sou · GRB371d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Det kan konstateras att det finns ett antal upplysningar som måste lämnas enligt ÅRKL och ÅRFL som borde kunna utmönst- ras för de företag som med stöd av IAS-förordningen upprättar redovisningen enligt IAS. Exempelvis sammanfaller enligt vår mening de upplysningskrav som uppställs i 5 kap. 3-5 §§ ÅRKL, med undantag för kraven i 5 kap. 4 § första stycket 3-5, med inne- hållet i IAS 1, IAS 30 och IAS 32 i sådan grad att det bör vara till- räckligt att upplysningarna lämnas enligt IAS. Under utrednings- arbetet har det inte heller framkommit några skäl som talar för att dessa krav även framgent bör gälla för dessa företag. Vi föreslår därför att bestämmelserna i 5 kap. 3 §, 4 § första stycket 1-2 och 6 och andra stycket samt 5 § ÅRKL inte bör gälla för de kreditinsti- tut och värdepappersbolag som upprättar års- eller koncernredo- visning i enlighet med IAS. Vi har även övervägt om det i 2 kap. 1 § och 7 kap. 1 § ÅRKL stadgade nationella kravet på kapitaltäck- ningsanalys skulle kunna utmönstras för dessa företag, men har stannat för att det bör vara kvar (en utförlig moti- vering lämnas i bilaga 5, avsnitt 3.1). För försäkringsföretagens del kan på motsvarande sätt ifrågasät- tas om kravet på upplysningar om resultaträkningens poster (klassanalys) i 5 kap. 5 § ÅRFL bör behållas i koncern- redovisningen, särskilt med beaktande av att EG-direktiven endast uppställer ett sådant krav i fråga om årsredovisningen. Även de nationella krav på upplysningar som uppställs i 5 kap. 2 § första stycket punkterna 8 och 9 kan tyckas sakna relevans vid upprät- tande av en IAS-redovisning. Eftersom vår, och EG-kommissio- nens, utgångspunkt är att endast sådana tillkommande upplys- ningskrav som är av stor vikt för att uppnå jämförbara redovis- ningshandlingar bör kvarstå utöver de omfattande krav på tilläggs- upplysningar som uppställs i IAS föreslår vi att även dessa utmönstras. Även bestämmelsen i 3 § samma kapitel kan tyckas sakna relevans. Innehållet i denna paragraf överensstämmer även till viss del med innehållet i 5 kap. 3 § ÅRKL vilken vi föreslår skall undantas från tillämpning för de aktuella företagen. Tillämpning av IAS i svenska företag därför att inte heller 5 kap. 3 § ÅRFL skall gälla framgent för de försäkringsföretag som omfattas av IAS-förordningen. Även resultatanalysen (6 kap. 3 § ÅRFL) innehåller huvudsakli- gen sådan information som de företag som upprättar redovisning enligt IAS ändå måste lämna enligt , närmare bestämt IAS 14, Segment Reporting. Detta talar för att ett sådant företag bör kunna undantas från kravet på resultatanalys. Finans- inspektionen har emellertid under utredningens gång motsatt sig ett sådant förslag och vi föreslår därför i stället att ett företag inte skall behöva upprätta en särskild resultatanalys förutsatt att den information som skall lämnas i analysen i stället lämnas på annan plats i årsredovisningen. En förutsättning är dock att företaget lämnar uppgift i förvaltningsberättelsen om var i redovisningen upplysningarna återfinns. Om det i den praktiska tillämpningen visar sig att IAS 14 innehåller samma informationskrav som resul- tatanalysen, eller om den tillkommande information som analysen innehåller bedöms som oväsentlig och kan undvaras, bör lagstifta- ren överväga att uttryckligen upphäva kravet på resultatanalys i vart fall för de företag som upprättar årsredovisning med tillämpning av IAS fullt ut. De bestämmelser i 5 kap. ÅRKL som vi föreslår alltjämt skall gälla för de företag som upprättar års- eller koncernredovisning med stöd av IAS-förordningen gäller sammanfattningsvis bl.a. hän- visningarna till