sou · GRB380d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Dosi, G. (1982): Technological paradigms and technological trajecto- ries. Research Policy, vol. 11, s. 147-162. Ds 1992:122, Energiforskningens mål och medel. Rapport från Energiforskningsgruppen. Ds 1993:45, Svensk energiforskning i ett internationellt perspektiv. Ds 2000:1, . Ds 2000:14, Plan för uppföljning och utvärdering av energi- politiska program. Ds 2000:20, Elproduktion från förnybara energikällor – ekonomiska förutsättningar och marknadsmekanismer. Ds 2001:60, Effektivare energianvändning förslag till marknads- baserade åtgärder. Ds 2001:63, Svensk basindustri – konkurrenskraft och hållbar utveck- ling. Ds 2001:65, Förslag till program för långsiktiga avtal med energi- intensiv industri. (2003): Översikt av det regionala energisamarbetet i . Rapport 05/03. (1997): Energi för framtiden: Förnybara energi- källor. för en gemenskapsstrategi och handlingsplan. KOM (97) 599 slutlig. (2001): Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling. (2001): Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön. EGT 2001/C 37/03. (2000, 2002): Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning. KOM (2000) 769. (2002): Slutrapport om grönboken euro- peisk strategi för trygg energiförsörjning. KOM (2002) 321 slutlig. (2003): Meddelande från kommissionen – Investering i forskning: en handlingsplan för . KOM (2003) 226 slutlig/2. Elforsk (1995): Framtidsscenarier. Elforsk Rapport 95:16. Elforsk (1996): Ett uthålligt elsystem för ; en vision för . EU/(2002): Svenskt deltagande i femte ramprogrammet. och rådets direktiv /92/EG av den 19 de- cember 1996 om gemensamma regler för den inre marknaden för el. Europarlamentets och rådets förslag till direktiv om främjande av el producerad från förnybara energikällor (2000/0116(COD) PE2) och rådets direktiv /77/EG om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre mark- naden för el. och rådets direktiv /91/EG om byggna- ders energiprestanda. och rådets direktiv /30/EG om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara driv- medel. (1999): Utredning avseende termisk energiteknik. KTH Dnr 930-1149-99. (1992): Sustainability. års UIA/. (2000): Federal Energy Subsidies: Not All Technolo- gies are Created Equal. Re- search Report, nr. , P. och Kokko, A. (2003): konkurrensfördelar för export och multinationell produktion. , Bilaga 6. Haegermark, H. (2001): Priorities of energy research in , i och (2001). IEA (1998): Energy Policies of IEA Countries – 1998 Re- view. IEA (1999): Energy Policies of IEA Countries – 1999 Re- view. IEA (2000): Energy Policies of IEA Countries – Re- view. IEA (2000): Energy Policies of IEA Countries – 2000 Review. IEA (2000): Experience Curves for Policy. IEA (2001): Energy Policies of IEA Countries – 2001 Re- view. IEA (2001): Energy Policies of IEA Countries – 2001 Review. IEA (2002): World Energy Outlook . IEA/EET, IEA (2003): Creating Markets for . IEA (2003): Brief Status Report on Implementing Agreements IEA (2003): List of , planned and proposed annexes in IEA Implementing Agreements. Innovationspolitiska Expertgruppen (2002): Betydelsen av inno- vationssystem: utmaningar för samhället och för politiken. En fri- stående studie på uppdrag av och Utbild- ningsdepartementet. IVA (2003): faktarapporter från projekt i : Olja tillgång och prisutveckling, Gas och kol tillgång och prisutveckling, Kärnkraft och , Överföring och lagring och av energi, Vattenkraften i , Vindkraft till lands och till sjöss, El och kraftvärme från kol, naturgas och biobränsle, Energianvändning i industrin, Energianvändning i transport- sektorn, Energianvändning i bebyggelsen, El och värme från solen samt Ekonomiska styrmedel inom energiområdet. IVA (2003): slutrapporter från projekt i : Energin – mot en ny era! En systemstudie, Kan framtiden påverkas? – framtidsbilder för Energieuropa, Energi 2050 – när- mare solen samt Syntes och sammanfattning. J&W (2002): Underlag för prövning av stängningen av den andra kärnkraftsreaktorn vid . Rapport till Näringsdeparte- mentet. (2002): Universities and industrial transformation. An