sou · GRB3129d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Referens- och låneenheterna arbetar aktivt med att tillhandahålla och informera om KB:s samlingar i tryckt och elektronisk form. Informationen ges direkt till besökare som kommer till KB:s information och låneexpedition, men även genom att telefonfrågor besvaras alltid när KB är öppet och genom att skriftliga frågor be- svaras via e-post. Referensenhetens e-postadress samlar alla referensfrågor som kommer till KB via Libris, webbmaster, sekreta- riatet och informationen och låne- och fjärrlånefrågor besvaras direkt via egna e-postadresser. KB har ett brett utbud av referens- databaser, artikeldatabaser och fulltextdatabaser tillgängliga via referensenhetens hemsida. Vägledning till dessa ges genom kurser i databassökning för allmänhet och studenter/forskare. Den icke synliga verksamheten, t.ex. framtagningen, bör också nämnas. Vad gäller den fysiska tillgänglighet begränsas denna av antalet läsplatser, som är endast 200. För att enligt lagen kunna bevara materialet har KB beslutat att inte låna ut materialet utanför lokalerna – utom det utländska för vilket andra regler gäller. står framme i läsesalar och katalogrum, men övervägande delen av KB:s böcker och tidskrifter finns i magasin som inte är öppna för låntagare. Böckerna måste beställas fram och blir tillgängliga först eller . KB:s läsplatser reserveras i första hand för dem som studerar KB:s material och kan inte självklart erbjudas dem som enbart använder sitt eget material. Dagstidningar finns i stor ut- sträckning som mikrofilm och finns framme i mikrofilmsläsesalen. För att få låna krävs lånekort och att man har fyllt . För att skydda samlingarna har KB beslutat om stränga säker- hetsföreskrifter. Det finns kritiska synpunkter på att personal från vaktbolag är KB:s första ansikte utåt, och man kan fundera på om det inte går att lösa säkerhetsfrågorna på något annat sätt. KB:s uppdrag och verksamhet Lokalerna för publika evenemang har säkert fått den bästa möjliga lösning, men vägen dit är inte lätt – en öppning mot hade radikalt förändrat detta. Vad gäller den elektroniska tillgängligheten går 1,2 miljoner per- soner in på KB:s hemsida, och Libris webbsök har 60 000 sökningar per dag (120 000 transaktioner). Ett litet antal datorer finns för låntagarnas bruk, enbart avsedda för sökning i biblioteks- kataloger. Ett insatsprogram för digital informationsförsörjning föreslås i avsnitt 7.14. Digitalisering är en metod för tillgängliggörande som har ett bevarandesyfte. KB har p.g.a. bristande finansiering arbetat i relativt liten skala med digitalisering. En kraftfull satsning på digi- talisering är ett av huvudförslagen i detta betänkande och behandlas i kap. 5. KB har i det s.k. inlett ett systematiskt arbete med digitaliseringsfrågor. Verksamheten behandlas i kap. 7. Uppgiften att ge stöd till samordning och utveckling av forsk- ningsbiblioteken samt utnyttjande och utveckling av tjänster baserade på informationsteknik är KB/Bibsams uppgift. Det gäller också utredningar inom biblioteksområdet samt att utse ansvars- bibliotek. Vissa gemensamma funktioner för forskningsbiblioteken i Stockholms- regionen uppfördes Statens biblioteksdepå i utanför . Depån var ett resultat av det samarbete som grundats inom ; ett annat var den bokbil för låneservice som började cirkulera mellan bibliote- ken 1953. Depån används också av andra än KB. KB ska enligt instruktionen svara för vissa funktioner som är gemensamma för forskningsbiblioteken inom . En översyn av det regionala samarbetet föreslås i avsnitt 7.13.3. Då blir det aktuellt att titta på samarbetet även i denna region. KB:s uppdrag och verksamhet Verksamheten behandlas i kap. 9. Nationsgränser förlorar alltmer sin betydelse i biblioteks- och informationspolitiska sammanhang. Enligt instruktionen (1 §) ska KB främja internationellt samarbete och därvid samverka med ut- ländska institutioner och internationella organisationer. 