:91 Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Det har inte gjorts några nationella utvärderingar av hur kvar- boendeprincipen fungerar . Däremot har i olika sammanhang följande aspekter på kvarboende lyfts fram: det ställer större krav på anhöriga, den äldre har inte kunnat välja att flytta till en särskild boendeform utan valfriheten har inskränkts till att kunna välja bort institutionsboende, att tillgodose omfattande behov av vård och omsorg i ordinärt boende är i vissa fall dyrare än att tillgodose dem i en särskild boendeform, ifrågasättande av om det är möjligt att tillgodose vissa behov på ett tryggt och värdigt sätt i ordinärt boende (för t.ex. personer med demenssjukdom). Ytterligare en aspekt är om kvarboendeprincipen i vissa fall drivs så långt att den äldre vid flyttning till ett särskilt boende är i behov av så omfattande vård och omsorg att han eller hon inte har nytta av den vård och omsorg som kan erbjudas vid vissa särskilda boende- former. Det kan t.ex. gälla för personer med långt framskriden demenssjukdom som flyttar till ett gruppboende som främst är inriktat på att tillgodose behov i ett skede av sjukdomen. Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Bilagor till fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg 1.Antal personer i åldern 65 w år fördelade på kön och ålders- klasser åren 1970 2030 2.Begreppet behov och äldres behov 3.Omsorg om äldre människor enligt socialtjänstlagen 4.Utformning och tillämpning av lagstiftningen inom äldre- omsorgen 5.Önskemål om vård- och omsorgsgivare 6.Internationella utblickar när det gäller vård och omsorg om äldre 7.Förtroende för och betyg på vård och omsorg för äldre SFS 1954:579 Nykterhetsvårdslag SFS 1956:2 Socialhjälpslag SFS 1960:7 Barnavårdslag SFS 1980:620 Socialtjänstlag SFS 1982:763 Hälso- och sjukvårdslag SFS 1987:230 SFS 1987:232 Lag om sambors gemensamma hem SFS 1987:813 Lag om homosexuella sambor SFS 1988:870 Lag om vård av missbrukare i vissa fall SFS 1988:1472 Smittskyddslag SFS 1990:52 Lag om vård av unga i vissa fall SFS 1991:1128 Lag om psykiatrisk tvångsvård SFS 1993:387 Lag om stöd och service till vissa funktionshindrade SFS 1994:1117 Lag om registrerat partnerskap SFS 1998:531 Lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område SFS 2001:853 Lag om äldreförsörjningsstöd SOU 2003:91 Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Betänkanden från riksdagsutskott och annat material från riksdag betänkande 1999/2000:KU6 Nationella minoriteter i Revisorer till 2002/03:RR4 Natio- nella mål i kommunernas äldreomsorg 1997/98:307 rskr. betänkande 1996/97:SoU18 Ändring i socialtjänst- lagen betänkande 1997/98:SoU24 Nationell handlings- plan för äldrepolitiken betänkande 2000/01:SoU18 Ny socialtjänstlag m.m. Regeringens proposition 1979/80:1 Om Regeringens proposition 1984/85:142 Om förbättrade boendeför- hållanden för gamla, handikappade och långvarigt sjuka Regeringens proposition 1987/88:176 Äldreomsorgen inför 90-talet Regeringens proposition 1990/91:14 Ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m. (den s.k. Ädel-propositionen) Regeringens proposition 1992/93:129 om avgifter inom äldre- och Regeringens proposition 1996/97:60 Prioriteringar inom hälso- och sjukvården Regeringens proposition 1996/97:115 Mer tillgänglig kollektivtrafik Regeringens proposition 1996/97:124 Ändring i socialtjänstlagen Regeringens proposition 1997/98:56 Transportpolitik för en hållbar Regeringens proposition 1997/98:113 Nationell handlingsplan för äldrepolitiken Regeringens proposition 1998/99:143 Nationella minoriteter i Regeringens proposition 1999/2000:79 Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken Regeringens proposition 1999/2000:149 Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården Regeringens proposition 2000/01:80 Ny socialtjänstlag m.m. Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Regeringens proposition 2000/01:136 Äldreförsörjningsstöd Regeringens proposition 2000/01:149 Avgifter inom äldre- och Skrivelser, kommittédirektiv m.m. från Regeringens direktiv 1991:50 Översyn av socialtjänstlagen Regeringens direktiv 1997:109 Översyn av vissa frågor rörande Regeringens direktiv 1998:109 Parlamentarisk äldreberedning med uppdrag att skapa förutsättningar för en långsiktig utveckling av äldrepolitiken Ds C 1984:12 eller lag? Om ramlagstiftning och samhälls- organisation. Ds 1989:27 Ansvaret för äldreomsorgen Ds 1999:5 Sämre för Mig. Bättre för oss – En analys av pensionärer- nas ekonomiska situation Ds 1999:61 Samhällets stöd till de äldre i Ds 2002:14 Gyllene år med silverhår – för vissa eller för alla? Ett bokslut över pensionärernas ekonomiska situation Ds 2002:23 Hur står det till med hälso- och sjukvården och äldre- omsorgen? – Vad säger brukarundersökningar och andra mått på Skrifter i serien Utredningar SOU 1984:78 Bo på egna villkor. Om att förbättra boendet för gamla, handikappade och långvarigt sjuka. Betänkande från arbetsgruppen för vissa boendefrågor avseende äldre och handikappade. SOU 1993:82 Frivilligt socialt arbete. Kartläggning och kun- skapsöversikt. SOU 1994:43 Uppskattad sysselsättning – om skatternas betydelse för den privata tjänstesektorn. SOU 1994:139 Ny socialtjänstlag. SOU 2003:91 Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre SOU 1995:5 Vårdens svåra val. Slutbetänkande av Prioriterings- utredningen SOU 1995:70 Allmänna kommunikationer – för alla. SOU 1996:55 , framtiden och mångfalden. SOU 1996:163 Behov och resurser i vården – en analys. Del- betänkande av Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansie- ring och organisation (HSU 2000) SOU 1997:17 Skatter, tjänster och sysselsättning. SOU 1998:25 Tre städer. En storstadspolitik för hela landet. SOU 1999:84 Civilsamhället. Forskarvolym VIII från Demokrati- utredningen SOU 1999:97 Socialtjänst i utveckling. Del A och Del B SOU 2000:36 Utgångspunkter för 2000-talets regionalpolitik. Delbetänkande från Regionalpolitiska utredningen. – Bila- ga/Rapport 19 Befolkningsutveckling fram och därefter av och SOU 2000:38 Välfärd, vård och omsorg. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut SOU 2001:8 Prioriteringar i vården. SOU 2001:57 Välfärdens finansiering och fördelning. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut SOU 2001:79 Välfärdsbokslut för 1990-talet. Slutbetänkande från Kommittén Välfärdsbokslut SOU 2002:29 Riv ålderstrappan! Livslopp i förändring. Diskus- sionsbetänkande av den parlamentariska äldreberedningen SENIOR 2005 , , (1996) Äldres behov av och inställning till hjälp. I Äldres hälsa, behov och bruk av service och vård. , (2002) Äldres önskemål om vård- och omsorgs- givare. I Socialmedicinsk nr 2/2002 Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre , , (2002) Familjens roll i ett EU- perspektiv. I Socialmedicinsk nr 2/2002 Avlund, , , , , . & , (2001) Forebyggelse i alderdommen. Dafolo Forlag & Dansk Gerontologisk Selskab Batljan, Ilija & Lagergen, (2000) Kommer det att finnas en hjälpande hand? Bilaga 8 till /2000 , , (1989) och regional variation inom äldreomsorgen. Rapport nr 70. Borell, (2001) I stället för äktenskap. Åldrande och nya intimitetsformer. I Gerontologia 2/2001 Borell, , (2001) Living Apart Together. Balancing Intimacy and Autonomy in . A Contribution to the symposium on Repartnering After late Life Widohood: The Gender Perspective, The 17th Congress ot the , , , 1-6. , (2002) Äldreomsorgens aktörer. I Socialgerontologi , (red.) Edebalk, Per (1991) Drömmen om ålderdomshemmet – Åldringsvård och socialpolitik 1900 1952. Meddelande från () 1991:5 Edebalk, Per (1990) Hemmaboendeideologins genombrott – åldringsvård och socialpolitik 1945 1965. Meddelande från () 1990:4 , , (1996) Äldreomsorg, kvalitetssäkring och välfärdspolitik. I Generell välfärd. Hot eller möjligheter? , , (red). Skrift nr 3 från Välfärdsprojekt Esping, Hans (1994) Ramlagar i förvaltningspolitiken (2001) Elderly people within their family – legal and social responsibilities. Rapport från