interpretative and selective literature study with special emphasis on . Working Paper Series no. , och , A. (2000): The diffusion of renewable energy technology: an analytical framework and key issues for re- search. Energy Policy, vol. 28, 2002, s. 625 640. , A. och , S. (2001): Inducement and Blocking Mechanisms in the Development of a : The Case of in . I: Coombs, R., , , , och , A. (red): Technology and the Market: Demand, Users and Innovation. , Chelthen- ham/Northhampton (2002): Årsberättelse 2001. Kaijser, A. (1994): I fädrens spår – den svenska infrastrukturens historiska utveckling och framtida utmaningar. Kommittédirektiv (2001:122): Det långsiktiga energipolitiska pro- grammet. KTH (1998): Science, Technology and Society – University Leader- ship Today and for the Twenty-First Century. Kuhn, T. (1962): The Structure of Scientific Revolutions. (2001): Metoder att mäta uthållighet – som man ropar får man svar. Skogs- och Lantbruksakademiens tidskrift, 140 (12), s. 55 59. (2002): . (2002): Elektromagnetismens möjligheter för effektiv elgenerering – med inriktning mot förnybara källor. (2001): Svenska miljömål – delmål och åtgärds- strategier. (2001): Svensk energipolitik. En studie i offentligt be- slutsfattande. (Redigerad version av ursprungsversionen). (URL: ) Neij, L., , P., Durstewitz, M., Helby, P., Hoppe-Kilpper, M. och Mothorst, P. (2003): Experience cur- ves: a tool for energy policy programmes assessment. Slutrapport från EXTOOL. Miljö- och energisystemstudier, Lunds universi- tet, . (1994): Från konst till vetenskap. Nordisk Energiforskning (2002): Årsmelding 2001 Nordleden (2002): Aktörers drivkrafter för investeringar i energi- systemet och dess konsekvenser för ett framgångsrikt energipolitiskt omställningsarbete. Nordleden (2002): Fjärrvärme, kraftvärme och avfallsförbränning i . Nordleden (2003): En målinriktad analys för med stöd av . Rapport till LångEn-utred- ningen. (1995): Styrmedel inom energiområdet. (1996): Aktörsanalys energiteknik – sammanfattning och (2001) Energy Balances of Countries (2003): Quarterly Labour Force Statistics, 2003. Olje- og (2001): Faktaheftet 2001 om energi- og vassdragsvirksomheten. prp nr 35, 2000 2001, Om lov om endringar i lov 29. nr. 50 om produksjon, omforming, overføring, omsetning og for- deling av energi m.m. (energilova). (2001): – Policy in the 1980s. Working paper 2001:8. av utbildning och forskning (). Profu (2002): Nationellt eller internationellt politiskt perspektiv. Jämförelse av två scenarier för utvecklingen av svensk energi- försörjning och dess miljöpåverkan. 1992/93:170, Forskning för kunskap och framsteg. 1996/97:5, Forskning och Samhälle. 1996/97:84, En uthållig energiförsörjning. 1997/98:56, Transportpolitik för en hållbar utveckling. 1999/2000:81, Forskning för framtiden en ny organisation för forskningsfinansiering. 1999/2000:134: Ekonomiska förutsättningar för elproduktion från förnybara energikällor. 2000/01:3, Forskning och förnyelse. 2000/01:130, Svenska miljömål – delmål och åtgärdsstrategier. 2001/02:1, Förslag till statsbudget . Utgiftsområde 21 Energi. 2001/02:2, FoU och samverkan i innovationssystemet. 2001/02:20, Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transport- system. 2001/02:55, klimatstrategi. 2001/02:143, Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning. 2002/03:1, Förslag till statsbudget . Utgiftsområde 21 Energi. 2002/03:85, Vissa elmarknadsfrågor. Regeringens skrivelse 2000/01:15, Den fortsatta omställningen av energisystemet m.m. Regeringens skrivelse 2001/02:22, En förnyad prövning av stäng- ningen av . Regleringsbrev för , . (2001): Från forskning till tillväxt – statligt stöd till samverkan mellan högskola och näringsliv. (RRV 2001:11). (2003): Samverkan och kommersialisering inom den långsiktiga energipolitiken. Rapport till (RRV 2003:12). (1985): Perspectives on Technology. Sharpe, Armonk och . Serchuk, A. (2000): The Environmental Imperative for Renewable Energy: An Update. (REPP) Special Earth , . SFS 1998:222, Förordning om statligt stöd till energiforskning. SFS 1998:653, Förordning om statligt stöd till