2.4Personal, organisation och ekonomi Organisationsfrågor behandlas i kap. 10 och frågor rörande KB:s utbildnings- och forskningsbehov i kap. 8. KB har ett omfattande och krävande uppdrag som ställer stora krav på djupa kunskaper inom vitt skilda områden – allt från djupa bokhistoriska kunskaper och kunskaper om biblioteks- och infor- mationsvetenskap och konservering till systemvetenskapliga, tekniska och juridiska, ekonomiska och administrativa kunskaper. Detta ställer krav på en välutbildad personal. Många uppgifter ställer stora krav på servicemedvetenhet och samarbetsförmåga såväl internt som externt, eftersom KB har en utpräglat utåtriktad verksamhet. var antalet anställda 310 (259 årsarbetskrafter). av dem var kvinnor. Drygt en tredjedel av KB:s personal hade högskoleutbildning inom biblioteksområdet (övrig akademisk utbildning särredovisas inte i KB:s statistik). Endast sju hade doktorsexamen. Beträffande yrkeskategorier var 24 förste bibliote- karier, 163 bibliotekarier och 25 biblioteksassistenter. Övriga per- sonalkategorier finns inte särredovisade. I Riksbibliotekariens (RB) sekretariat ingår RB:s sekreterare som tillika är registrator. Myndighetens enda jurist utgör en stabsfunk- tion under RB. KB:s uppdrag och verksamhet KB:s uppdrag och verksamhet SOU 2003:129 beräknat enligt budgetprop. Tabellen visar KB:s anslagsutveckling efter den stora ombyggnaden . har KB fått använda anslagssparande för olika ändamål, huvudsakligen digitalisering. KB har även fått extra medel för subventioner till förvärv av elektroniska informationsresurser till landets lärosäten, samt för att göra Libris fritt tillgängligt på Internet. Att Libris blivit fritt tillgängligt har gjort att intäkterna för Libris har minskat. KB anser sig inte ha blivit kompenserade för de senaste årens stora avgiftshöjningar av pensionspremier mm. Idén med KB är evig. KB:s uppdrag att samla allt svenskt tryck och bevara det innebär att lokalbehovet är evigt ökande. 1997 gjordes bedömningen att nuvarande lokaler ska räcka till 2050. bör planeringen för framtida lagring vara löst. Alla myndigheter ska enligt förordningen (1995:1300) om stat- liga myndigheters riskhantering göra en riskanalys. Den går ut på att identifiera vilka risker för skador eller förluster som finns i KB:s verksamhet. En revidering gjordes senast i samband med att KB beviljades statlig utställningsgaranti för utställningen om heliga uppenbarelser . En revidering pågår av KB:s riskanalys. 1KB:s anslag ej justerat för ökade kostnader (justering gjordes ) 2I beloppet ingår kompensation för årliga revisionen, KB:s uppdrag och verksamhet KB har vidare besvarat () enkät del I och II, den s.k. myndighetsenkäten om myndigheters genom- förande av handikappolitiken. Arbetet pågår med att göra lokaler, verksamhet och information tillgänglig för människor med funk- tionshinder. Begränsningar ligger dock i att byggnaden är statligt byggnadsminne. slog KB fast visioner som skulle vara förverkligade . Visionerna tar sin utgångspunkt i de uppdrag KB fått och som formulerats i propositioner, riksdagsbeslut, reglerings- brev och allmänna inriktningsdokument. KB framhöll vikten av att en handlingsplan utarbetades för att uppnå målen. Visionerna har sammanfattats i tio punkter: ges ett allt tydligare bibliotekspolitiskt upp- drag. KB måste utveckla sina nationella uppgifter och leda biblioteksutvecklingen; samarbetet mellan olika bibliotekstyper bör underlättas. En fri och öppen tillgång till information, en nödvändig beståndsdel i varje demokratiskt samhälle, måste upprätthållas och utvecklas. 2.Libris som system och databas utvecklas till en nationell infor- mationsresurs med intressenter inom alla delar av samhället och med vitt skilda användningsområden. KB:s ansvar är att i nära samarbete med dem som bygger databasen utveckla Libris i takt med tiden, och bevaka informationens kvalitet och tillgänglig- het. 3.I en föränderlig värld måste Kungl. arbeta för att den nyproducerade svenska textmassan räddas till eftervärlden, oavsett form och innehåll. Ny teknik medför att KB måste lägga om sina rutiner och anpassa sina samlande uppdrag till den nya situationen. 