sou · GRB328 · 2004-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över studiehjälpen. fastställdes direktiv för utredaren (dir. 2002:47). Rege- ringen fastställde tilläggsdirektiv för utredaren genom beslut (dir. 2002:149) . Till särskild utredare förordnades förra EU- kommissionären . Genom beslut för- ordnades nuvarande kanslirådet att som sakkun- nig biträda utredningen. förordnades regelstrate- gen , enhetschefen och depar- tementssekreteraren att som experter biträda utred- ningen. Genom beslut entledigades och förordnades som expert, båda besluten med verkan . förordnades nuvarande kanslersjuristen till huvudsekreterare åt utredningen. Kommittéassistent har varit . Utredningen har antagit namnet . överlämnar härmed sitt betänkande Ekonomiskt stöd vid ungdomsstudier. Betänkandet kommer även att finnas tillgängligt på htttp:// Utredningsuppdraget är härmed slutfört. Utgångspunkter och inriktning .............................................. Samhällets stöd till studerande i gymnasial utbildning ... Det utbildningspolitiska stödsystemet................................... Det kommunala stödsystemet ................................................ Det familjepolitiska stödsystemet .......................................... Gymnasial utbildning – ett gemensamt ansvar............... Översiktlig beskrivning av ansvaret........................................ Det kommunala ansvaret......................................................... Det statliga ansvaret................................................................. Varför infördes studiehjälpen? 4.3.1 En gymnasieskola i utveckling ..................................... 4.3.2 Ungdomarnas situation – utvecklingstendenser 4.3.3 Internationaliseringen av utbildningen........................ 4.4Studiehjälpens betydelse för att rekrytera till utbildning och underlätta studier – hur bör de framtida målen se Studiehjälpens effekter – några forskningsresultat Studiebidragets betydelse för att underlätta Mål och utgångspunkter .......................................................... Socialförsäkringssystemet och migrationen ........................... Vissa EG-rättsliga frågor.......................................................... Avgränsning mellan barnbidraget och studiebidraget............ Ungdomsbidrag – ett alternativ till utsträckt barnbidrag och studiebidrag......................................... Särskolan och Gymnasiesärskolan ................................ Utgångspunkter och riktlinjer ................................................ De studerande – antal och sammansättning........................... Gymnasiesärskolan – Vilka regler gäller för den?.................. 6.5Elever i gymnasiesärskolan – hur ser det ekonomiska stödet ut?.................................................................................. Handikappersättning och vårdbidrag .......................... 6.5.4 Rättigheter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) ................... Studiehjälpen – beskrivning och analys ........................ Ekonomiskt stöd för inackordering ....................................... Det kommunala stödet................................................. Det statliga inackorderingstillägget............................. 7.4.3 Olika regler för överprövning av beslut i ärenden Belopp och inkomstgränser ....................................... 7.5.5 Vem får extra tillägg?.................................................. Familjeförhållanden, medborgarskap och Extra tilläggets betydelse i utbildningspolitiken....... Extra tilläggets betydelse i familjepolitiken............... Extra tilläggets betydelse i integrationspolitiken...... 7.6Indragen studiehjälp – förutsättningar och 7.6.1 Föreskrifter om närvaroplikt i gymnasieskolan ........ 7.6.2 Skolans informationsskyldighet till elevernas 7.6.4 Gällande regler för indragning av studiehjälpen........ 7.6.5 Vad händer inom socialförsäkringen när CSN drar in studiehjälpen?.................................................. 7.7.1 Har studiehjälpen någon effekt för att förebygga olovlig frånvaro?.......................................................... 7.7.2 Är indragning av studiehjälpen ett lämpligt medel för att förebygga skolk?.............................................. Barnbidrag och studiebidrag.................................................. 8.2.1 Barnbidrag till ..................................................... 8.2.2 Studiebidrag från och med ................................ 8.2.3 När bör ungdomsstudiestödet senast upphöra? 8.2.4 Ungdomsstudiestöd och omfattning av 8.4Ersättning för inackordering och dagliga resor mellan hemmet och skolan ................................................................ 