sou · GRB398 · 2004-01-01 00:00:00 — Huvudregeln vid offentlig upphandling är att denna skall göras med utnyttjande av de konkurrensmöjligheter som finns och även i övrigt genom- föras affärsmässigt samt att anbudsgivare, anbudssökande och anbud skall behandlas utan ovidkommande hänsyn (1 kap. 4 §). 3.4Centrala författningar inom hälso- och sjukvården Med hälso- och sjukvård avses enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) dels åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador, dels sjuktransporter samt dels ock att ta hand om avlidna (1 §). Enligt 2 § är målet för hälso- och sjuk- vården en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolk- Annan lagstiftning som berör utredningens område Hälso- och sjukvården skall bedrivas så att den uppfyller kraven på en god vård enligt vissa närmare angivna kriterier (2 a §). Enligt 3 § första stycket skall varje landsting erbjuda god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom . I sista punk- ten samma stycke anges uttryckligen att detta inte innebär hinder för annan att bedriva hälso- och sjukvård. Enligt tredje stycket får ett landsting sluta avtal med annan om att utföra de uppgifter som enligt lag ansvarar för; dock får inte myndighetsutövning omfattas av avtalet. får även enligt fjärde stycket träffa överenskommelse med kommun, och länsarbets- nämnd om att samverka i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser. För hälso- och sjukvård som kräver intagning i vårdinrättning skall det finnas sjukhus (sluten vård). Det skall vidare finnas öppen vård, vari primärvården skall svara för befolkningens behov av grundläggande behandling m.m. När det gäller primärvården får inte begränsa den enskildes val av fast läkarkontakt till ett visst geografiskt område inom (5 §). Enligt 7 § skall planera sin hälso- och sjukvård med utgångspunkt i befolkningens behov av sådan vård och planeringen skall även avse den hälso- och sjukvård som erbjuds av privata och andra vårdgivare. I denna planering skall samverka med samhällsorgan, organisationer och privata vårdgivare (8 §). Kommunen skall enligt 18 § erbjuda god hälso- och sjukvård åt dem som bor i sådana former av boenden för äldre och funktions- hindrade som avses i 5 kap. socialtjänstlagen (2001:453). Detsamma gäller dem som efter beslut av kommunen bor i boendeformer av detta slag vilka drivs av bolag, förening, samfällighet, stiftelse eller enskild individ. Varje kommun skall också i samband med dagverk- samhet som omfattas av 3 kap. 6 § socialtjänstlagen erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som vistas där. Kommunen får sluta avtal med annan att utföra de uppgifter som kommunen ansvarar för enligt lagen; dock inte myndighetsutövning. Enligt 20 § skall kommunen planera sin hälso- och sjukvård med utgångspunkt från befolkningens behov av sådan vård och plane- ringen skall även avse den vård som erbjuds av privata och andra vårdgivare. Gemensamt för vård som erbjuds av landsting och kommuner gäller att patienterna skall erlägga en vårdavgift enligt grunder som eller kommunen bestämmer i den mån inte annat är Annan lagstiftning som berör utredningens område föreskrivet (26 §). Patienterna inom en kommun eller ett landsting skall därvid behandlas lika. 3.4.2Lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område Bestämmelser om vårdgivare finns i lagen (1998:531) om yrkes- verksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Med vårdgivare avses enligt lagen fysisk eller juridisk person som yrkesmässigt bedriver hälso- och sjukvård (1 kap. 3 §). Med sådan vård avses verksamhet som omfattas av hälso- och sjukvårdslagen (1 kap. 2 §). Hälso- och sjukvården liksom dess personal står under tillsyn av (6 kap. 1 §). Den som avser att bedriva verksamhet som omfattas av tillsyn skall anmäla detta till (6 kap. 6 §) och därvid ange bl.a. verksamhetens inriktning, var den skall bedrivas samt vem som är verksamhetschef. skall enligt 6 kap. 20 § föra register