sou · GRB3127d5 · 2004-01-01 00:00:00 — Bland annat kan idrottsutövarens egna fysiska kapacitet/utveck- ling och psykiska tillstånd påverka, vilken utrustning/skyddsutrust- ning som används, efterlevnad av regelverk, domarens tolkning av regler, ledares kunskaper om förebyggande av idrottsskador, förening- arnas attityd och policy angående risker och säkerhetstänkande. Anläggningens utformning och skick där sporten utövas, yttre förutsättningar som väder och årstid. Barns och föräldrars kun- skaper om skaderisker och hur idrottsskador kan förebyggas har betydelse. Kunskap om hur skador kan förebyggas måste finnas hos ledare, aktiva och föräldrar inom barn- och ungdomsidrotten. De som är närmast barnen har stor möjlighet att påverka både barn, regelverk och miljön för att uppnå ökad säkerhet. Det är därför viktigt att den kunskap som samlas in om idrottsskador förmedlas till de som ansvarar för barn och ungdomsidrotten för att öka riskmedveten- heten. Det skadeförebyggande arbetet ska bedrivas gemensamt av alla berörda aktörer både nationellt, regionalt och lokalt. Ett exempel på sådant ett lokalt arbete är att idrottsföreningar kan bli certifi- erade av kommunen när de arbetar aktivt med skadeprevention. Olika aktörer och kompetenser bör arbeta gemensamt för att man ska lyckas att minska idrottsskadorna. I ett tvärsektoriellt sam- arbete, både nationellt, regionalt och lokalt, kan olika aktörer sam- verka för att få ökad kunskap om alla de faktorer som påverkar idrotts- skadornas uppkomst. Det förebyggande arbetet ska därför bedrivas gemensamt av landsting, kommuner, idrottsföreningar kommersiella anläggningar med flera. Hälso- och sjukvården kan t.ex. bidra med skadestatistik som föreningar kan utgå ifrån när de arbetar skade- förebyggande inom sin idrott. Lokala skaderegistreringar ger lokalt engagemang för det skadeförebyggande arbetet genom att t.ex. involvera idrottsföreningar mer direkt i att förebygga skadorna inom sin egen idrott. Förbättrat underlag vid registrering av skador Barnsäkerhetsdelegationen anser att kartläggning av idrottsskador och dess orsaker är grundläggande för att det förebyggande arbetet ska kunna bedrivas effektivt och ge avsedd verkan. Delegationen föreslår i kapitel 6.2.1 att den detaljerade urvalsbaserade delen i det nationella informationssystemet om personskador bör utökas. En detaljerad registrering av skador kan bland annat visa hur skadan uppstår (utlösande faktor, händelseförlopp), vad som orsakade skadan (olika idrottsredskap), var skadan inträffar (vilken typ av idrotts- miljö) och vilken typ av skada som uppstår. En detaljerad registrering av skador gör det möjligt att studera långsiktiga konsekvenser av idrottsskador Kunskap om idrottsskador och dess orsaker gör det möjligt att anpassa idrotten och träningen till barns och ungdomars förutsättningar. Denna kunskap är viktig att förfoga över för att kunna rikta de preventiva åtgärderna rätt. Som i ovan om tand- och käkskador kan effekten av olika skydd utvärderas och därmed ge ett underlag för exempelvis regeländringar som kan minska skadorna. Försäkringsbolagens data om idrottsskador Det är förvånande att inte de olika försäkringspremier begär av de försäkringsbolag som olycksfallsförsäkrar aktiva idrottsutövare att de regelbundet sammanställer och analyserar de skador idrottsför- bunden anmäler. De olika specialidrottsförbunden bör i samarbete med försäkringsbolagen analysera sina egna skador för att förbättra det skadeförebyggande arbetet. Kommunala och kommersiella anläggningar där idrott och motion utövas (t.ex. alpin utförsåkning) bör ställa samma krav på åter- rapportering av de skador som är kopplade till försäkringar och som inträffar där. skriver i sin rapport , att den kunskap som sammanställts om skadepanoramat ska användas av respektive idrotts- analysera sina specifika skadeproblem och finna lämpliga lösningar på dessa. menar att skadeutvecklingen bland annat kan påverkas genom att uppsatta regler följs och att det är viktigt att kontinuerligt förändra regler om behov uppkommer. Om det skadeförebyggande arbetet ges stor uppmärksamhet med öppen diskussion och debatt leder det till ökad kunskap om ämnet och möjlighet till att minska problematiken inom området. Det förebyggande arbetet för att minska idrottsskadorna bör ges en framträdande plats inom . RF bör tillsam- mans med specialidrottsförbunden sprida kunskapen om före- komsten av idrottsskador och hur dessa kan förebyggas. Detta kan göras på samma sätt som tidigare insatser (utbildning och information) om säkra transporter till idrottsarrangemang, insatser för att mot- verka dopning och olika former av ätstörningar bland idrottsaktiva. Enligt så arbetar specialidrottsförbunden i första hand med att förebygga idrottsskador genom utbildning av ledare. Det bekräftas av de förbund som kontaktats. Svensk Idrotts Studie- och () erbjuder olika utbildningar. Inget utbildningsmaterial finns som särskilt behandlar förebyggande av idrottsskador bland barn och ungdom. I boken från , som riktar sig till idrottsledare inom barn- och ungdomsidrotten behandlas i ett kapitel säker idrott – förebygga och behandla skador. Kapitlet behandlar teman som barns och ungdomars fysiska utveckling (att idrotten ska anpassas till barnen), att använda vettig utrustning och rätt skydd. I utbildningsplanen för idrottslärarutbildningen finns inget uttryckligen skrivet om att utbildningen ska innehålla kunskap om hur idrottsskador kan förebyggas. Arbetet med att förebygga idrottsskador som inträffar under skoltid bör prioriteras då många av de skador som drabbar elever inträffar i samband med idrott. Skolan når alla barn och unga vilket är betydelsefullt för att lyckas på lång sikt med att minska idrottsskadorna. I kontakt med idrottslärarutbildningen i konstateras att i vissa delar av utbildningen ges information om förebyggande arbete utan att det direkt finns med i utbildningsplanen. T.ex. inom kursen Natur och hälsa ingår praktik som behandlar episoder som kan inträffa i samband med friluftsliv, hajker, turer och liknande där studenterna får träna på att behandla vissa skador samt hur man kan undvika dessa. Studenterna ges en föreläsning i första hjälpen samt att de får utbildning i hjärt-lungräddning. Ekonomiskt stöd till idrotten som är förenade med villkor Bidrag och stöd förenade med villkor kan förbättra det förebyggande arbetet. Exempel finns på kommuner som kompenserar de idrotts- föreningar som bedriver ett gott förebyggande arbete ekonomiskt med bland annat höjda aktivitetsbidrag, stipendier för tränings- läger, utdelning av sjukvårdsmaterial. I arbete för att bli en säker och trygg kommun ingår certifiering av idrottsföreningar. För att få ekonomiskt stöd av kommunen ställs krav på motprestation från föreningarna. Man har tagit fram en checklista som tar upp exempelvis fester, alkohol, fordon, dopning och att förebygga idrottsskador genom bland annat utbildning av ledare i samarbete med . Ett 40-tal idrottsföreningar är certifierade. Det innebär att de ska kunna visa en handlingsplan för hur de tänker arbeta med frågorna. Enligt kommun var idrottsföreningarna skeptiska i början och menade att nu kommer kommunen att dra in sitt stöd. Men , när de satt sig in i tankegångarna, är de mycket positiva och ser det som en god hjälp att utveckla säkerheten i klubbarna (Barnsäkerhetsdelegationen 2003). Sporter, idrottsgrenar, idrottsredskap och motionsutrustning utvecklas och förändras ständigt vilket betyder att nya typer av skade- mekanismer kan uppstå. Det bör därför kontinuerligt arbetas med översyn av regelverk och bestämmelser om personlig skyddsutrust- ning som t.ex. hjälm, ansikts- och tandskydd, benskydd, handleds- skydd. Att regelverket verkligen följs när bedömningar görs under match och tävling kan ha skadeförebyggande påverkan, t.ex. för att undvika regelvidriga/farliga tacklingar i ishockey. ) är en statlig organisation med i som huvudman. CIF:s uppdrag är att initiera, samordna, stödja och