8.4.3 Studerande i gymnasieskolan och fristående 8.4.4 Studerande i folkhögskolor och kompletterande 8.4.5 Utlandssvenska studerande och studerande Överprövning av beslut.............................................. Utformning av bestämmelserna................................. 8.5 Extra studiebidrag.................................................................. 8.5.3 Hur bör det framtida extra studiebidraget 8.6Det ekonomiska stödet för studerande i 8.6.1 Vad innebär utredningens huvudförslag?.................. 8.6.2 Vad innebär utredningens alternativa förslag?.......... Lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag bör upphävas .... Övergripande frågor om ungdomarnas situation................. Vissa särskilda frågor ............................................................. 8.9.1 Elever som genomgår utbildning vid särskilt 8.9.2 Studiestöd för vissa utlandsstudier............................ Konsekvenser för socialförsäkringens administration......... 9.3Konsekvenser för jämställdheten och regionalpolitiken och de integrationspolitiska målen ....................................... 9.4 Kostnadskonsekvenser av utredningens förlag.................... När bör utredningens förslag träda i kraft? 11.1 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395)............................................................................. 11.2Förslag till lag om kommunernas skyldighet att svara för ekonomiskt stöd för inackordering och för dagliga resor till studerande i vissa utbildningar ............................... Förslag till förordning om ekonomiskt stöd till vissa utlandsstuderande för inackordering och dagliga resor....... Förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om Förslag till lag om upphävande av lagen (1986:378) om Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om Förutsättningar för att stödet skall lämnas........................... Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) ............ Bilaga 1 Kommittédirektiv.............................................................. Bilaga 2 Tilläggsdirektiv .................................................................. Bilaga 3 Redogörelse för utredningens arbete ............................... Bilaga 4 Ungdomsbidrag till 16–19 åringar.................................... Bilaga 5 Utbyggt bostadsbidrag i stället för................................... Bilaga 6 Kostnadskonsekvenser av utredningens förslag.............. Studiehjälp lämnas för utbildning på gymnasial nivå i allmänhet fr.o.m. kvartalet efter det då en studerande fyller t.o.m. det första kalenderhalvåret det år då han eller hon fyller . Studie- hjälp ges för heltidsstudier. Undantag görs dock för deltidsstudier på individuella program i gymnasieskolan. Studiehjälpen innehåller följande delar. Studiebidrag lämnas med under tio måna- der . Cirka 400 000 studerande får studiebidrag under ett kalenderår. Extra tillägg utbetalas efter ansökan till studerande från inkomst- svaga familjer. Tillägget är 855, beroende på det ekonomiska underlag som beräknas för familjen. Det ekonomiska underlaget får vara högst . Knappt 20 000 studerande får extra tillägg. Inackorderingstillägg lämnas till cirka 7 000 studerande i främst fristående skolor och folkhögskolor. Tillägget lämnas med lägst och högst . En studerande i gymnasiesärskolan har rätt till förlängt barnbidrag från och med kvartalet efter det då han eller hon fyller . Akti- vitetsersättning kan lämnas det år den försäkrade fyller vid nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan som kan antas bestå under . Den som inte avslutat utbildning på grundskole- eller gymnasienivå har rätt till hel aktivitetsersättning så länge skolgången pågår. En stude- rande i gymnasiesärskolan kan också få andra ersättningar. till exempel röra sig om handikappersättning och vårdbidrag samt stöd enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Utgångspunkter för det reformerade ungdomsstödet har haft tre utgångspunkter för sitt arbete. För det första skall regelverket vara huvudmannaneutralt. Stude- rande i utbildningar på gymnasienivå skall behandlas på likartat sätt. För det andra bör studerande i gymnasiesärskolan så långt möjligt bedriva sin utbildning under ekonomiskt likvärdiga förut- sättningar som studerande i annan gymnasial utbildning. De skall varken gynnas eller missgynnas i förhållande till studerande som går i motsvarande utbildning. För det tredje har utredningen strä- vat efter att renodla och förenkla reglerna för studiehjälpen. Reglerna skall vara lätta att förstå och enkla att administrera. Regler om enskildas rätt till studiehjälp och därmed jämförbara förmåner skall så långt möjligt finnas i antingen lag eller förordning. Nya mål för studiehjälpen Den