sou · GRB376d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Om bokklubbarnas böcker granskades från samma utgångspunkter som gäller för böcker som säljs i bokhandeln uppnåddes generellt sett inte prisreduceringsmålet. För tidskrifterna hade prisreduceringsmålet gene- rellt sett inte uppnåtts. Det fattades några procenten- heter. Inom denna grupp var dock resultaten för familje- och damtidningar samt för tidskrifter inom områdena idrott, motion och friluftsliv bättre än för andra. De uppvisade siffror som kunde tyda på att momssänkningen där hade fått fullt genomslag i det pris som konsumenten betalar. Klart sämre resultat uppvisade datortidskrifter och tidskrifter inom områ- dena ekonomi, teknik, hobby och foto samt serie- tidningar. Försäljningen av böcker och tidskrifter hade ökat med i förhållande till 2001. Detta kunde noteras som en indikation på att också läs- ningen i samhället hade påverkats. Statistik rörande den faktiska påverkan på läsningens omfattning och bredd saknades dock. Sammanfattning av iakttagelserna för utvecklingen Låt oss nu övergå till att kortfattat sammanfatta halvtidsresultatet av vår granskningsuppgift. Vi konstaterar att en rad omständigheter gör att våra iakttagelser i denna rapport grundar sig på ett underlag som är betydligt osäkrare än vad som gällde i den förra rapporten. Det gör också att våra slutsat- ser måste bli mer försiktiga. Även med detta förbehåll kan vi dock slå fast att de iakttagelser och slutsatser som vi har redovisat i tidi- gare rapporter fortfarande står sig i sina huvuddrag. På bokområdet är vår bedömning, att även om re- sultatet för området som helhet sannolikt inte helt motsvarar momssänkningen, kan det inte uteslutas att momssänkningen generellt sett har fått fullt genom- slag i det pris som konsumenterna har betalat för böcker i bokhandeln eller genom bokklubbarna var för sig. som mätningarna också omfattat böcker som sålts via s k nätbokhandlar, varuhus, dag- ligvarubutiker och kiosker pekar underlaget på att prisutvecklingen för dessa böcker har legat under den allmänna prisutvecklingen. Det är svårt att dra några klara slutsatser om hur momssänkningen har fungerat för de skilda litteratur- kategorierna. Det verkar dock sannolikt att genom- slaget på facklitteraturen är sämre än på skönlitteratu- ren och barnlitteraturen. För hela boksektorn gäller att försäljningen är fort- satt hög. Tidskrifterna har, liksom i tidigare rapporter, ge- nerellt sett inte uppnått prisreduceringsmålet. Det fattas ett antal procentenheter. Vi konstaterar ändå att inom denna grupp är resultaten för familje- och damtidningar liksom för tidskrifter inom områdena idrott, motion och friluftsliv bättre än för andra. Det är för dessa tidskrifter inte osannolikt att prisredu- ceringen fullt ut faktiskt avspeglar momssänkningen. ser vi att genomslaget för tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto samt för serietid- ningar är klart sämre. , vars resul- tat vi har haft anledning att notera i tidigare rappor- ter, ligger fortfarande under prisreduceringsmålet men uppvisar en positiv trend med priser som ligger under den allmänna prisutvecklingen. har vi i denna rapport kunnat presentera resultat vad gäller momssänkningens effek- ter på läsningens omfattning. Resultaten måste upp- fattas som mycket preliminära och bara som en för- sta indikation på momsinstrumentets litteraturpoli- tiska effekt. De antyder att momssänkningen har lett till att människor som redan tidigare var bokköpare och läsare köper och läser något mer efter moms- sänkningen, men att bokläsandet generellt inte har breddats till nya grupper. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter SCB:s rapport till , Effek- ter av sänkt mervärdesskatt på böcker och tid- skrifter, återges delvis i det följande. Den full- ständiga redovisningen finns på SCB:s webb- plats . Drygt efter momssänk- ningen, i denna tredje rapport, presente- ras SCB:s resultat över prisutvecklingen på böcker och tidskrifter mellan och . sättningsutvecklingen för bok-, pappers- och tid- skriftshandeln mellan 1999–. I rapporten finns även statistik över svenska folkets inköp och läsande av böcker och tidskrifter samt våra attityder till läsandet. Avsnittet om läsandet bygger på SOM- Institutets1 undersökning 2002 samt nya data från NORDICOM:s undersökning Mediebarometern. Några uppgifter från undersökningen Kulturbaro- metern 2002, som SCB genomför på uppdrag åt Sta- tens Kulturråd, finns även med här. Framtida rapporteringar kommer att ske samt och . I nästa rapport kommer förutom de nuvarande avsnitten också resultaten av prismätningar på kurslitteratur på universitet/högskolor och komvuxgymnasier att redovisas. redovisas den ekonomiska utveck- lingen i branschen. SCB planerar då även att redovisa resultat om läsande från ytterligare frågor i SCB:s omnibuss. Samtliga rapporter finns tillgängliga på SCB:s webbplats . Momssänkningens inverkan på pris- utvecklingen Prisutvecklingen för böcker och tidskrifter bör ställas i relation till momssänkningen, och även till allmän 1 SOM-Institutet (Samhälle, Opinion och Massmedier), . prisutveckling för varor och tjänster mellan de tids- perioder som jämförelserna avser. SCB redovisar här hur en sådan analys bör göras. Mervärdesskatten på böcker och tidskrifter sänk- tes från . Allt an- nat lika innebär detta en sänkning av prisnivån (1–1,06/1,25). För perioden till så förväntas en momssänkning på leda till en sänkning av priserna med 1,0222*1,0283*(1–0,152) = 0,89, det vill säga en sänkning med (1–0,89) . Vi kallar detta för den inflationsjusterade momssänk- ningen (IJM). En prissänkning på den nivån är vad man kan förvänta sig för perioden till , om bokbranschens aktörer har en genomsnitt- lig kostnadsökning, som motsvarar KPI generellt samt en oförändrad marginal per såld bok. Prisutvecklingen för böcker och tidskrifter SCB har beräknat prisutvecklingen för böcker mellan 2001 och . Följande resultat kan redovisas: Priserna på böcker har generellt sjunkit med 8,3 ± Priserna på böcker i bokhandel har sjunkit med 7,5 ± Priserna på böcker i bokklubbar har sjunkit med 8,6 ± . Sammantaget har priserna på böcker – sjunkit med 8,3 ± . Den inflationsjusterade momssänkningen är vilket innebär att bok- priserna i genomsnitt inte sänkts fullt ut i nivå med momssänkningen. Dock bör noteras att prisföränd- ringen för hela perioden ska ses som preliminär då helårsuppgifter ännu inte finns tillgängliga. 2 KPI medeltal januari–jämfört med KPI medeltal januari–. 3 KPI medeltal januari–jämfört med KPI medeltal ja- nuari–. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter För böcker i bokhandel har det –skett en prissänkning med 7,5 ± . Priserna på böcker i bokklubbar har sjunkit med 8,6 ± . Med hänsyn tagen till de större osäkerhetstalen för respek- tive försäljningskanal kan SCB inte helt utesluta att prissänkningen för en enskild försäljningskanal kan vara i nivå med den inflationsjusterade momssänk- ningen. Under den senaste prismätningsperioden, –har det i genomsnitt skett en höj- ning av bokpriserna. Detta beror främst på att pri- serna i bokhandeln stigit, jämfört med övriga försälj- ningskanaler4 där prisutvecklingen ligger i nivå med den generella konsumentprisutvecklingen. SCB har beräknat prisutvecklingen för tidskrifter mellan . Följande resultat kan redovisas: Priserna på 103 momssänkta tidskrifter, lösnum- mer och abonnemang, har minskat med 8,3 ± . Prissänkningarna på de tidskrifter som berörts av momssänkningen har – varit 8,3 ± . Den inflations- justerade momssänkningen (IJM) under samma pe- riod uppgår till , vilket innebär att målet med momssänkningen på tidskrifter inte uppnåtts. Prisförändringarna varierar dock mellan olika tid- skriftskategorier. Familje- och damtidningar samt tidskrifter för idrott, motion och friluftsliv kan ha sänkts i nivå med IJM medan serietidningar och tid- skrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto gene- rellt uppvisar mindre prissänkningar. 