informera om forskning inom idrottens område. fungerar som ett forskningsråd och forsknings- anslagen går bland annat till idrottsmedicinsk forskning om skador och behandling av dessa. Enligt pågår ett flertal projekt om skador som även berör unga. T.ex. flera studier om skador på korsband och hälsena. Hur sådana skador ska behandlas och rehabiliteras är nog samma oavsett ålder, vissa studier på vuxna kan därför sägas ha betydelse för ungdom. Men resultat från studier på vuxna kan inte alltid föras över på barn och ungdom bland annat på grund av anatomiska skillnader. Övrig forskning som stöds av inriktar sig bland annat på fysiologi, näring/kost, idrottshistoria, psykologi och ledarskap. att de har stort intresse av att stödja forskning som berör prevention av idrottsskador (muntlig kommunikation). Exempel på hur specialidrottsförbunden arbetar med att förebygga idrottsskador Nedan ges exempel på förebyggande arbete från de idrottsförbund som i registreringar uppges ha många skador. redovisar i en rapport skadorna inom den egna idrotten. Rapportens utgångspunkt är att testa de skyddsglasögon som finns på marknaden. De har då speciellt studerat ögonskador, med bland annat data från , tanken är att det nationella förbundet ska kunna rekommendera de enskilda föreningarna bra skyddsglasögon som kan minska antalet ögonskador. , i ledarskapsutbildningen ingår t.ex. att ledarna lär sig att bedöma både hästar och elever så att rid- eleverna får en häst som passar deras nivå och som de behärskar. () har ett utbildningsmaterial Fotbollens spela, lek och lär för att föreningar lättare skall kunna skapa en egen föreningspolicy för barn- och ungdomsfotbollen och en möjlighet att kvalitetssäkra barn- och ungdomsverksamheten i Häftet tar bland annat upp barn- och ungdoms- fotbollens inriktning, ledartips, föräldertips, ledstjärnor, fair play, träna och lära i förhållande till barns och ungdomars utveckling, lekens betydelse. Det är viktigt att barn och ungdomar får träning efter sina egna fysiska förutsättningar. SFF skriver att många kom- muner i kräver en plan för varje enskild idrottsförenings barn- och ungdomsverksamhet för att få erhålla det lokala aktivitets- stödet. Fotbollens spela, lek och lär underlättar för föreningar att skapa en sådan plan. I SFFs grundkurs för fotbollstränare finns fakta om förebygg- ande av idrottsskador (vikten av att värma upp) och akut omhänder- tagande av skador. , anser att ledarutbildningen bland annat ska innehålla kunskap om hur träningen nivåanpassas, dvs. rätt träning i förhållande till ålder och fysisk utveckling. har ett samarbete med Jofa (tillverkare av ishockeyskydd). Jofa har tagit fram ett utbild- ningsmaterial riktat till lagledare och materialförvaltare Skyddsom- bud – Ishockey, teknik och säkerhet. Lagledare och materialförvaltare ska vara skyddsombud för sitt lag, utbildningen syftar till att skydden ska vara godkända och anpassade efter fysisk utveckling och kroppsstorlek för att få rätt funktion och därmed minska skaderisken. 12.3.6Skolans arbete med att minska idrottsskadorna Delegationen menar att skolans arbete med att minska elevers idrottsskador under skoltid kan bedrivas inom ramen för Arbets- miljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete och att det i idrottslärarutbildningen bör ingå kunskap om hur idrotts- skador kan förebyggas. Regeringen föreslås ge de berörda organ som utbildar idrottslärare i uppdrag att utvidga målsättningen i utbildningsplanen så att studenten även erhåller kunskap om hur idrottsskador kan före- byggas. Målen i idrottslärarutbildningarnas utbildningsplaner fastställs lokalt av forsknings- och utbildningsnämnderna på de universitet och hög- skolor som utbildar idrottslärare (regeringen fastställer de över- gripande målen för alla lärarexamina). Utifrån dessa mål och rikt- linjer utarbetas de olika kursplanerna på institutionsnivå. Barnsäkerhetsdelegationen anser att det klart bör framgå i målen för idrottslärarutbildningen att