över verksamheter som anmälts och därvid bl.a. registrera namn eller firma och person- eller organi- sationsnummer för den som bedriver verksamheten, uppgift om verksamhetens inriktning och omfattning. De befogenheter som tillkommer i dess egenskap av tillsynsmyndighet framgår av bestämmelser i 6 kap. 9–17 §§. har bl.a. rätt att begära handlingar och material samt upplysningar om verk- samheten, att inspektera verksamheten samt att vidta vissa åtgärder mot vårdgivaren vid missförhållanden. Bland dessa åtgärder märks rätt att utfärda förelägganden vid äventyr av vite samt rätt att för- bjuda verksamheten. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet påbörjar verksamhet eller i västentlig del ändrar tidigare verksamhet utan att ha gjort föreskriven anmälan till döms till böter (8 kap. 1 §), och den som uppsåtligen eller av oaktsamhet fortsätter att bedriva verksamhet i strid med förbud döms till böter eller fängelse (8 kap. 2 §). Annan lagstiftning som berör utredningens område 3.4.3Lag om inskränkning i landstingens rätt att överlämna driften av akutsjukhus till annan Lagen (2000:1440) om inskränkning i landstingens rätt att över- lämna driften av akutsjukhus till annan var i kraft från till och med . Enligt 1 § i nyssnämnda lag inskränktes landstingens rätt enligt 3 § hälso- och sjukvårdslagen att sluta avtal med annan om att utföra de uppgifter som landstingen enligt den lagen ansvarar för. Uppgiften att ansvara för driften av akutsjukhus, dvs. vårdinrätt- ning som är inrättad för sluten vård och som har särskild akutmot- tagning för den som behöver omedelbar hälso- och sjukvård, fick inte efter upphandling enligt lagen om offentlig upphandling eller på annat sätt överlämnas till den som avsåg att driva verksamheten med syfte att skapa vinst åt ägare eller motsvarande intressent (2 §). Lagen gällde inte akutsjukhus som vid ikraftträdandet drevs enligt avtal med . I Socialtjänstlagen (2001:453) finns i 7 kapitlet föreskrifter om enskild verksamhet. Enligt 7 kap. 1 § får ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild person efter tillstånd från driva verksamhet i form av hem för vård eller boende, boenden för äldre och funktionshindrade, hem för viss annan heldygnsvård samt hem eller öppen verksamhet för vård under en begränsad del av dygnet. Tillstånd från behövs dock inte i de fall kom- munen genom avtal enligt 2 kap. 5 § denna lag överlämnat åt enskild att utföra verksamheten. Tillstånd enligt 7 kap. 1 § får beviljas endast om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet. Ett tillstånd kan också förenas med villkor. Om verksamheten ändras eller flyttas skall nytt tillstånd sökas (2 §). Bestämmelser om skolväsendet finns i Skollagen (1985:1100). Det allmänna anordnar utbildning i form av förskoleklass, grundskola och gymnasieskola samt vissa motsvarande skolformer Annan lagstiftning som berör utredningens område (särskola, specialskola och sameskola). Dessa utbildningsformer bildar det offentliga skolväsendet för barn och ungdomar. Det all- männa anordnar också pedagogisk verksamhet i form av förskole- verksamhet och skolbarnomsorg (1 kap. 1 §). Enligt 2 § samma kapitel skall alla barn och ungdomar ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet och utbildningen inom varje skolform skall vara likvärdig varhelst i landet den anordnas. Huvudmän för förskoleklasser och är kommunerna, och för gymnasie- skolan kommuner och landsting. Vid sidan av de skolformer som anordnas av det offentliga kan det enligt 3 § samma kapitel finnas skolor som anordnas av enskilda fysiska eller juridiska personer (s.k. fristående skolor). Utöver de utbildningsformer som nämnts ovan förekommer enskilt huvudmannaskap och offentlig finansiering även beträffande internationella skolor, riksinternatskolor, utlands- skolor samt vissa kompletterande utbildningar. Dessa utbildnings- former, liksom det offentliga skolväsendet för vuxna, kommer inte närmare att beröras av utredningen. I kapitel 2 