framtida studiehjälpen bör, tillsammans med andra stödsystem inom de utbildningspolitiska och familjepolitiska områdena, stimu- lera ungdomar att fullfölja sin utbildning. har målet varit att fler studerande skall gå i gymnasial utbildning. Detta mål har uppnåtts eftersom av en årskull går vidare till gymnasie- utbildning. Alltför många slutför dock inte sina gymnasiestudier. Reformer inom studiehjälpen är ensamma inte tillräckliga för att stimulera de studerande att fullfölja sin utbildning. De måste kombineras med andra insatser, inte minst inom det studerande- sociala området. Studiehjälpen bör vidare syfta till att bistå föräldrarna i deras försörjningsansvar samt bidra till att utveckla de studerandes själv- ständighet. När studiehjälpen infördes var syftet att undanröja ekono- miska, sociala och geografiska hinder för ungdomar att skaffa sig gymnasial utbildning. Den nuvarande studiehjälpens tre delar kan härledas från dessa mål. Studiebidraget har således som syfte att undanröja ekonomiska hinder. Inackorderingsstödet – såväl det statliga som ges av CSN, som det kommunala som hemkommunen svarar för – syftar till att undanröja geografiska hinder. Det extra tillägget har till syfte att undanröja sociala hinder. var beslutad men ännu inte genomförd fullt ut. Endast en minoritet av ungdomarna, av en årskull, gick vidare till gymnasiala studier. har en genomgripande reformering av ungdomsskolan skett. Gymnasie- skolan inrättades 1971 genom en sammanslagning av gymnasiet, och yrkesskolan. decentralise- rades ansvaret för skolan till kommunerna och alla gymnasiepro- gram blev treåriga. Den arbetsmarknad som tidigare fanns för ungdomar utan gymnasieutbildning är i stort sett borta och är det naturligt för ungdomar att gå vidare till gymnasieskolan efter den obligatoriska . Utvecklingen har dock inte varit problemfri. gjordes omfattande neddragningar inom den offentliga sektorn för att sanera landets ekonomi, något som också fick konsekvenser för skolan. Stora nedskärningar gjordes framför allt på elevvården och skolhälsovården. Det har medfört att den förebyggande studeran- desociala verksamheten inte kunnat bedrivas på det sätt som vore önskvärt. Enligt uppfattning har detta förhållande blivit ett hinder för studerande med personliga eller sociala problem att få det stöd som de behöver för att kunna full- följa sin utbildning. Det familjepolitiska stödet till familjer med ungdomar i gymna- sieutbildning Föräldrar är underhållsskyldiga mot sina barn till dess ett barn fyller . Om barnet går i skolan utsträcks denna skyldighet så länge som skolgången pågår, dock längst till dess att barnet fyller . Underhållsstöd lämnas på motsvarande sätt till särlevande föräldrars barn med den skillnaden att underhållsstödet, som lämnas av allmänna medel, upphör senast vid utgången av kalen- derhalvåret det år barnet fyller . Ungdomar som fyllt och som får studiehjälp räknas också in i underlaget för bostadsbidrag. För flerbarnstillägg är motsva- rande åldersgräns . Barnbidrag till 18 år föreslår att barnbidragsåldern unge fyller . En höjd barnbidragsålder speglar målet inom den ekonomiska familjepolitiken att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den gene- rella välfärden. Barnbidraget är även ett sätt att ta hänsyn till försörjningsbördan utan att negativa marginaleffekter uppkommer. Äldre barn kostar också mer än yngre. Med utredningens förslag täcks en större andel av föräldrarnas kostnad för sina barn. Utredningens förslag att ge ett generellt bidrag beräknas kosta . Studiebidrag från 18 år föreslår att myndiga studerande i gymna- sial utbildning skall få studiebidrag med samma belopp som barn- bidraget. Studiebidrag skall lämnas från och med månaden efter den då en studerande fyller och längst t.o.m. det första kalender- halvåret det år då han eller hon fyller . Studiebidraget bör i fortsättningen lämnas till den som inte slutfört sin gymnasieutbildning. Denna förändring beräknas kosta . Om regeringen inte anser sig kunna finansiera utredningens huvudförslag, föreslår utredningen att alla ungdomar i åldern 16–får barnbidrag . Barnbidraget ersätter då det nuvarande studiebidraget. Studiebidrag från bör då också lämnas . Studiehjälp byter namn till ungdomsstudiestöd anser att hjälp inte är ett lämpligt namn på ett modernt samhällsstöd. De förslag som utredningen för fram innebär dessutom stora förändringar av studiehjälpen. För att markera att stödet endast ges till studerande ungdomar föreslår utredningen att det skall kallas ungdomsstudiestöd. En ny innebörd av begreppet heltidsstudier Ungdomar som fyllt och som går en utbildning som är avsedd att bedrivas på heltid skall ha rätt till studiebidrag. Något krav på viss närvaro skall inte uppställas. Motiveringen är i korthet följande. Bidraget skall stimulera till utbildning och inte användas som ett påtryckningsmedel. CSN bör inte ha till uppgift att avgöra om skolan har vidtagit de studerandesociala åtgärder som behövs. Den studerande måste delta aktivt i utbildningen. Närvaro- begreppet är inte något mått på hur den studerande tillgodogör sig denna. Utredningens förslag bör få till följd att gymnasieförordningens regler om när en studerande skall anses ha avgått från utbildningen ses över. Kommunerna får ansvaret för inackorderingsstöd och stöd till dagliga resor föreslår att de studerandes hemkommun får ett samlat ansvar för det ekonomiska stödet för inackordering och dagliga resor. 