energiteknik. SFS 1998:654, Förordning om energiteknikbidrag. SFS 1998:1474, Kommittéförordningen. SOU 1978:17, Energi. SOU 1978:49, Energi – hälso-, miljö- och säkerhetsrisker. Slutbetän- kande av . SOU 1995:139, Omställning av energisystemet. SOU 1995:140, Omställning av energisystemet – underlagsbilagor, del 1 4. Underlagsbilagor till slutbetänkande av Energikommis- sionen. SOU 1999:95, Småskalig elproduktion samt mätning och debitering av elförbrukning. SOU 2000:23, Förslag till svensk klimatstrategi. SOU 2000:45, Handla för att uppnå klimatmål! Slutbetänkande av Utredningen om möjligheterna att utnyttja Kyotoprotokollets flexibla mekanismer i . SOU 2001:2, Effektiv hushållning med naturresurser. Slutbetänkan- de av . SOU 2001:77, Handel med elcertifikat. Slutbetänkande från El- certifikatutredningen. SOU 2002:7, Konkurrensen på elmarknaden. SOU 2002:114, Gemensamt genomförande – avtal för bättre klimat. Slutbetänkande från Utredningen om Gemensamt Genomföran- de. SOU 2003:60, Handla för bättre klimat. Delbetänkande från Flex- . SOU 2003:67, Kollektivtrafik med människan i centrum. Slutbetän- kande från . (1999): Uppföljning av stödet för kom- munal energirådgivning. (1999): . (2000): En ny långsiktig strategi för arbete med forskning och utveckling, demonstration, teknikupphandling och marknadsintroduktion inom energiområdet. (2000): Uppföljning av bidraget till kom- munal energirådgivning 1999. (2000): Resultatredovisning av forskning och utveckling inom energiområdet. (2001): Det kortsiktiga programmet för omställning av energisystemet – i en föränderlig värld. (2001): verksamhet inom IEA:s Implementing Agreements. (2001): Multi-Project Verification of Swedish AIJ Projects – Methodology and Lessons Learned. (2001): Multi-Project Verification of Swedish AIJ Projects – Verification Results and Documentation. (2001): Det kortsiktiga programmet för omställning av energisystemet – resultat per . (2001): Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer. (2001): Förnybar energi och – forskning för ett framtida energisystem. (2002): Värme i – en uppföljning av värmemarknaderna. (2002): Årsredovisning 2001. (2002): Elmarknaden . (2002): Forsknings- och utvecklingspro- gram finansierade av . (2002): Den förnybara energiproduktionen – en framtidsbransch? (2002): Energiförsörjningen i , Läget i och prognos 2003. (2002): Energiläget 2001. (2002): Svenska klimatinsatser i Öst- . (2002): Energiindikatorer 2002. För upp- följning av energipolitiska mål. (2003): forsknings- program Allmänna energisystemstudier. (2003): Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer: gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling. (2003): Energiläget i siffror 2002. (2003): Forskning och utveckling inom energiområdet – resultatredovisning 2003. (2003): Energiforskningen i verkligheten. (2003): Årsredovisning 2002. SOU 2003:80 Bilaga 5 (2003): Växande energi – bioenergin i , en marknad i utveckling. (2003): Förslag till nästa energiforsknings- program. och (2001): sustainable – Swedish Experiences. (2000): Kommuni- kationer, nr 1:2000. (2001): Transporter och kommunikationer – 1998. (2001): Forskning och utveckling i . Statistiskt meddelande UF 16 . (2001): Rikets fastigheter 2001. Statistiskt meddelande BO 37 . (2002): Utrikeshandel, export och import av varor januari – . Statistiskt meddelande HA 22 . (2002): Energipolitiken och energisystemet – drivkraft eller frikoppling? . (2003): Evaluation of the Programme 1998 2004. Rapport till LångEn- utredningen. WEA (2000): Energy and the challenge of sustainability. World Energy Assessment, United Nations Development Programme. (2002): Teknikparkens roll i det svenska innovations- systemet – historien om kommersialisering av forskningsresultat. (VFI 2002:3). VTT (2002): Energy Visions 2030 for . Värmeforsk (2003): Projekt och resultat 2002. (2003): Kartläggning av genomförda klimat- insatser inom ramen långsiktiga energipolitiska pro- gram. Av kommittéförordningen (1998:1474) framgår att offentliga ut- redningar skall genomföra vissa konsekvensbeskrivningar. Enligt förordningen (16 §) skall dock regeringen i