a finns bestämmelser om förskoleverksamhet och skol- barnsomsorg. Enligt 1 § svarar varje kommun för att barn som är bosatta i och som stadigvarande vistas i kommunen erbjuds förskoleverksamhet för barn som inte går i skolan och skolbarn- omsorg för barn till och med ålder som går i skolan. Dessa verksamheter kan också anordnas av enskilda. Förskoleverksamheten bedrivs enligt 2 § i form av förskola, familjedaghem och komplette- rande förskoleverksamhet (s.k. öppen förskola), och skolbarns- omsorgen bedrivs i form av fritidshem och familjedaghem eller som öppen fritidsverksamhet. Enligt 5 § får kommunen sluta avtal med annan om att utföra kommunens uppgifter inom förskoleverk- samheten och skolbarnsomsorgen. Av 13 § framgår att ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ som yrkesmässigt vill driva en förskola eller ett fritidshem skall ha tillstånd till detta av den kommun där verksamheten skall bedrivas. Tillstånd behövs dock inte om kommunen lämnat över verksam- heten enligt 5 §. Verksamheten enligt 13 § står under tillsyn av den kommun där verksamheten bedrivs. Kommunen får lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och enskild skolbarnsomsorg under förutsättning att verksamheten uppfyller vissa krav (17 §). Annan lagstiftning som berör utredningens område Bestämmelser om förskoleklasser finns i 2 b kapitlet. Enligt 2 § skall kommunerna erbjuda plats i förskoleklass till barn som stadig- varande vistas i kommunen från höstterminen det år barnet fyller till dess att barnet skall börja fullgöra sin skolplikt. Enligt tredje stycket samma paragraf får kommunen sluta avtal med annan om att utföra kommunens uppgifter beträffande förskoleklassen; dock får inte uppgifter som innefattar myndighetsutövning över- lämnas till bolag, förening, samfällighet, stiftelse eller en enskild individ. Utbildningen inom förskoleklassen skall enligt 5 § vara avgiftsfri, men kommunen får ta ut skälig avgift för tid som över- stiger eller . Enligt 6 § får utbildning som motsvarar förskoleklassen bedrivas yrkesmässigt av ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild person om utbildningen är godkänd enligt 7 §. Ärenden om godkännande prövas av den kommun där verksam- heten bedrivs. Kommunen utövar även tillsynen över verksamheten (8 §). Om förskoleklassen drivs av enskild huvudman som även anordnar motsvarande grundskola eller särskola är det Statens skol- verk som lämnar tillstånd till verksamheten samt utöver tillsynen över denna (8 §). Av 7 § framgår att sådan utbildning som avses i 6 § skall godkännas om den stimulerar varje barns utveckling och lärande och kan ligga till grund för fortsatt skolgång samt om den även i övrigt svarar mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet. Om en ut- bildning inte längre uppfyller kraven för godkännande och bristerna inte avhjälps efter påpekande för huvudmannen skall godkännandet återkallas (9 §). Enligt 10 § får kommunen lämna bidrag till utbildning enligt 6 § som bedrivs av en godkänd fristående skola om avgifterna inte är oskäligt höga, och bidraget bör inte oskäligt avvika från kommu- nens kostnad per barn i motsvarande utbildning. En fristående skola som godkänts av för att anordna förskole- klass kan enligt 10 a § förklaras berättigad till bidrag enligt 10 b §, som stadgar att hemkommunen skall till den fristående skolan lämna bidrag för varje elev som deltar i utbildningen efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna förskoleklassen. Den utbildning som en fristående skola således får bidrag för skall vara avgiftsfri för eleven (10 d §). Annan lagstiftning som berör utredningens område Skolplikt för barn som är bosatta i landet inträder höstterminen det kalenderår då barnet fyller (3 kap. 1 och 7 §) och upphör vid utgången av vårterminen det kalenderår då barnet fyller eller, om barnet fullgör skolplikten i specialskola, (3 kap. 10 §). Vissa undantag finns dock beträffande dessa åldersgränser. Barn skall fullgöra sin