kunskap ska ges om hur idrotts- skador kan förebyggas. Barn och ungdomar i skolan är en viktig målgrupp då idrotts- skador utgör en stor andel av skadorna i skolan. Om eleverna via skolidrotten informeras om skaderisker och hur idrottsskador kan förebyggas kan skadorna reduceras både i skolan och . () utvecklingsansvariga för bredd- och elitidrott menar att RF ska ta ansvar för de skador som inträffar i den organiserade idrotten. efterlyser statistik där det framgår om skadan inträffat under organiserad idrotts- utövning. RF menar att om sådan skadestatistik finns tillgänglig så ger det en ökad medvetenhet hos de olika specialidrottsförbunden om den egna skadeproblematiken. Skadestatistik som visar om det finns någon specifik typskada i någon viss idrott eller om det finns vissa riskmoment inom olika idrotter kan då förmedlas till respek- tive idrottsförbund. Specialidrottsförbunden har då möjlighet att i sin tur förmedla kunskapen ner på klubbnivå. Sådan information kan leda till förändringar i regelverk och/eller utveckling av skyddsutrustning för att minska skaderisken. Enligt RF så ingår det i dagens idrottsledarutbildningar kunskap om hur en skada ska tas om hand när den väl inträffat, medan kunskap om bakgrundsorsakerna till skadornas uppkomst och vad som kan göras för att förhindra skador behöver förbättras. 12.3.8Ekonomiskt stöd till idrotten fördelar huvuddelen av statens bidrag till idrotten, stödet går i första hand till specialidrottsförbunden och föreningarnas barn- och ungdomsverksamhet. Regeringens mål för verksamhetsområdet är bland annat att ge möjligheter till alla människor att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa och bidra till att utveckla barns och ungdomars intresse och benägenhet för motion och idrott samt deras möjligheter att utöva inflytande över och ta ansvar för sitt idrottande. RF ska återrapportera och redovisa sin verksamhet till regeringen. I regleringsbrevet och regeringsbeslutet som reglerar anslaget Stöd till idrotten, nämns områden som barn och ungdom, god folkhälsa, forskning, att bekämpa dopning och droger. Delegationen noterar att inget skrivs i målen uttryckligen om att ska arbeta före- byggande mot idrottsskador. Idrottsskadorna framstår inte som ett prioriterat område. AB Svenska Spels bidrag AB lämnar stora bidrag till idrotten, sammanlagt . Medlen ska användas bland annat till ökade insatser för att stötta och uppmuntra specialidrottsförbund och idrottsföreningar att öppna dörrarna för att fler ska idrotta, hålla tillbaka avgifterna, satsa mer på flickors idrottande, delta i kampen mot droger och intensifiera samarbetet med skolorna. Bidraget ska utveckla barn- och ungdomsidrotten genom bland annat en nationell utbildning av ledare för barn- och ungdomsidrott samt insatser för unga idrottsledare inom ramen för . Delegationen noterar att inget nämns om förebyggande arbete angående idrottsskador. Idrottsskadorna förfaller inte vara ett prioriterat område. 12.3.9Delar av statens stöd till idrotten bör användas till förebyggande arbete mot idrottsskador Om insatserna ovan blir framgångsrika betyder det att allt fler människor börjar motionera och idrotta. Då följer automatiskt att idrottsskadornas antal ökar när fler människor vistas i dessa miljöer och exponeras för idrott. Delegationen anser att i beslutet som följer statens bidrag Stöd till idrotten, verksamhetsgren Barn- och ungdoms verksamhet, ska det klart framgå att delar av anslaget också ska användas till förebyggande arbete mot idrottsskador, med skadepreventiva insatser inom verksamhetsgrenarna barn- och ung- domsverksamhet, idrottens forskning och utveckling, specialidrott inom gymnasieskolan och insatser för idrottsledare. Regeringen föreslås att i regleringsbrevet till som följer anslaget Stöd till idrotten ange att delar av anslaget ska användas för att förebygga akuta idrottsskador bland barn och ungdom. ska redovisa och återrapportera verk- samheten för denna verksamhetsgren. Det skadeförebyggande