ÅRL:s krav på uppgifter om taxeringsvärden (4 §), om lån till ledande befattningshavare (12 §), om medelantalet anställda fördelat på män och kvinnor (18 §), om könsfördelningen bland ledande befattningshavare (18 b §) samt om avgångsvederlag, pensioner och andra ersättningar till personer i företagets ledning samt till företagets revisorer (20 § första stycket 1och andra stycket, 21-25 §§) samt bestämmelserna i 5 kap. ÅRKL om särskilda regler om tilläggsupplysningar (2 § 2 och 3), om skulder och indelning av eget kapital (4 § 3-5) samt om intresse- och koncernföretag (6 §). Samma upplysningskrav kommer även framgent att gälla för årsredovisningen i det fall denna upprättas med tillämpning av IAS. I årsredovisningen skall dessutom genom hänvisningar till 5 kap. ÅRL uppgifter om dotterföretag och vissa andra företag (8-9 §§), om sjukfrånvaro (18 a §) och om moderföretag (26 §) lämnas. De bestämmelser i 5 kap. ÅRFL som vi föreslår alltjämt skall gälla för de företag som upprättar års- eller koncernredovisning med stöd av IAS-förordningen gäller sammanfattningsvis bl.a. Tillämpning av IAS i svenska företag hänvisningarna till ÅRL:s krav på uppgifter om taxeringsvärden (4 §), om lån till ledande befattningshavare (12 §), om medelantalet anställda fördelat på män och kvinnor (18 §), om könsfördelningen bland ledande befattningshavare (18 b §) samt om avgångsvederlag, pensioner och andra ersättningar till personer i företagets ledning samt till företagets revisorer (20 § första stycket 1och andra stycket, 21-25 §§) samt bestämmelserna i 5 kap. ÅRFL om särskilda regler om tilläggsupplysningar (2 § 2 och 6), om eget kapital och avsättningar (4 § 1-3 och 8-9) samt om koncern- och intresseföretag (6 §). Samma upplysningskrav kommer även framgent att gälla för årsredovisningen i det fall denna upprättas med tillämpning av IAS. I årsredovisningen skall dessutom lämnas en klassanalys (5 §) samt, genom hänvisningar till 5 kap. ÅRL, uppgifter om dotterföretag och vissa andra företag (8-9 §§), om sjukfrånvaro (18 a §) och om moderföretag (26 §). Vad som har framkommit under utredningsarbetet, nämligen att upplysningskraven i ÅRKL och ÅRFL å ena sidan och IAS å den andra sidan delvis överlappar varandra medför att de svenska kraven bör bli föremål för en noggrann översyn, och om möjligt gallring, i det fortsatta lagstiftningsarbetet och före- skriftsarbete.24 Särskilt kraven på resultatanalys och klassanalys för försäkringsföretag bör ses över mot bakgrund av de krav på rörel- segrensrapportering som följer av IAS 14. En utgångspunkt i det fortsatta arbetet bör vara att den externa redovisningen bara skall innehålla sådan information som är väsentlig från investerarsyn- punkt. Sådan information som bedöms som betydelsefull i ett till- synsperspektiv bör införskaffa på annat sätt. Vilka ändringar bör göras i ÅRKL och ÅRFL? De förslag till åtgärder i ÅRKL och ÅRFL som vi lämnar syftar till att undanröja de hinder som föreligger mot en direkt tillämpning av IAS. Våra förslag tar endast sikte på att undanröja konflikter som är föranledda av nu gällande IAS. Några av åtgärderna är föranledda av det s.k. moderniseringsdirektivet, medan andra grundas på den konfliktinventering som redovisas i bilaga 5. Det kan enligt vår mening inte anses ingå i vårt uppdrag att vidta andra ändringar till följd av moderniseringsdirektivet än som kan anses nödvändiga för 24 En sådan översyn torde till följd av upplysningskravens komplexitet och omfattning vara mycket resurskrävande. Tillämpning av IAS i svenska företag att vidga ÅRKL:s och ÅRFL:s ramar för en tillämpning av IAS. Såsom anförts ovan har vi dock i ett avseende gått ett steg längre och föreslagit