skolplikt i , särskolan eller special- skolan. Skolplikten kan också fullgöras i fristående skola, i sameskola eller i vissa speciella utbildningsformer (3 kap. 2 §). Fristående skolor behandlas i ett avsnitt nedan. Skolplikten motsvaras av en rätt att få utbildning inom det offentliga skolväsendet (3 kap. 1 § andra stycket). Enligt 3 kap. 13 § är det kommunen som skall se till att skolpliktiga elever i dess grundskola och särskola fullgör sin skolgång samt se till att skolpliktiga barn som är bosatta i kom- munen men som av någon anledning inte går i dess grund- eller särskola på annat sätt får föreskriven utbildning. Enligt 4 kap. 4 § skall utbildningen i vara avgiftsfri för eleverna och de skall utan kostnad ha tillgång till böcker, skriv- materiel, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. Gymnasieskolan behandlas i 5 kapitlet. Av 1 § framgår att den ut- bildning inom det offentliga skolväsendet som är avsedd att påbörjas av ungdomar efter avslutad grundskoleutbildning eller motsvarande fram till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller utgör gymnasieskolan. Enligt 21 § skall utbildningen i gymnasie- skolan vara avgiftsfri för eleverna och de skall, liksom i grund- skolan, ha tillgång till böcker och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. Av 1 kap. 3 § skollagen framgår att det vid sidan av de allmänna skolorna kan finnas skolor som anordnas av enskilda fysiska eller juridiska personer, s.k. fristående skolor. Fristående skolor behand- las i 9 kapitlet i skollagen och kompletterande bestämmelser finns i förordningen (1996:1206) om fristående skolor. Annan lagstiftning som berör utredningens område Av 9 kapitlet skollagen följer bl.a. följande. Under förutsättning att skolan är godkänd enligt 2 § får skolplikten enligt 1 § fullgöras i en fristående skola. En fristående skola vars utbildning ger kun- skaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen motsvarar de kunskaper som tillhandahåller skall enligt 2 § god- kännas om skolan även i övrigt svarar mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skol- väsendet, om huvudmannen för skolan har förutsättningar att bedriva verksamheten enligt angivna villkor, om skolan står öppen för alla barn som enligt skollagen har rätt till utbildning inom det offentliga skolväsendet med vissa speciella undantag, om skolan har minst 20 elever, om skolan bereder eleverna de omsorger som behövs, om skolan för undervisningen använder lärare, förskol- lärare eller fritidspedagoger som har en adekvat utbildning (med vissa undantag) samt om skolan uppfyller de ytterligare villkor som regeringen föreskriver i fråga om utbildningen. I lagrummet anges även att skolan inom ramen för vad som sägs om allmänna mål och värdegrund, får ha konfessionell inriktning. En godkänd fristående skola som motsvarar skall av enligt huvudregeln i 6 § förklaras berättigad till bidrag av elevens hemkommun, bestämt efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna . Undantag gäller för fristående skolor som får stats- bidrag eller skolor för vilka huvudmannen avstått från medelstill- delning. Utbildning i fristående skola som får bidrag enligt 6 § skall vara avgiftsfri för de elever som bidragen avser och eleverna skall även ha tillgång till böcker och andra hjälpmedel utan kostnad samt erbjudas kostnadsfria skolmåltider. De fristående skolor som lämnar utbildning motsvarande gym- nasieskolans nationella eller specialutformade program skall enligt 8 § av förklaras berättigade till bidrag enligt 8 a § under förutsättning att skolan svarar mot de allmänna mål och den värdegrund som råder inom det offentliga skolväsendet, att huvud- mannen för skolan har förutsättningar att bedriva verksamhet i enlighet med ovan angivna villkor, att skolan står öppen för alla som har rätt till motsvarande utbildning inom det offentliga skolväsendet, att skolan för undervisningen använder lärare med adekvat utbildning samt att skolan uppfyller de ytterligare