arbetet bör redovisas så att idrottsskadornas omfattning framgår och vilka skadepreventiva insatser som gjorts inom de olika verksamhetsgrenarna. Delegationen menar att idrotten har mycket stor betydelse för folkhälsan men anser att insatser för att minska idrottsskadorna bör göras både för att den enskilde individen ska undgå att skadas eller drabbas av framtida men och för en förbättrad folkhälsa. De förebyggande insatserna påverkar också samhällskostnaderna med minskade kostnader för hälso- och sjukvård och produktionsbort- fall. Delegationen anser att de medel som idrotten erhåller från staten och AB , ska kunna användas för: Utbildning och information om hur idrottsskador kan före- byggas. Idrottsforskning om förebyggande arbete mot idrottsskador samt att hitta metoder för hur kunskapen om idrotts- skadornas bestämningsfaktorer ska förmedlas till aktörerna inom idrotten med syfte att förbättra det förebyggande arbetet. Forskning om idrottsskadornas långsiktiga konsekvenser. En kontinuerlig översyn av hur befintligt regelverk efterföljs i idrottsskadepreventivt syfte. 12.4Säkerhet vid musikarrangemang och skaderisker vid höga ljudnivåer Mot bakgrund av flera mycket allvarliga olyckor som ägt rum i samband med diskotek eller musikfestivaler, som exempel kan nämnas branden i , festivalerna i och , har initiativ tagits på nationell nivå i för att få tillstånd säkrare musikarrange- mang. Det sammanlagda antalet dödade och allvarligt skadade vid dessa händelser är högt. Åldern på de omkomna låg mellan 15–. I Barnsäkerhetsdelegationens direktiv ingår att ge förslag på förbättrad säkerhet vid musikarrangemang. Den frågan finns belyst i två gjorda utredningar, som refereras nedan. Delegationen noterar att problemet med hörselskador som kan uppstå akut i samband med höga ljudnivåer inte tagits upp i detta sammanhang. har utrett frågan om höga ljudnivåer under vår utredningstid. I detta kapitel refereras nämnda utredningar och vår syn på vikten av att arbeta förebyggande mot att barn och ungdom inte ska drabbas av tinnitus i samband med arrangemang där höga ljudnivåer förekommer. Inom ramen för verksamhet, Justitiedeparte- mentet, tillsattes en arbetsgrupp med uppgiften att arbeta med frågan om säkerhet vid musikarrangemang. Arbets- gruppen redovisade sitt uppdrag. Arbetsgruppen hade arbetat fram ett informationsmaterial som huvudsakligen vände sig till arrangörer och myndigheter och som kan fungera som en checklista och tankeställare för arrangörer. skickade ut materialet inför sommarens musikaktiviteter . Ungdoms- delegationen upphörde (2001). Regeringen uppdrog /2002 åt att lämna förslag till åtgärder för att ytterligare förbättra säkerheten vid musikarrangemang (Fö2001/2162/). I SRV:s uppdrag ingick inte att se över riskerna för skador vid höga ljudnivåer därför saknas sådana förslag. Förbättrad utbildning och information om risker vid höga ljudnivåer Barnsäkerhetsdelegationen har ingående tagit del av Räddnings- verkets åtgärdsförslag för att förbättra säkerheten vid musik- arrangemang (se 12.4.1). Vi menar att de förslagna åtgärderna är väl utredda och sannolikt kommer att öka säkerheten vid musik- arrangemang. Vi har i vårt utredningsarbete funnit att barn och ungdomar kan drabbas av olika hörselskador som uppstår akut vid konserter, musikfestivaler och diskotek med för höga ljudnivåer. Forskningsrapporter och representanter för den berörda medicinska specialiteten menar att problemet kan vara ökande bland barn och ungdomar. Vi har därför i vårt utredningsarbete fokuserat detta område och menar att de sammanlagda effekterna av och delegationens förslag kan öka säkerheten vid musikarrangemang och minska risken för hörselskador. Delegationen instämmer i åtgärdsförslag. Vi anser att när beslut fattas om förslagens förverkligande måste dessa kompletteras med utbildningsinsatser vars syfte är att minska de skador hos barn och ungdomar som kan uppstå till följd av höga ljudnivåer. Delegationen anser att utbildning och