4 Bokklubbarna samt nätbokhandel och varuhus/dagligvarubutiker/ kiosker. Prisutvecklingen i de två sistnämnda försäljningskanalerna presenteras i den här rapporten. Omsättningsutvecklingen för böcker och tidskrifter inom detaljhandeln Omsättningen inom bok-, pappers- och tidnings- handel har fortsatt att öka under de första fyra måna- derna men ökningstakten har avtagit jämfört med . Observera att omsättningen inkluderar, förutom böcker och tidskrifter, även försäljning av papper och dagstidningar med mera. var ökningen jämfört med och är ökningen jämfört med . Nedbru- tet på månader, ökade omsättningen och fe- bruari 2003 jämfört med , medan omsättningen minskade jämfört med . Bok- och tidskriftsläsning enligt SOM-undersök- ningen 2002 Andelen bokläsare i totalt har inte ökat sedan momssänkningen trädde i kraft, men befintliga läsare har ökat sitt läsande. Framför allt har sporadiska lä- sare övergått till att läsa mer ofta. var det av befolkning som läste sporadiskt och som läste ofta. är det 47 pro- cent som läser sporadiskt och som läser ofta. av de som läser ofta och i åldrarna 15–tycker sig läsa mer . Det är främst kvinnor som anser att både deras bok- inköp och bokläsning ökat. Det är fler akademiker än arbetare som läser och som läser ofta. Värt att notera är att enligt SOM-undersökningen minskade andelen arbetare som aldrig läser , efter att tidigare ha ökat . Andelen män som inte läser har ökat de senaste 2–3 åren, medan andelen som inte läser bland kvinnorna har minskat. I SOM-undersökningen 2002 är det i stort sett ingen som svarat, att det är att kasta bort sin tid, att läsa böcker. De allra flesta instämmer i att det är synd att människor inte läser fler böcker. Det är också yt- terst få, som sagt att det är tråkigt att läsa böcker. höll med om påståendet Om böcker vore billigare skulle folk köpa mycket fler böcker men sade sig ha blivit mer intresserade av att köpa böcker på grund av momssänkningen. Störst andel, som anser att momssänkningen gjort dem mer intresserade av att köpa böcker, finns bland personer som ökat sina inköp och som lä- ser ofta. av männen och av kvinnorna anser att momssänkningen har gjort dem mer intresserade av att köpa böcker. Det var 49 pro- cent som ansåg att momssänkningen var en effektiv åtgärd för att stimulera bokläsandet i . Minst positiv attityd till bokläsning återfinns bland de yngre mellan 15–samt bland de äldsta mellan 80–85. Den allra vanligaste typen av bok som läses är ro- manen. Romaner och deckare/ thrillers tillhör de bokgenrer som de personer, som ökat sina inköp, köpt flest av . Det allra vanligaste sättet att få tillgång till böcker är genom köp i bokhandel. såldes det fler böcker i bokhandeln än . Bland dem som är sporadiska bokläsare, och som svarat att de ökat sitt läsande (definieras i som nya läsare), är det en större andel kvinnor än män. Observera att gruppen nya läsare är liten vilket påverkar resultatens tillförlitlighet. Trots detta kan det vara intressant att lyfta fram några resultat. I gruppen är de yngre ålders- grupperna överrepresenterade medan lågutbildade är underrepresenterade. Attityden till momssänkningen är klart mer positiv bland dessa nya läsare än attity- derna hos de svarande i undersökningen generellt. läste hälften av befolkning ofta nå- gon vecko-/månadstidning. Utöver det var det dess- utom som ofta läste special-/facktidskrif- Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Det vanligaste sättet att få tillgång till vecko-/ månadspress är genom att prenumerera, vilket näs- tan hälften gör av de som sagt att de läst någon vecko-/månadstidning eller tidskrift under den se- naste månaden. De allra flesta, totalt , anser att deras inköp av tidskrifter är oförändrade 2002 jämfört med året innan. Andelen som anser att inköpen minskat är , medan andelen som anser att inköpen ökat är . Majoriteten av befolk- ning, , anser inte att deras vanor avseende läsning av tidskrifter har förändrats. Andelen som an- ser att deras tidskriftsläsning har ökat är störst bland dem som läser ofta () och