4.Nya metoder för att beskriva innehållet i text och bild medför att katalogiserings- och klassificeringsrutinerna förändras. KB måste i samarbete med förlag, tryckerier och upphovs- män/kvinnor utnyttja de möjligheter till rationalisering som erbjuds. måste verka för att tillgängligheten till sam- lingarna ökar. En genomtänkt digitalisering av centrala delar av KB:s uppdrag och verksamhet samlingarna blir nödvändig för att lyfta fram det mest ange- lägna materialet. Resultat ska bli tillgängligt via Internet. 6.Bevarandefrågorna får allt större betydelse, ofta i samband med långt drivna säkerhetsöverväganden. Den bevarandeplan som fastställts för KB anger inriktningen för bevarandearbetet. KB ska ha sådan kompetens inom sin organisation att planerna kan fullföljas. 7.Ett ökande intresse för KB:s kulturarvsuppgifter och specialav- delningar betyder att nu är etablerat som en känd nationell kulturinstitution. KB måste bedriva en genomtänkt program- och utställningsverksamhet och visa upp sina sam- lingar och sin professionella yrkeskompetens och aktivt på- verka kulturlivet. KB:s tjänstemän deltar i den bibliotek- spolitiska debatten. 8.Biblioteksarbetet är till sin karaktär internationellt. Man både importerar och exporterar kunskap. Det internationella biblio- tekssamarbetet ökar på alla områden bl.a. genom det europeiska samfundets integration. KB ska verka för att denna utveckling underlättas. Den måste få betydelse för hela det svenska bibli- oteksväsendet. KB ska även självt ta initiativ till projekt och leda verksamheter. 9.Mot bakgrund av minskade resurser för högskolornas bibliotek stärks KB:s roll som humanistiskt forskningsbibliotek. KB måste vinnlägga sig om att förvärva ett fylligt och representa- tivt utländskt material inom de humanistiska kärnområdena historia, litteraturvetenskap. 10.KB:s olika administrativa och biblioteksadministrativa rutiner är nu helt integrerade vilket medför ett tillförlitligare plane- ringsunderlag och ger förutsättningar för ett gott kvalitets- arbete. Följande kan konstateras när halva tiden har gått: Den handlingsplan som förutskickades har inte kommit till stånd. Däremot tycks ändå organisationen på många punkter arbeta i den riktning visionen anger. Någon avdelning har arbetat mer systematiskt med att sätta upp mål och formulera handlingsplaner. KB skulle nog vinna på att göra det i större utsträckning. Det ingår i den nye Riksbibliotekariens planer att ta upp visionsdokumentet till diskussion och eventuell omprövning. KB:s uppdrag och verksamhet Slutsatserna i det följande dras utifrån den bild fått genom de enkäter, intervjuer och samtal som genomförts, bl.a. har alla KB:s avdelningar besökts. Slutsatserna kan ses som en bild av dagens verksamhet och utgör underlag för förslagen i betänkandet. Utförligare beskrivningar och värderingar görs i sitt sammanhang i respektive kapitel. KB är i första hand ett forskningsbibliotek med ett viktigt nationellt uppdrag: att samla in och bevara det svenska trycket, som är avsett för allmän spridning, oavsett hur det publicerats. Detta kulturarv ska KB bevara och göra tillgängligt för att det svenska samhället i all framtid ska kunna beforskas. KB är också ett humanistiskt forskningsbibliotek med betydande utländska sam- lingar. Samordningen med andra forskningsbibliotek i landet är en viktig fråga. kan generellt konstateras det oskattbara värde som ligger i den svenska pliktlagen – grunden för KB:s in- samlingsverksamhet. Insamlingen ställer stora krav på dem som skall ta emot och ordna upp allt detta material. En förutsättning för att detta ska fungera är ordning och reda, enhetliga principer och standarder samt ett nära samarbete mellan många berörda inom och utanför KB och internationellt. Det krävs vidare avancerade admi- nistrativa och tekniska system för hanteringen. Nationalbibliogra- fin, katalogiseringen och Libris