utredningsuppdraget närmare ange vilka konsekvensbeskrivningar som skall genomföras i det enskilda fallet. I (dir. 2001:122) anges således att utredningen skall redovisa samhällsekonomiska och statsfinansiella konsekvenser av sina förslag och belysa konse- kvenserna av förslagen för små företags arbetsförutsättningar. Vidare skall utredningen belysa de konsekvenser för konkurrensen som förslagen kan komma att medföra. Slutligen anges att utred- ningen skall göra en bedömning av vilken miljöpåverkan som för- slagen får om de genomförs samt analysera förslagen utifrån för- enligheten med för statsstöd. I betänkandet redovisar utredningen förslag av två slag. Dels lämnas i kapitel 10, som utgångspunkt för ett nytt energiforsk- ningsprogram, relativt detaljerade förslag avseende inriktning och styrning m.m. av energirelaterad forskning, utveckling och demon- stration (EFUD). Därtill redovisas i kapitel 10 överväganden avseende övriga delar av långsiktiga energipolitiska pro- gram, dvs. energipolitiskt motiverade klimatinsatser. Dels redovisar utredningen i kapitel 11 sin syn på vad som, i ett vidare perspektiv än EFUD, kan krävas för att uppnå en mer genomgripande om- ställning av energisystemet. Resonemangen i kapitel 11 är av övergripande karaktär. I det följande beskrivs de konsekvenser – i de dimensioner som anges i utredningsdirektiven – som kan antas bli följden av utred- ningens förslag. Inledningsvis vill vi poängtera att energiområdet är mycket omfattande och genomsyrar hela samhället. Visserligen har EFUD-systemet, som det varit utformat, främst involverat de finansierande myndigheterna, forskningsorganisationer och del- tagande företag. Men konsekvenserna av satsningar på EFUD rör på lång sikt stora delar av samhället och kan bidra till tillväxt, in- tellektuell utveckling, miljöförbättring, m.m. Dessa konsekvenser är dock svåra att mäta och kalkyler är knappast meningsfulla att ställa upp, varför vi i diskussionen nedan sökt undvika att ge oss in i alltför långtgående spekulationer. Samhällsekonomiska och statsfinansiella konsekvenser långsiktiga energipolitiska program avsattes (1998 2004). avser stöd till EFUD och avser energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser. Utredningen menar att dagens nivå på EFUD-satsningarna i stort sett är rimlig, och föreslår därför i kapitel 10 att staten fortsatt bör satsa på EFUD av ungefär dagens omfattning. En fortsättning på dagens nivå skulle, med av utredningen föreslagen längd på kommande program och utan hänsyn till inflation, innebära en årlig budget på för EFUD 2010.1 Härmed uppstår givetvis statsfinansiella konsekvenser, men inte av annan omfattning än . Beträffande energipolitiskt motiverade internationella klimat- insatser föreslår utredningen bl.a. att bör arbeta vidare med att genomföra projekt inom de projektbaserade mekanismerna, dvs. gemensamt genomförande (joint implementation, JI) och meka- nismen för ren utveckling (clean development mechanism, CDM), och att fortsatt bör ha en aktiv roll via initie- ring och genomförande av sådana projekt. Hur det fortsatta arbetet med de projektbaserade mekanismerna mer konkret bör bedrivas behöver analyseras vidare och utredningen har föreslagit att skall ges i uppdrag att genomföra en sådan analys. En närmare uppfattning om hur stora resurser som bör avsättas för arbetet kan fås först efter att denna analys genomförts. Eventuellt finns dock skäl att öka dagens nivå, som genomsnittligt långsiktiga energipolitiska program har löpt grovt sett har legat på ca /år.2 För detta kan exempelvis tala att till utredningen föreslagit att 1Utredningen säger dock att det innan resursramarna slutgiltigt beslutas närmare bör ana- lyseras varför det uppstått relativt stora anslagssparanden i delar av dagens program, främst beträffande demonstrationsprojekt. 