information ska ges till aktörerna i musikbranschen om; –de lagar och föreskrifter som styr verksamheter där höga ljudnivåer förekommer –de risker för olika typer av hörselskador som finns vid höga ljudnivåer. Barnsäkerhetsdelegationens mening är att i de informationsseminarier som föreslås av är det lämpligt att informera om de lagar och föreskrifter som reglerar vilket ansvar arrangörer har samt vilka gränser för ljudnivåer som gäller vid olika typer av arrangemang. Om förslag inte kommer att genomföras föreslår delegationen att den framtida huvudmannen för barns rätt till säkra och utvecklande miljöer bör få i uppgift att i samarbete med berörda aktörer ta fram metoder för att öka kunskapen om de lagar och föreskrifter som styr verksamheter där höga ljudnivåer förekommer. Vi förutsätter att genomförandet av åtgärds- förslag görs i nära samarbete med barn och ungdomar, där så är möjligt. Vi menar också att överhuvudtaget måste problematiken med höga ljudnivåer, hörselskador och tinnitus hos barn och ungdomar diskuteras för att öka insikten om att förebyggande arbete mot olika typer av hörselskador är en viktig del i musikarrangörers ansvar. Goda exempel på förebyggande arbete mot höga ljudnivåer beskrivs sist i detta kapitel. Regeringens uppdrag till att i samverkan med berörda myndigheter och organisationer förslå åtgärder för att för- bättra och förenkla kommunikationen mellan myndigheter och arrangörer, förbättra uppföljningen av inträffade incidenter avse- ende säkerhet samt lämna förslag till övriga åtgärder för att för- bättra säkerheten vid musikarrangemang. (Fö2001/2162/) tillsatte en arbetsgrupp som med bred represen- tation för olika aktörer har arbetat med uppdraget. Arbetsgruppen har till Försvarsdepartementet redovisat sex åtgärdsförslag för att öka säkerheten vid musikarrangemang. Kort presentation av åtgärdsförslagen Förbättra kommunikationen mellan myndighet och arrangör Arbetsgruppen föreslår att informationsseminarier ska genomföras. Det finns behov av dels ökad förståelse och kunskap om säkerhet, dels förbättra kommunikationen mellan exempelvis polis, räddnings- tjänst, sjukvård, lokalägare och arrangörer. Seminarierna bör ge kunskap om bland annat hur riskanalyser kan göras. Seminarierna bör hållas länsvis eller regionalt, vilket kan leda till lokala nätverk. Ny tillståndsblankett (för konsert- och musikevenemang) Arbetsgruppen föreslår framtagandet av en ny blankett, Ansökan om tillstånd för konsert/musikevenemang. Blankettens utformning möjliggör en riskanalys av evene- och detta är ett nyckelord för ökad konsertsäkerhet. Analyser kan ske dels enskilt, men framför allt i en gemensam (arrangör och myndighet) undersökning/inventering av riskerna vid genomförandet av det tänkta evenemanget. Förbättra uppföljningen av inträffade incidenter Med särskilt incident menas händelse som leder till åtgärd av polis, ambulans och/eller räddningstjänst. Det kan även vara åtgärder vidtagna av arrangör som avviker från dennes vanliga rutiner. Arbetsgruppen föreslår att rapportering av särskilda incidenter ska göras till från olyckor (NCO) i . Denna rapportering ska ses som ett komplement till den ordinarie anmälan till polisen. Informationen från arrangörerna ska vara sekretessbelagd och obligatorisk. Uppgifterna ska sedan ligga till grund för att nöd- vändiga analyser ska kunna utföras om möjliga förändringar eller förbättringar vid musikevenemang. Övrigt för att förbättra säkerhet vid musikevenemang Arbetsgruppen föreslår att en utbildning ska arbetas fram för de personalkategorier som arbetar vid musikevenemang. Det krävs särskild utbildning och kunskap för att göra ett musik- evenemang tryggt och säkert för publik och personal. God känne- dom om publikhantering är mycket viktigt, särskilt vid större musik- evenemang. Det finns behov av att öka kompetensen vad beträffar känsliga delar av publika musikevenemang bland annat insläpp, området framför scenerna samt publikutsläpp efter konsertens/föreställningens slut.