är centrala instrument. En nationell bibliotekskatalog har avgörande betydelse för tillgängligheten till det tryckta kulturarvet och det samlade litteraturbeståndet. Det gäller självfallet också i fråga om det digitala materialet. Detta ställer krav på samordning och KB har tagit många viktiga initiativ och det är angeläget att KB också får ett formellt nationellt ansvar för bibliografisk samordning och utveckling. Författararkiv är en viktig del i ett nationalbiblioteks verksam- het. Även om det är en fråga om resurser och vilja att donera är det en angelägen uppgift för KB som nationalbibliotek att ha landets stora författares arkiv i sina samlingar. Beträffande KB:s initiativ att samla in digitalt material från Internet i är detta en mycket lovvärd insats. Denna metod innebär en slumpmässig robotinsamling från de svenska delarna av Internet med långa mellanrum. Mycket av det som publiceras av professionella producenter (tidningar, organisa- tioner m.fl.) på nätet samlas därför inte in. Det innebär att en viktig KB:s uppdrag och verksamhet del av det svenska kulturarvet inte finns bevarat, och det allvarliga är nu den lucka som uppstått genom att insamling av digitalt material inte är lagreglerad. Beträffande bevarandeansvaret bör satsningarna på renoveringen av lokalerna med tillhörande framtida lagringsmöjligheter fra- mhållas. Ett aktivt bevarandearbete pågår i olika former av KB:s omfattande material. Det kräver god samarbetsförmåga eftersom det är avdelnings- och enhetsöverskridande. har arbetet präglats av akuta insatser och KB har saknat en övergripande plane- ring för bevarandearbetet. Ett målmedvetet långsiktigt planerings- arbete har påbörjats även om behovet av akuta insatser fort- farande är stort. Lovvärda är också de initiativ som KB tagit för nationella bevarandeinsatser. En grund har lagts genom det inven- teringsprojekt av landets gamla boksamlingar som genomfördes tillsammans med andra samt det initiativ KB tagit för att inrätta ett bevarandesekretariat och den handbok i bevarandefrågor som tagits fram. Den lagstiftning och övriga nationella bevarandeåtgärder som föreslås kommer att bli ett viktigt stöd i KB:s fortsatta arbete. Den digitalisering som KB på- börjat av samlingarna är också en viktig bevarandeåtgärd. Tillgängligheten är en fråga som engagerar många. Digitalise- ringen är viktig för att öka tillgängligheten till det rika kulturarv som KB besitter. Även om KB bara skulle vara ett forsknings- bibliotek, så anser många att KB i högre grad borde vara ett forsk- ningsbibliotek för hela landet. Ganska många tycker också att KB vänder sig till forskarsamhället i alltför hög grad, på bekostnad av utbildning/studenter och allmänheten. Till stöd för detta talar även att fler anser att KB bör vända sig till alla/medborgarna, alter- nativt dem som har intresse eller behov av KB:s material, än de som anser att KB gör detta . KB framhålls också av många som vik- tigt för andra bibliotek. Allmänt framhålls önskemål om bättre öppettider, exempelvis införande av söndagsöppet, samt att mer material ska tillgängli- ggöras på Internet. Tillresande såväl från olika delar av som utländska besökare anser att det är helt fel att man inte kan få tillgång till en bok om man inte förbeställt inom . Flera nämner att digitalisering behövs, och någon önskar att mikrofilm ska lånas ut samt att fjärrlånesystemet behöver bli snabbare. En majoritet anser att den publika verksamheten är tillräcklig och att den har rätt inriktning. Önskemål finns dock om ett mer öppet KB – öppet för alla med lättare programinslag, mer KB:s uppdrag och verksamhet material på webben, som mötesplats för kultur och forskning för både professionella och lekmän som kan leda till nya idéer. Önskemål finns om att KB ska ta ansvar för bokhistoria. Många tycker att KB är för Stockholmsinriktat. Den digitalisering som påbörjats inom KB bör uppmärksammas t.ex. av Suecia Antiqua et Hodierna. Vidare är digitaliseringen av affischer och den publika verksamheten