att det införs en tvingande regel om värdering av finansiella instrument till verkligt värde för försäkringsföretagen. En annan därmed sammanhängande fråga är huruvida den nuva- rande skyldigheten för försäkringsföretag att sätta av vissa orealise- rade vinster till en särskild fond för orealiserade vinster under bun- det eget kapital bör vara kvar. I denna fråga gör vi följande bedöm- ning. Enligt gällande bestämmelser i skall orealiserade vinster och förluster redovisas i resultaträkningen. I samband med att för- säkringsdirektivet genomfördes i svensk lag gjordes bedömningen att orealiserade vinster skulle behandlas på samma sätt som upp- skrivningsfond, nämligen att sådana skulle sättas av till en bunden fond och därmed inte bli föremål för utdelning. Således skall enligt 4 kap 6 § ÅRFL vinst som uppkommer till följd av att det bokförda värdet överstiger anskaffningsvärdet vid en värdering till verkligt värde sättas av till en bunden fond (Fond för orealiserade vinster) genom en omföring inom eget kapital. Enligt moderniseringsdirektivet skall orealiserade vinster och förluster som uppkommer vid en värdering till verkligt värde som huvudregel redovisas i resultaträkningen. Vissa slag av värdeföränd- ringar på säkringsinstrument (kassaflödessäkringar) och på netto- investeringar i en utländsk enhet skall dock redovisas direkt mot eget kapital i en fond för verkligt värde. Vidare får värdeföränd- ringar på finansiella instrument som inte innehas för handelsända- mål (tradingverksamhet) och som inte är ett derivatinstrument redovisas antingen i resultaträkningen eller direkt mot fonden för verkligt värde. Flertalet orealiserade vinster som enligt gällande bestämmelser förs till bundet eget kapital skall enligt de nya värde- ringsreglerna i direktivet, som baseras på IAS 39, redovisas som fritt eget kapital. Den nuvarande fonden för orealiserade vinster är svår att förena med moderniseringsdirektivets fond för verkligt värde. Någon motsvarande fond under bundet eget kapital har heller inte införts i andra EU-länder. Eventuella verksamhetsspecifika konsekvenser kan dessutom tas om hand inom ramen för de särskilda solvens- regler som gäller för försäkringsföretag. Mot denna bakgrund finns det knappast några särskilda skäl som motiverar en annan lösning för försäkringsföretagen än vad som föreslås gälla för övriga finan- siella företag (se prop. 2002/03:121, Redovisning och värdering av Tillämpning av IAS i svenska företag finansiella instrument). Fonden för orealiserade vinster i 4 kap 6 § ÅRFL bör därmed utmönstras i samband med att de nya värde- ringsreglerna om finansiella instrument införs i ÅRFL. Nedan sammanfattas i korthet de ändringar som vi föreslår i ÅRKL och ÅRFL. För kommentarer till de förslagna ändringarna hänvisas till författningskommentaren och till konfliktinventer- ingen i bilaga 5. Föreslagna åtgärder i ÅRKL: det införs en hänvisning till IAS-förordningen i fråga om noterade företags koncernredovisning. I samma bestämmelse anges vilka bestämmelser i som alltjämt skall gälla för de företag som upprättar koncernredovisning med tillämpning av IAS, det införs en bestämmelse av innebörd att icke-noterade företag får upprätta koncernredovisning enligt IAS samt en hänvisning till föregående bestämmelse om vilka regler i ÅRKL som alltjämt skall gälla för de företag som upprättar koncernredovisning med tillämpning av IAS, det införs en bestämmelse av innebörd att alla företag får upprätta årsredovisning enligt IAS. Vidare anges vilka bestämmelser i som alltjämt skall gälla för de företag som upprättar årsredovis- ning med tillämpning av IAS, en bestämmelse införs som gör det möjligt att, som alternativ till nuvarande uppställningsform för balansräkningen, ställa upp posterna på grundval av deras beskaffenhet och rangordnade efter deras relativa likviditet, en hänvisning införs till en ny bestämmelse i ÅRL som gör det möjligt att i årsredovisningen redovisa aktier och andelar i in- tresseföretag enligt kapitalandelsmetoden, en hänvisning införs till en ny bestämmelse i ÅRL som innebär att det blir möjligt att värdera andra tillgångar än finansiella instru- ment till verkligt värde, en hänvisning införs till en ny bestämmelse i ÅRL som innebär att ett företag som tillämpar IAS inte behöver lämna vissa upplys- ningar i förvaltningsberättelsen om den information som skall läm- nas däri i stället lämnas på annan plats i redovisningen, samt möjligheten att i koncernredovisningen i vissa fall redovisa förvärv av dotterföretag enligt kapitalandelsmetoden tas bort. Tillämpning av IAS i svenska företag Föreslagna åtgärder i ÅRFL: det införs en hänvisning till IAS-förordningen i fråga om noterade företags koncernredovisning. I samma bestämmelse anges vilka bestämmelser i som alltjämt skall gälla för de företag som upprättar koncernredovisning med tillämpning av IAS, det införs en bestämmelse av innebörd att icke-noterade företag får upprätta koncernredovisning enligt IAS samt en hänvisning till föregående bestämmelse om vilka regler i ÅRFL som alltjämt skall gälla för de företag som upprättar koncernredovisning med tillämpning av IAS, det införs en bestämmelse av innebörd att alla företag får upprätta årsredovisning enligt IAS. Vidare anges vilka bestämmelser i som alltjämt skall gälla för de företag som upprättar årsredovis- ning med tillämpning av IAS, ett företag behöver inte upprätta resultatanalys om den informa- tion som skall lämnas i analysen i stället lämnas på annan plats i årsredovisningen, en hänvisning införs till en ny bestämmelse i ÅRL som gör det möjligt att i årsredovisningen redovisa aktier och andelar i in- tresseföretag enligt kapitalandelsmetoden, en hänvisning införs till de föreslagna bestämmelserna i om värdering av finansiella instrument till verkligt värde och om vär- dering av säkrade poster, med tillägget att bestämmelsen om värde- ring till verkligt värde är tvingande, en hänvisning införs till en ny bestämmelse i ÅRL som innebär att det blir möjligt att värdera vissa andra tillgångar än finansiella instrument till verkligt värde, en bestämmelse införs av innebörd att, vid tillämpning av nämnda bestämmelser i om värdering till verkligt värde, placeringstill- gångar för vilka livförsäkringstagaren bär placeringsrisken alltid skall värderas till verkligt värde, en bestämmelse införs av innebörd att det skall bli möjligt att göra undantag från kravet att samma värderingsprincip skall tillämpas på alla placeringstillgångar som ingår i en och samma post under C I i balansräkningen eller som föregås av en arabisk siffra, under förut- sättning att någon tillgång som ingår i posten värderas till verkligt värde enligt bestämmelserna i , fonden för orealiserade vinster upphävs, hänvisningar införs till föreslagna bestämmelser i om tilläggs- upplysningar avseende innehav av finansiella instrument, derivat- Tillämpning av IAS i svenska företag instrument, vissa finansiella anläggningstillgångar samt om fond för verkligt värde, en hänvisning införs till en ny bestämmelse i ÅRL som innebär att ett företag som tillämpar IAS inte behöver lämna vissa upplys- ningar i förvaltningsberättelsen om den information som skall läm- nas däri i stället lämnas på annan plats i redovisningen, samt möjligheten att i koncernredovisningen i vissa fall redovisa förvärv av dotterföretag enligt kapitalandelsmetoden tas bort.