European Committée for social cohesion CDCS(2000) 27 , , (2001) Helhetssyn behövs i vården av multisviktande äldre. I 21/2001: s. , , , , . (2000) Att ge och ta emot hjälp. Anhöriginsatser och anhörigstöd – en kunskapsöversikt. SOU 2003:91 Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre , , (2002) Institutions- förtroende i Det våras för politiken , , (red) SOM-undersökningen 2001 nr 30 , (1984) eller lag? Om ramlagstiftning och samhällsorganisation. (2002) För SENIOR 2005 bearbetad statistik från (2001) Om åtminstone blöjleveransen kunde komma . Vårda och vårdas. Äldre och deras anhöriga, två undersökningar 2000. , , (1999) Medborgar- skapets gestaltningar. Insatser i och utanför föreningslivet. I SOU 1999:84 Civilsamhället. , , , , . , (1991) Caring for the Next of . On Informal Care of the Elderly in . Akademisk avhandling vid vid , , (1999) Obelysta insatser kastar nytt ljus över nedskärningar. I Äldre i Centrum nr 4/1999 , , , , , , (2002) Äldre med långvariga vårdbehov på . , (1996) Självbestämmande, valfrihet och samtycke inom . Nerenius & Santerus Förlag (2000) Kan hela leva? – Tre scenarier för länens befolkningsutveckling till 2030 (2002a) Medicinskt färdigbehandlade patienter inom sluten somatisk sjukhusvård (2002b) Statistisk årsbok för landsting 2000 (2002c) Svensk hälso- och sjukvård under i (2002) Vardagssituationer i särskilt boende. , (2002) Flernivådemokrati och välfärdspolitik i Det våras för politiken , , (red) SOM-undersökningen 2001 nr 30 Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre , m.fl (2002) och regional vård till äldre. Vård och omsorg i , , , och till personer och däröver, . En delstudie i SNAC. Medicinska fakulteten, och SCB (2000) Äldres levnadsförhållanden . I samarbete med och . SCB (2001) Befolkningsprognos . SCB (2002) Befolkningsstatistik 2001, del 3 , B, , G & Wictorsson, K-E. (1977) Vårdkon- sumtion, resursutveckling och planering. I Prevention, vård och kontroll , G. (1985a) Rättsfall om social hemtjänst – 2 Med- delandeblad nr 8/85 (1985b) Rättsfall om färdtjänst Meddelandeblad nr 30/85. (1993) Äldre i och . (1994) Hemma på äldre da´r. (1996) Äldres hälsa, behov och bruk av service och vård. (1997) Hjälp – kommunala riktlinjer och rättspraxis inom äldreomsorgen. (1998) Ädelparadoxen. Sjukhemmen före och efter Ädel-reformen. (1999) Hur gick det sen? En uppföljning av studie av hemmaboende äldre i . (2000a) Bo hemma på äldre da´r. (2000b) Demenssjukdomarnas samhällskostnader. (2000c) Äldreuppdraget Slutrapport. följer upp och utvärderar 2000:4 (2000d) erfarenhet av Äldres flyttningar till service och vård. (2001a) Den kommunala hälso- och sjukvårdens om- fattning (2001b) Hälso- och sjukvårdsrapport (2001c) Hälso- och sjukvårdsstatistisk årsbok 2001 SOU 2003:91 Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre (2001d) Folkhälsorapport (2001e) Nationell handlingsplan för äldrepolitiken. (2001f) Rättssäkerhet inom äldreomsorgen () Vad är särskilt i särskilt boende för äldre? (2001h) Äldreomsorg för finsktalande i (2001i) Äldres rätt att flytta. ning av 6 h § SoL (2002a) Anhörig 300 – Slutrapport (2002b) De äldre och besvärsrätten Överklagade beslut om hemtjänst och särskilt boende (2002c) Framtidens anhörigomsorg (2002d) Frivilligorganisationerna och anhörigstödet (2002e) Jämförelsetal 2001 (2002f) Nationell handlingsplan för äldrepolitiken. () Vårdens värde. Vad får vi för pengarna i vård och omsorg? (2002h) Äldre – vård och omsorg . Stark, , (2000) Frivilligarbetets kön. (2001) Folkhälsoarbete bland äldre. Hur har hälsofrämjande sjukdomsförebyggande arbete bland äldre för- löpt? Statskontoret (2002a) Att ta reda på vad folket tycker – En pilot- undersökning om medborgarnas syn på offentlig förvaltning. Statskontoret (2002b) Att ta reda på vad folket tycker. Bilaga A Resultatbilaga. Statskontoret (2002c) Kan man mäta de framtida behoven av resurser för vård och omsorg om de äldre? , (1983) Caring for the Aged in . , , (2001) Risk är något annat än genomsnitt.