kring detta, bl.a. i form av en vandringsutställning, kombinerat med att materialet blir till- gängligt via Libris webbsök ett värdefullt sätt att nå ut mer allmänt. Publika verksamheter i som utställningarna om , och är också viktiga för det all- männa intresset. Nämnas bör även utställningar som De litterära sällskapen – en starkt växande rörelse av betydelse för intresset för boken. Nämnas bör också Svensk Bokkonst – kanske något för satsningarna som pågår för svensk design – samt KB:s vänföre- ning Biblis. KB har tagit ett värdefullt initiativ genom den systematiska planering för det framtida digitaliseringsarbetet som påbörjats. Detta utgör en god grund för en mer omfattande digitalisering av samlingarna så att landets gemensamma kulturarv blir till glädje och nytta för hela landet. Det är också ett av förslagen i detta betänkande. KB:s uppgift är också nationell samordning och utveckling av det svenska forskningsbibliotekssystemet och infrastrukturen för informationsförsörjning till forskning och högre utbildning. Förutom de uppgifter som framhållits i det förgående och också är en del i informationsförsörjningen till forskning och utbildning kan nämnas fjärrlånesystemet, de samordnade förvärven av elek- troniska informationsresurser samt det arbete som inletts i samarbete med lärosätena för att med utgångspunkt i första hand från deras behov och önskemål bygga upp ett svenskt nätbibliotek. Trots de medvetna satsningar som gjorts – efter ombyggnaden – på den utåtriktade verksamheten måste man nog ändå påstå att KB är relativt okänt. För många är KB bara ett stort gult hus i . KB bör göra en kraftsamling för att bli mer allmänt känt. Även om KB:s primära uppgift är att vara forskningsbibliotek med huvuduppgiften att för framtida forskning samla allt och spara allt utan gallring så bör KB:s samlingar och verksamheter bli mer kända. En plan för den utåtriktade verksam- heten bör tas fram och resurserna förstärkas. Av tidigare erfaren- heter kan slutsatsen dras att planen bör utgå från specifika mål- KB:s uppdrag och verksamhet grupper – t.ex. lärare/forskare/studerande och deras bibliotek och organisationer, media, myndigheter, folkbildningen, förlag, bok- handlare etc. En stor förändring har skett när det gäller KB:s utåtriktade verksamhet, särskilt efter ombyggnaden . Samordningen mellan informationsansvariga inom KB bör också förbättras. En mer central plats i organisationen är också viktig. KB:s ambitioner att delta i den allmänna biblioteksdebatten är goda, men där har genomslagskraften har inte varit så stor. En annan viktig fråga är KB:s omvärldsanalys. KB har gjort många värdefulla insatser, t.ex. starten av och konsortieförvärven av elektroniska informationsresurser. KB har också skaffat sig goda kunskaper på det upphovsrättsliga området. Återkommande användarundersökningar ingår som ett led i om- världsanalysen. Ett mer systematiskt arbete bör dock startas för att definiera och beskriva KB:s omvärld, vilka som är intressenter och hur dessa ska nås. Varje enhet bör ta fram väl förankrade kort- och långsiktiga planer för sina verksamheter, och dessa bör fastställas av Riksbiblioteka- rien. Dessa ska utgöra underlag för KB:s övergripande långsiktiga planering. Detta blir ännu mer angeläget med tanke på vad som för- slagits i detta betänkande och som ställer stora krav på KB:s orga- nisation, samarbetsförmåga och handlingskraft. De allra flesta anser att KB:s personal är kompetent, service- medveten och överlag gör ett mycket bra arbete. Det är emellertid viktigt att KB gör en analys av det framtida kompetensbehovet – dels inför de utvidgade uppgifter som väntar, dels med hänsyn till kommande pensionsavgångar. Flera av de åtgärder som behöver vidtas ställer nya krav på KB. Bedömningen är att KB med vissa resursförstärkningar och några organisatoriska förändringar har alla förutsättningar att klara detta på bästa sätt. Flera av de mål som ställdes upp i visionen 1998 är förverkligade. Med de insatser som föreslås kommer det att finnas goda förut- sättningar för att visionerna ska vara förverkligade . 