mindre bland dem som läser sporadiskt (). Det är de som redan tidigare läste tidskrifter och vecko-/månads- tidningar av olika slag som läser mer. biföll regeringens proposition om sänkt skattesats vid omsättning av böcker, tidskrifter med mera5 från . Sänkningen trädde i kraft . Rege- ringen anförde också i den propositionen vikten av att en sänkt mervärdesskatt får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker och tidskrifter. Regeringen tillsatte en kommission för bokpris- frågor med uppdrag att följa och granska prisutveck- lingen för de varor som omfattas av den sänkta mervärdesskatten. I kommissionens uppdrag ingår även att redovisa de litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten. SCB har fått i uppdrag att förse kommissionen med relevant underlag i enlighet med SCB:s offert av med förändring 5 Sänkt skattesats tillämpas för omsättning av böcker, broschyrer, häften och liknande alster, tidningar och tidskrifter, bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn, noter och kartor. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 2002 samt offerten avseende prismätningar på kurs- litteratur av . Uppdraget innebär i huvudsak att mäta konsumentprisutvecklingen på böcker och tidskrifter –2004. Med de möjligheter som statistiken ger kommer SCB att följa ekonomisk utveckling för tillverkare, distributörer och återförsäljare av böcker och tid- skrifter. levererar un- derlag till SCB om läsandet av böcker och tidskrifter. SCB ställer ett mindre antal frågor kring läsande i SCB:s omnibussundersökningar och i SOM-Institu- tets opinionsundersökningar. I rapporterna från SCB finns också information om läsandet från andra rele- vanta undersökningar. Rapportering till Kultur- departementet och kommissionen för bokprisfrågor sker totalt sex gånger, preliminärt och ja- nuari –2005 (sista rapporten ). Prisutveckling på böcker och tidskrifter SCB:s uppgift är att följa prisutvecklingen på böcker och tidskrifter . Detta görs genom prismätningar i bokhandlar, varuhus, dagligvarubutiker och kiosker samt på nätbokhandelns sajter och i bokklubbarnas medlemstidningar. Prisobservationerna görs , . För de retroaktiva prisjämförelserna har SCB an- vänt bokhandelskedjornas butikskataloger och bokklubbarnas medlemstidningar. Vid fastställande av metodik och praktiskt tillväga- gångssätt har en referensgrupp och fokusgrupper med deltagare från bokbranschen medverkat. Synpunkter inhämtas också löpande från olika bransch- företrädare. I denna rapport presenteras den totala prisförändringen . Prisutvecklingen för böcker och tidskrifter , mellan mättillfällena , presenteras också. Resultat – böcker och tidskrifter 2001– Bokpriserna har i genomsnitt inte sänkts fullt ut i nivå med den inflationsjusterade momssänkningen. Samman- taget6 har bokpriserna sjunkit med 8,3 ± . Dessa bör ställas i relation till momssänkningen samt även till den allmänna prisutvecklingen . SCB har räknat fram ett mått för jämförelse med momssänkningen och inflationen, inflationsjusterad momssänkning (IJM). IJM under den aktuella perio- den till motsvarar –11,, vilket innebär att målet med momssänkningen inte nås fullt ut. till 2002 minskade priset på böcker totalt sett med 12,7 ± . 2003, har en prisökning på 5,0 ± kunnat uppmätas. Prisförändringarna bör dock ses som preliminära då helårsuppgifter ännu inte finns tillgängliga. Dessa presenteras i rap- porten som kommer . Tidskriftspriserna har i genomsnitt inte sänkts i nivå med den inflationsjusterade momssänkningen. Prissänk- ningarna på de tidskrifter som berörts av moms- sänkningen har –varit 8,3 ± . Denna prissänkning ska jämföras med IJM som uppgår till , vilket innebär att målet med moms- sänkningen för tidskrifter inte uppnås. Mellan okto- ber 2001 och har den största observerade prissänkningen, motsvarande 11,0 ± , uppmätts för familje- och damtidningar. Tidskrifter för ekonomi, teknik, hobby och foto har under mot- svarande period den minsta observerade prissänk- ningen, 3,6 ± . Den inflationsjusterade momssänkningen (IJM) beräknas till . För perioden till april 6 Bokhandelns, nätbokhandelns, varuhusens/dagligvarubutikernas/ kioskernas samt bokklubbarnas priser sammanräknade. 