villkor som regeringen föreskriver. Dock får skolan inom ramen för vad som angivits om allmänna mål och värdegrunder ha en konfessio- nell inriktning. Enligt 8 a § är det elevens hemkommun som skall Annan lagstiftning som berör utredningens område lämna bidrag till skolan. Av 10 § framgår att utbildningen vid de skolor som erhåller bidrag skall vara kostnadsfri för de elever som bidragen avser samt att eleverna skall ha tillgång till böcker och hjälpmedel utan kostnad. Tillsynen över godkända fristående grundskolor utövas enligt 11 § av . För fristående grundskola eller särskola, som erhåller kommunala bidrag, skall även kommunen där skolan är belägen ha insyn i dess verksamhet. Om en fristående skola inte längre uppfyller kraven för godkännande och bristerna inte avhjälps trots påpekanden till huvudmannen skall godkännandet återkallas och om det gäller en fristående grundskola som får kommunala bidrag kan även dessa återkallas i vissa fall (12 §). Även fristående gymnasieskolor står under tillsyn av (13 §) och också för dessa skolor kan bidragen vid missförhållanden återkallas (14 §). 4Verksamhetsformer m.m. inom sjukvård, skola och omsorg 4.1Statistikuppgifter om associationsformer m.m. Från SCB:s företagsregister har följande uppgifter inhämtats för . Uppgifterna avser förhållandena när det gäller hälso- och sjukvårdsområdet samt i fråga om barnomsorg och skola. De redovisade uppgifterna avser antalet arbetsställen och antal anställda fördelade efter i vilken associationsform verksamheten bedrivs. Specialiserad sluten somatisk sjukvård (kroppssjukvård på sjukhus, lasarett, vårdhem o.dyl.) Övriga stiftelser och fonder Som framgår av tabellen ovan drivs inte specialiserad sluten soma- tisk vård av vare sig enkla bolag eller kommunalförbund. Av de privata alternativen dominerar aktiebolag både vad avser antal arbets- ställen och antal anställda. Verksamhetsformer m.m. inom sjukvård, skola och omsorg Specialiserad sluten psykiatrisk sjukvård (på sjukhus, lasarett, vårdhem o.dyl.) Sluten psykiatrisk vård bedrivs i stort sett endast av landsting, som har överlägset flest anställda, och aktiebolag. Vare sig ekonomiska föreningar, ideella föreningar eller stiftelser driver denna form av verksamhet. Öppen hälso- och sjukvård, på sjukhus (öppenvårds- mottagningar, läkarmottagningar o.dyl.) Öppen hälso- och sjukvård på sjukhus bedrivs till övervägande del av privata huvudmän, av vilka aktiebolagen dominerar både vad avser arbetsställen () och anställda (). Flest anställda inom verksamhetsområdet finns dock hos lands- tingen (). Verksamhetsformer m.m. inom sjukvård, skola och omsorg Öppen hälso- och sjukvård, ej på sjukhus (läkarmottag- ning, vårdcentral o.dyl.) Övriga stiftelser och fonder När det gäller öppen hälso- och sjukvård som inte finns på sjukhus kan man av tabellen utläsa att den privata verksamheten bedrivs av många olika huvudmän. Aktiebolagsformen är den dominerande avseende såväl arbetsställen () som anställda (). Många verksamheter drivs även av fysiska personer () och av handels- och kommanditbolag (). Vård och omsorg i särskilda boendeformer för äldre personer (gruppboende, , ålderdomshem o.dyl.) Övriga stiftelser och fonder Verksamhetsformer m.m. inom sjukvård, skola och omsorg Äldreboende drivs i många olika former. Bland de privata alternati- ven drivs de absolut flesta i form av aktiebolag (), vilka även sysselsätter en stor del av de anställda (). Vård och omsorg i bostad med särskild service för per- soner med funktionshinder (gruppboende, servicelägenheter o.dyl.) Övriga stiftelser och fonder Vård och omsorg i bostad med särskild service sker i många olika associationsformer. Vanligast är att boendena drivs av primär- kommuner, som också har överlägset flest anställda, men dominerande bland de privata alternativen är aktiebolagsformen. Heldygnsvård med boende för vuxna med missbruks- problem (vårdhem, behandlingshem, gästhem o.dyl.) Övriga stiftelser och fonder Verksamhetsformer