2Med hänsyn taget till att av de som ursprungligen avsattes kommit att an- vändas för att finansiera deltagande i . bör avsättas för ett svenskt program för gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling för perioden 2012, dvs. Som sades i inledningen är diskussionen i kapitel 11 kring vad som kan krävas för att uppnå en mer genomgripande omställning av energisystemet av övergripande karaktär. Utredningen kan där- för inte närmare ange hur stora resurser som skulle behövas för de förslag som redovisas i kapitlet. De åtgärder som diskuteras (bl.a. att inrätta en särskild energiomställningsberedning och att på olika sätt söka utveckla marknaden för miljövänlig energiteknik) skulle medföra statsfinansiella konsekvenser. Med hänsyn till att ett syfte med utredningens förslag är att få näringslivet att ännu mer aktivt medverka i omställningen av energisystemet borde dock företagen bli mera intresserade av att satsa pengar i omställningsarbetet, vilket något bör kunna nedbringa behovet av statliga resurstillskott. Det kan tilläggas att en ökad grad av kommersialisering av resultaten från EFUD, samt en fortsatt effektivisering i olika delar av energisystemet, bör ge gynnsamma indirekta effekter på det all- männas finanser. Detta tack vare en stärkt konkurrenskraft för det svenska näringslivet och en högre grad av nyföretagande, förhållan- den som båda är tillväxtbefrämjande. Konsekvenser för små företags arbetsförutsättningar och för konkurrensen Utredningen pekar i kapitel 10 på att bör satsa mer på internationellt samarbete, inte minst i ljuset av det sjätte ram- programmet inom EU. För små och medelstora företag är detta en utveckling som kan kräva särskild uppmärksamhet. Vid större och mer integrerade projekt blev de små och medelstora företagens del- tagande i femte ramprogrammet lägre än i det fjärde. Denna trend kan antas fortsätta även i det sjätte ramprogrammet. Ett av syftena med den bredare ansats för omställning som beskrivs i kapitel 11 är att ny energiteknik skall få bättre förutsätt- ningar att lyckas på marknaden. Detta bör bl.a. öka tillväxtpoten- tialen för små och medelstora företag inom innovativ energi- och miljöteknik. Miljöpåverkan om förslagen genomförs På lång sikt bidrar EFUD till en positiv utveckling när det gäller minskad miljöpåverkan, men med tanke som FoU tar från idé till genomslag på marknaden är dessa effekter knappast meningsfulla att kvantifiera. Utgångspunkten för kapitel 11 är att, i ett vidare perspektiv än EFUD, söka identifiera vad som kan krävas för att uppnå en mer genomgripande omställning av energisystemet, så att energi- behoven inom samhällets olika sektorer på lång sikt helt kan täckas av klimatmässigt hållbara produktionsformer, och hänsyn även tas till övriga miljökvalitetsmål. Av naturliga skäl får de förslag som framförs i kapitel 11 därför förutsättas leda till positiv miljö- påverkan. sägs i kapitlet att vi bör utgå ifrån att omställ- ningen till ett långsiktigt uthålligt energisystem kommer att ta mycket (förmodligen ). Effekterna av utred- ningens förslag kan därför vara svåra att mäta på kort sikt. Förslagens förenlighet med för statsstöd Dagens stöd till EFUD är förenliga med , och utredningen har inte fått några indikationer på att någon förändring i detta avseende skulle vara på gång till kommande energiforsk- ningsprogram. Utredningen föreslår dock att det de tre förord- ningar och anslag som styr finansieringen av EFUD ses över, i syfte att införa ett samlat anslag, vilket skulle öka flexibiliteten i hand- havandet av programmet. I översynen måste bl.a. beaktas om en sammanläggning till ett anslag är förenlig med EU:s statsstödsreg- ler. Utredningen har också dragit slutsatsen att en breddning av pro- grammet till att även omfatta andra styrmedel än EFUD-satsningar skulle kunna vara intressant och bör utredas vidare. Konsekven- serna för förenligheten med statsstödsreglerna av en sådan bredd- ning kan inte närmare preciseras förrän det föreligger ett konkret förslag på programutformning, med avseende på vilka styrmedel som skall användas. Det är dock värt att notera att friheten att välja åtgärder för att stimulera investeringar i energisparande, förnybara energikällor och kraftvärme är relativt stor. Många stödformer och styrmedel är undantagna från de generella statsstödsreglerna och det är dessutom möjligt att ansöka om undantag från reglerna för enskilda styrmedel.