2000 har föreslagit en ny struktur för gymnasieskolan som bygger på en princip om succes- siva val och som föreslås omfatta såväl kommunala som enskilda skolor (nuvarande fristående skolor). En studerande föreslås få ökade möjligheter att välja utbildning i en annan kommun än hemkommunen eller samverkansområdet. Ungdomar skall ha rätt att gå sin utbildning i den kommunen om det finns plats. skolor skall vara öppna för alla ungdomar som har rätt till utbild- ning i den offentliga gymnasieskolan. Som en konsekvens av förslag föreslår att den som antas till en utbildning också skall ha rätt till stöd för resor och inackordering oberoende av om motsvarande utbildning finns i hemkommunen eller inte. Det finns två skäl för detta förslag. För det första kan ett fritt skolval framstå som innehållslöst för en studerande om det inte finns ekonomiska förutsättningar för att begagna sig av det. För det andra stämmer förslaget överens med principen att alla studerande i gymnasieut- bildning skall behandlas lika. Utredningen föreslår att hemkommunen även skall svara för inackorderingsstödet till studerande i folkhögskola och komplette- rande utbildningar. Frågan om rätt till ekonomiskt stöd för inackordering och för dagliga resor är av väsentlig betydelse för den enskilde. Kommu- nens beslut bör därför kunna överklagas genom förvaltningsbesvär. Extra tillägg blir kvar som ett utbildningspolitiskt stöd och byter namn till extra studiebidrag anser att ett riktat stöd till ekonomiskt svaga hushåll fyller ett angeläget utbildningspolitiskt behov. Den analys som utredningen gjort visar att det extra tillägget har bety- delse för att de utbildningspolitiska målen skall kunna nås och stödet skall därför finnas kvar. Bidraget bör dock byta namn till extra studiebidrag. föreslår att extra studiebidrag skall lämnas med samma belopp som studiebidraget – alltså med – om det ekonomiska underlaget inte överstiger . Om inkomsten är högre minskas bidraget av den överskjutande summan. Rätten till stöd bör prövas mot föräldrarnas inkomst under ett kalenderår. Även inkomst hos förälders sambo skall räknas in, men däremot inte den studerandes egen arbetsinkomst. Samma stöd till studerande i gymnasiesärskolan I linje med utredningens utgångspunkt att ungdomar i gymnasial utbildning så långt möjligt skall behandlas likvärdigt gäller Studie- hjälpsutredningens förslag också studerande i gymnasiesärskolan. För dessa studerande innebär utredningens förslag följande föränd- ringar jämfört med dagsläget. Studiebidrag från månaden efter 18-årsdagen t.o.m det första kalenderhalvåret det år då den studerande fyller . Studiemedel det år som den studerande fyller . Rätt till extra studiebidrag. Rätt till ekonomiskt stöd för inackordering och resor om den studerande inte har rätt till det enligt andra regler. Ungdomsstudiestödet skall inte påverkas av eventuella andra ersättningar som en studerande får. Studiemedel skall dock inte kunna lämnas med aktivitetsersättning. Det förlängda barnbidraget upphör eftersom de studerande som har rätt till detta kommer att få motsvarande eller högre ersättning i annan ordning. Studerande i utbildning vid särskilt ungdomshem föreslår att ungdomar som är intagna vid särskilt ungdomshem skall jämställas med andra studerande ungdomar och därmed få rätt till ungdomsstudiestöd I betänkandet redovisar utredningen vad som gäller enligt EG- rätten i fråga om svenskar som studerar utomlands och i utlandet bosatta medborgare som studerar i . lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen dels att 2 kap. 8, 10, 11 och 12 §§ skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 1 §, 2 kap. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 9 och 13 §§, 3 kap. 25 § samt 5 kap. 1, 3 och 4 §§ skall ha följande lydelse, dels att rubrikerna närmast före 2 kap. 2, 6, 7, och 9 §§ skall ha följande lydelse, dels det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 2 kap. 3a, 3b och 6a §§, av följande lydelse Staten lämnar studiestöd en- Staten lämnar studiestöd en- ligt denna lag i form av studie- ligt denna lag i form av ung- hjälp och studiemedel. domsstudiestöd och studiemedel. Det finns bestämmelser om Det finns bestämmelser om – studiehjälp i 2 kap., – ungdomsstudiestöd i 2 kap., – studiemedel i 3 kap., – studiemedel i 3 kap., Vem som kan få studiehjälp Vem som kan få ungdomsstu- Studiehjälp består av studie- bidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg. Ungdomsstudiestöd består av studiebidrag och extra studie- bidrag Studiehjälp får lämnas till stu- derande vid de läroanstalter och utbildningar som bestäms av regeringen eller av den myn- dighet som regeringen bestäm- mer. Inackorderingstillägg får dock lämnas bara till den som behöver inackordering och som studerar vid de läroanstalter och utbild- ningar som regeringen bestämmer särskilt. Ungdomsstudiestöd får lämnas till studerande vid de läro- anstalter och utbildningar som bestäms av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Studiebidrag får lämnas från och med kvartalet närmast efter det kvartal då den studerande fyller . Inackorderingstillägg och extra tillägg kan lämnas även tillstuderande som är yngre. Studiehjälp lämnas längst till och med det första kalender- halvåret det år då den studer- Studiebidrag får lämnas från och med månaden efter den då den studerande fyller . Ex- tra studiebidrag kan lämnas även till studerande som är yngre. Ungdomsstudiestöd lämnas längst till och med det första kalenderhalvåret det år då den studerande fyller . Extra studiebidrag lämnas med fullt belopp för studerande vars ekonomiska underlag uppgår till högst det belopp som regeringen bestämmer. Regeringen meddelar föreskrifter om hur det eko- nomiska underlaget skall be- Regeringen eller den myndi- ghet regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om de uppgifter som sökanden skall lämna för prövningen av ansökan om extra Studiehjälp får lämnas till stu- derande som är svensk med- till studerande som är svensk till studerande som inte är också till studerande som inte är svensk medborgare, om svensk medborgare om den stu- 1. är bosatt i , och 1. är bosatt i 2. har bosatt sig i hu- 2. har bosatt sig i hu- vudsakligen i annat syfte än att vudsakligen i annat syfte än att genomgå utbildning här. Av 1 kap. 4 § framgår att vissa utländska medborgare skall jäm- ställas med svenska medborgare. endast för sådana studier som är regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer fö- reskriver något annat. avsedda att bedrivas på heltid, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer föreskriver något annat. Tid som studiehjälp får lämnas för Studiehjälp får lämnas för de delar av ett läsår då den stude- rande bedriver studier. Rege- ringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får före- skriva att studiebidrag och extratillägg får lämnas även för annan tid. Bestämmelser om studiehjälp under sjukdom och ledighet finns i 10 §. Studiehjälp beräknas bara för hela, sammanhängande tids- perioder under ett kalender- halvår för heltids- studerande och30 dagar för del- tidsstuderande, om inte reger- ingen eller den myndighet som regeringen bestämmer före- skriver något annat. Det får bestämmas av reger- ingen eller den myndighet som regeringen bestämmer hur många dagar ett läsår skall anses omfatta vid tillämpningen av detta kapitel och hur skall fördelas på kalender- halvåren. Tid som ungdomsstudiestöd får lämnas för Rätten till ungdoms- studiestöd upphör dock vid ut- gången av den månad som ut- bildningen avslutas. Om en studerande avbryter sin utbildning innan den är avslutad, lämnas ungdomsstudiestöd till och med den månad som den studerande avgår från utbild- ningen. För utbildningar som är avsed- da att pågå än ett läsår föreskriver regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer i vilken omfattning som ung- domsstudiestöd skall lämnas. med lägst 1 190 och Extra tillägg lämnas med 855, Extra studiebidrag lämnas med Studiehjälp för studier utom- lands Studiehjälp får lämnas för stu- dier utanför , om 1.den studerande är svensk medborgare, 2.studierna inte med lika stor fördel kan bedrivas vid en svensk läroanstalt, och 3.studierna svarar mot eller är jämförbara med studier vid en svensk läroanstalt eller en utbild- ning som omfattas av ett förord- Ungdomsstudiestöd för studier utomlands Ungdomsstudiestöd får lämnas för studier utanför , om 1.den studerande uppfyller kraven för att få ungdomsstudie- stöd enligt 4 § 2.studierna bedrivs inom ett land som är medlem i den europ- eiska unionen eller omfattas av avtalet om Europeiska ekonom- iska samarbetsområdet (EES) eller i . nande enligt 2 §. Regeringen får föreskriva att studiehjälp får lämnas förstudier utanför även om förutsättningarna enligt förstastycket 1 eller 2 inte är uppfyllda.