m.m. inom sjukvård, skola och omsorg Beträffande driften av heldygnsvård med boende för vuxna med missbruksproblem dominerar de privata alternativen. Aktiebolags- formen dominerar såväl avseende antal arbetsställen som antal anställda. Övriga privata alternativ är av mindre omfattning. Som framgår av tabellerna är de olika associationsformernas andel varierande mellan de skilda verksamhetsgrenarna. En tydlig tendens är dock gemensam: I de fall verksamheten bedrivs i icke-offentlig regi dominerar associationsformen aktiebolag, oavsett verksamhets- slag, både såvitt avser arbetsställen () och an- ställda (). Ser man till de olika verksamhetsslagen kan man konstatera att siffrorna är ungefär desamma när det gäller specialiserad sluten somatisk sjukvård. Beträffande öppen hälso- och sjukvård som inte är förlagd till sjukhus är andelen aktiebolag medan andelen anställda i aktiebolag är . Dagbarnvård (fritidshem, dagmammor, öppen förskola o.dyl. ej för funktionshindrade) Övriga stiftelser och fonder Inom verksamhetsområdet dagbarnvård kan utläsas att andelen arbetsställen som drivs av fysiska personer är , andelen aktiebolag samt andelen handels- och kommanditbolag, Verksamhetsformer m.m. inom sjukvård, skola och omsorg ekonomiska föreningar och ideella föreningar vardera. Dock är av de anställda inom den icke-offent- liga verksamheten anställda i aktiebolag. Förskoleutbildning (förskolor, ej dagmammor och fritidshem) Övriga stiftelser och fonder Inom förskoleutbildningen är bland de privata alternativen andelen arbetsställen drivna av ekonomiska föreningar dominerande , följt av aktiebolag samt ideella föreningar med . När det gäller andelen privatanställda i de olika associationsformerna är anställda i ekonomiska föreningar, i aktiebolag och i ideella föreningar. Verksamhetsformer m.m. inom sjukvård, skola och omsorg Grundskoleutbildning och förskoleklass (ej särskola) Övriga stiftelser och fonder Inom området grundskola och förskoleklass, är bland de privata alternativen andelen arbetsställen drivna av aktiebolag , av ekonomiska föreningar och övriga stiftelser och fonder ca 18 pro- cent vardera samt ideella föreningar . Andelen privat- anställda som är anställda i aktiebolag är , i stiftelser och fonder samt i ekonomiska och ideella föreningar vardera. Grundsärskola drivs vanligen av primärkommuner. Av tabellen fram- går att endast fyra drivs av aktiebolag och att dessa har totalt 41 anställda. Några andra privata associationsformer finns inte. Verksamhetsformer m.m. inom sjukvård, skola och omsorg Studieförberedande gymnasial utbildning (ej vuxen- utbildning) Övriga stiftelser och fonder När det gäller studieförberedande gymnasial utbildning dominerar aktiebolagsformen både bland andelen arbetsställen samt antalet anställda; respektive . Övriga stiftelser och fonder Bland gymnasial yrkesutbildning är aktiebolagsformen dominerande. Andelen aktiebolag uppgår till medan antalet anställda motsvarar . SOU 2003:98 Verksamhetsformer m.m. inom sjukvård, skola och omsorg Det finns endast 19 gymnasiesärskolor, och av dessa drivs 17 av primärkommuner och 2 av aktiebolag. Några andra privata former för bedrivande av utbildning inom gymnasiesärskola finns inte. Som framgår av tabellerna varierar de olika associationsformernas andel av arbetsställen och anställda mellan de skilda verksamhets- grenarna. Andelen aktiebolag är liten när det gäller dagbarnvård och förskoleutbildning. Inom dessa verksamhetsområden är fysiska personer respektive ekonomiska föreningar klart dominerande på den privata sidan. En markant skillnad uppkommer då verksam- heten avser grundskoleutbildning och förskoleklass. Inom denna verksamhetsgren är i fråga om privata aktörer aktiebolagen den dominerande associationsformen, både avseende antalet anställda och antal arbetsställen. Även beträffande verksamheter avseende gymnasial utbildning, såväl studieförberedande som yrkesinriktad sådan, är aktiebolag den mest förekommande associationsformen.