3 Samla in – Pliktlagen Pliktexemplar har samlats in och bevarats . De första svenska bestämmelserna är daterade och återfinns i en kansliordning från detta år. Genom denna tidiga bestämmelse och genom Kungl. (KB) etablering har ett unikt kulturarv bevarats för framtiden. KB:s uppdrag är att samla in hela den svenska tryckproduktio- nen, publikationer med svensk anknytning som givits ut utomlands och en representativ samling utländsk litteratur samt vissa elektro- niska dokument. I uppdraget ingår också att stå för kontinuiteten – att beskriva samlingarna, bevara dem för framtiden och göra dem tillgängliga. Vidare ingår att framställa nationalbibliografiska pro- dukter, ansvaret för samkatalogen och det nationella biblioteks- datasystemet Libris. KB:s samlingar är ovärderliga – ett kulturarv som som speglar och omfattar allt från medeltida hand- skrifter till 200 miljoner webbsidor. KB står för bredd och djup samt kontinuitet när det gäller det skriftliga kulturarvet genom det lagstadgade ansvaret för insamling av allt material som trycks i landet och som är avsett för allmän spridning. Detta omfattar böcker/monografier, periodiska publi- kationer (tidskrifter, årsböcker etc.), dagstidningar och vad som benämns småtryck samt bilder, affischer och vykort. Genom att KB började samla in material från webben 1997 har också en del av det digitala materialet sparats för eftervärlden. Det är nu angeläget att även det senare blir lagreglerat. KB är en unik källa för utbildning och forskning och ovärderlig som bevarare av vårt svenska kulturarv. Vilken betydelse detta har får vi alla påminnelser om när nationalbibliotek utsätts förstörelse i samband med naturkatastrofer och krig. På en konferens under Samla in – Pliktlagen slutet om elektronisk publicering som handlade om vart vi är på väg uttryckte nationalbibliotekarien från – där bränts ner – I want to know where I come from. Frågan är om det svenska systemet vad gäller tryckta skrifter ska behållas och vilka behov av förändringar det finns. Insamlingen av det digitala materialet behöver lagregleras så att inte mer av det svenska kulturarvet på webben går förlorat för framtiden. 3.1.2Tidigare utredningar och propositioner Med anledning av vissa förändringar i tryckfrihetsförordningen (TF, 1949:105) med konsekvenser för pliktleveransordningen till- kallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att se över bestämmelserna om pliktleveranser. Utredaren skulle titta på i vilken utsträckning universitetsbiblioteken i de sex hög- skoleregionerna skulle kunna utnyttja pliktexemplaren för sin för- sörjning av svenskt tryck. Om inte pliktleveranser skulle kunna gå till samtliga bibliotek skulle förslag lämnas om antalet pliktexem- plar och fördelningen av dessa. Ett exemplar skulle betraktas som nationalexemplar att bevaras för framtiden och alltså i första hand inte vara ett bruksexemplar. Vidare skulle möjligheterna att gallra i materialet undersökas – t.ex. genom selektiv rekvisition eller utgall- ring efter leverans. Utredaren skulle också beakta de vidgade möjligheter till samordning som Libris-systemet medgav. Utredaren redovisade sina förslag i betänkandet Pliktexemplar av skrift (DsU 1977:12). Beträffande antal och karaktär slogs fast att de kulturella och administrativa skälen var synnerligen starka för att ha ett nationalexemplar (KB) och ett reservexemplar (). Som motiv för fler än två exemplar angavs behovet av tillgång till ett brett inhemskt material för forskning, akademiska studier och annat utnyttjande på flera ställen. Olika möjligheter till begränsning övervägdes främst i fråga om huruvida det s.k. små- trycket skulle samlas in, men starka principiella skäl anfördes för att de sex dåvarande s.k. högskoleregionerna skulle behandlas på ett likvärdigt sätt i fråga om tillgång till litteratur för forskningsända- mål m.m. Detta innebar en ökning av antalet pliktexemplar till sju.