2003 har en prisökning med 1,6 ± för tidskrifter generellt observerats. KPI-förändringen uppgår till . Den största prisökningen har ob- serverats för tidskriftskategorin serietidningar som har ökat med 4,3 ± . Resultaten av prismätningarna på böcker för samt- liga återförsäljare samt för tidskrifter åskådliggörs nedan i tabellen. De resultat som redovisas är dels siffror för prisutvecklingen till samt uppdelat på perioderna 2001 till 2002 respektive 2002 till 2003. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter För att följa den totala prisutvecklingen på böcker räknas den senaste periodens resultat samman med tidigare resultat från 2001 till 2002.7 Utifrån dessa data som presenteras i tabellen nedan framställs den sammantagna totala prisförändringen för hela perioden med samtliga försäljningskanaler inräknade. Prisförändringen för bokhandel respektive bokklubb redovisas också sepa- rat. Prisutveckling för böcker i bokhandel respektive bokklubb samt för samtliga försäljningskanaler totalt 2001– . Procentuell förändring samt osäkerhetstal8. –15,5 ± 1,5 –14,4 ± 2,2 –11,3 ± 1,6 –13,8 ± 1,0 –13,3 +6,6 ± 5,5 +4,3 ± 6,4 +9,6 ± 5,1 +7,3 ± 3,4 –9,9 ± 5,7 –10,7 ± 6,8 –2,7 ± 5,5 –7,5 ± 3,5 –11,0 –12,4 ± 1,6 –6,6 ± 3,1 –9,4 ± 2,6 –10,3 ± 0,9 –13,3 +2,8 ± 2,8 +3,3 ± 3,6 +0,2 ± 4,7 +1,9 ± 2,2 –9,9 ± 3,2 –3,5 ± 4,8 –9,2 ± 5,4 –8,6 ± 3,4 –11,0 –10,7 ± 3,4 –8,4 ± 4,3 –4,9 ± 3,6 –8,3 ± 2,2 –11,0 Se för beräkningsmetod. Osäkerhetstal är ett uttryck för den variabilitet i resultaten som uppstår på grund av urval. KPI-förändring +2,8 i tabellen motsvarar KPI medeltal för jämfört med KPI medeltal för . 10 I denna post ingår även nätbokhandeln samt varuhus/dagligvarubutik/kiosk och framåt. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter För böcker i samtliga försäljningskanaler sammanvägt har det –skett en prissänkning med 8,3 ± . I denna siffra är även försäljning via nätbokhandlar samt varuhus/dag- ligvarubutik/kiosk inräknad. Den inflationsjusterade momssänkningen uppgår till 11,0 pro- cent, vilket innebär att bokpriserna totalt sett inte sänkts fullt ut i förväntad nivå. Den största sänk- ningen har uppmätts för skönlitteratur, medan facklit- teratur har den minsta sänkningen. För böcker i bokhandel har det –skett en prissänkning med 7,5 ± . Med hänsyn till osäkerhetstalet för bokhan- deln kan det inte helt uteslutas att prissänkningen kan vara i nivå med den inflationsjusterade momssänk- ningen. Priserna på barnlitteratur har sänkts mest, med 10,7 ± . Priserna på facklitteratur har minskat betydligt mindre, med endast 2,7 ± . Bokklubbspriserna har överlag inte ökat i samma utsträckning som bokhandelns priser under den senaste mätperioden och har totalt sett sjunkit med 8,6 ± –. Med hänsyn till osäkerhetstalet för bokklubbarna kan det inte helt uteslutas att prissänkningen kan vara i nivå med den inflationsjusterade moms- sänkningen. Framför allt är det priserna på skön- och facklitteratur i bokklubbarna som sänkts, med 9,9 ± 3,2 respektive 9,2 ± . Priser på barnlitteratur har däremot sjunkit med endast 3,5 ± . Den senaste mätperioden – I tabellen nedan presenteras resultaten av prismät- ningarna för perioden –, uppde- lade på försäljningsställen och litteraturgenrer. Under den senaste har det totalt sett skett en pris- ökning på böcker. Det är bokhandeln som står för den största prisökningen jämfört med övriga försäljningskanaler. Av tabellen nedan framgår att den allmänna prisutvecklingen ökat , vilket innebär att det bara är bokhandeln som höjt priserna över den allmänna prisutveck- lingen. Uppdelat på genrer är det fackböcker som i ge- nomsnitt har störst prisökningar, medan priser på Prisutveckling på böcker –. Procentuell förändring samt osäkerhetstal. +6,6 ± 5,5 +4,3 ± 6,4 +9,6 ± 5,1 +7,3 ± 3,4 +2,8 ± 2,8 +3,3 ± 3,6 +0,2 ± 4,7 +1,9 ± 2,2 +0,7 ± 3,0 +0,5 ± 5,3 +5,7 ± 4,5 +2,5 ± 2,3 –0,6 ± 2,4 +5,1 ± 6,6 +4,8 ± 7,0 +1,7 ± 2,4 +4,4 ± 3,3 +4,0 ± 3,9 +6,4 ± 3,4 +5,0 ± 2,1 11 Barn- och facklitteratur i denna kategori visar endast prisutveckling för varuhusförsäljning, då sortimentet i dagligvarubutik/kiosk enbart består av skönlitteratur (pocketböcker). barnböcker och skönlitteratur ökat något mindre. Prisökningarna för genrer varierar dock mellan försäljningskanalerna. Priserna på skönlitteratur har stigit mest i bokhandeln, den största prishöjningen för barnlitteratur har observerats i varuhus och den största prishöjningen för facklitteratur återfinns i bokhandeln. SCB har som ett komplement till prisutvecklingen i konsumentled för böcker även beräknat utvecklingen av förlagens priser (f-priser, exklusive moms) . I och med att prisobservationerna för bokhandeln och nätbokhandeln bygger på samma titelurval ur BTJ SEELIG AB:s register har det varit möjligt att ta fram priser i förlagsled på samma titel- urval. I tabellen till höger redovisas denna jämförelse. F-priserna har beräknats utifrån uppgifter i BTJ SEELIG AB:s titelregister. Prisnivån i registerver- sionen har jämförts med den . Av tabellen framgår att bokhandelns prisökningar är större än förlagens prisökningar medan nätbok- handlarnas är mindre. Skillnaderna mellan försälj- ningskanalerna har en förhållandevis liten urvals- osäkerhet, då de bygger på samma titelurval sinsemel- lan12. Hur urvalet tas fram och prisförändringar beräknas finns närmare beskrivet i den tekniska rapporten för samtliga prismätta försäljningskanaler. Samtliga pris- mätningar av böcker genomförs månad. 12 Osäkerhetstalen blir små vid en direkt jämförelse mellan de mått på prisutvecklingen som redovisas i tabellen på denna sida efter- som titelurvalen i dessa är gemensamma. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Jämförelse mellan 2002–2003 av förlagspriser och priser i konsumentled för böcker i bokhandel och nätbokhandel. Förlagen (F-priser) +3,0 Prismätning av totalt 1000 boktitlar per tillfälle ge- nomförs –2004 i 51 bok- handlar tillhörande fyra bokhandelskedjor och ett antal fristående butiker. I genomsnitt prismäter SCB cirka 150 titlar per butik . För varje prismätningsomgång tas nya titlar fram. Titlarna är valda ur BTJ SEELIG AB:s titelregister och med ut- givningstidpunkt under innevarande och föregående år. Prisutvecklingen beräknas genom att medelpriser jämförs med medelpriser för året innan. Medelpriser för grupper (kvalitetsklasser) av böcker jämförs med varandra. Inom grupperna ska böckerna vara så homogena som möjligt. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpris för titlar inom bokhandelskedja. 2.Medelpris för titlar över alla bokhandlar. 3.Medelpris för grupper av böcker (kvalitetsklasser). Klassning har gjorts efter genre, bandtyp och bo- kens vikt mätt i gram. Dessutom har fackböcker klassats efter trade/professional, det vill säga efter huruvida boken har en huvudsaklig nöjes-/fritids- inriktad eller yrkes-/studieinriktad användning. 4.Medelpris för genre. 5.Prisutveckling för böcker i bokhandel (Prisföränd- ring för böcker totalt i bokhandel viktas samman med hjälp av Svenska förläggareföreningens försäljningsuppgifter för genrer). Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Prismätningar hos nätbokhandlar genomförs på samma urval av titlar som i bokhandeln. De nätbok- handlar som prismäts har alla egenskapen att vara Sverigebaserade och välsorterade, det vill säga de saluför titlar utgivna av svenska förlag samt av alla kategorier. Totalt prismäter SCB urvalet av titlar hos tre nätbokhandlar. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpriser för titlar. 2.Medelpris för grupper av böcker (kvalitetsklasser). 3.Medelpris för genre. 4.Prisutveckling för böcker via nätbokhandlar. (Pris- förändring för böcker totalt hos nätbokhandlar vik- tas samman med hjälp av nätbokhandlarnas om- sättning). Titeluppsättning och pris varierar inte mellan försälj- ningsställena inom en och samma varuhuskedja.