sou · GRB390d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Regeringen bemyndigade genom direktiv 2002:66 chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att: kartlägga omfattningen av och ändamålet med de insatser kommuner och landsting gör för att med hjälp av forskning och utveckling (FoU) och andra innovativa verksamheter förnya och förbättra den egna verksamheten, föreslå hur kommuner och landsting systematiskt kan utveckla utnyttjandet av FoU och annan kunskap för att förnya och förbättra sin verksamhet, överväga hur FoU inom kommuner och landsting kan utvecklas i samverkan med statliga organ, samt överväga hur kommuners och landstings roller i utvecklingen av lokala och regionala innovationssystem kan stärkas. Med stöd av detta bemyndigande förordnade departements-chefen professorn och rektorn vid som särskild utredare. Vidare förordnades ekonomie doktorn som huvudsekre- terare. Tilläggsdirektiv till utredaren lämnades med tillstånd att förlänga utredningsarbetet till . Den särskilde utredaren får härmed överlämna sitt betänkande Innovativa processer. Med detta är uppdraget slutfört. Sammanfattande analys och förslag..................................... Den tredje generationens innovationspolitik .................. Ett nytt perspektiv växer fram ................................................ Kommuner och landsting i fokus ........................................... 1.2.2 Innovationer möter alltid motstånd ............................ 1.2.3 Ska problem lösas eller upplösas?................................ Studiens direktiv och syfte ...................................................... 1.3.1 Direktiven och vår tolkning av dem ............................ Ansats och avgränsningar........................................................ 1.4.1 En studie på teoretisk grund........................................ 1.4.2 Tre konferenser och en avslutande vernissage ........ 1.4.3 Fallstudier som väg till kunskap och insikt................. 1.4.4 Tvärsnittstudier för att fånga helheten........................ 1.4.5 Hur vet man vad som är viktigt? Behöver innovativa processer? Vad är problem och vad är symtom? Exempel på den offentliga sektorns interna problem............ 2.2.4 Stora skillnader mellan exempelvis skolor................... 2.2.5 Lägger kommuner pengar på för många saker? Den viktiga frågan .................................................................... forskning om innovativa processer.................... Den internationella litteraturen............................................... System- eller strukturperspektivet............................... Forskningssamarbete och nytta ................................... Studiens teoretiska grund ...................................................... 3.3.2 Flecks teori om tankestilar och tankekollektiv......... 3.3.3 teori om innovationers spridning.................. 3.3.5 Idén om Mode 1 och Mode 2..................................... 3.4.1 Begreppet innovation och dess släktingar ................. 3.4.3 Begreppen verk och verkshöjd samt 3.4.4 Syntes så här långt....................................................... Under ytan - konkreta fall.......................................... Omsorg: Tailldsgåden............................................................ Den Keltiska Tigern och ............................................... Några fler exempel med reflektioner .................................... BBC Walking with dinosaurs..................................... 4.6.22 I Arns fotspår.............................................................. Innovativa processer i kommuner och landsting - en Ansats, analysfilter och urval av kommuner ........................ Storlek på stad............................................................. Urval av miljöer och befattningshavare i kommuner .......... Ansats, analysfilter och urval av landstingsmiljöer.............. 5.6.1 Förekomst av innovativa processer............................ 5.6.2 Inställningen till förnyelse och synen på dess 5.6.3 Insatser för att stödja innovativa processer?............. 5.6.4 Vilken typ av innovativa processer pågår i 5.6.5 Syftet med de innovativa processerna?...................... 5.6.6 Hur uppkommer idéer till innovativa processer? 5.6.7 Vilken betydelse har innovativa processer?............... 5.6.8 Vilka faktorer underlättar respektive försvårar? 5.7Hur bra anser sig kommunerna vara på att stimulera 5.7.1 Vad upplevs som det största tillväxtproblemet? 5.7.2 Vad ansåg tillväxtföretagen om 5.7.3 Vilka tillväxtteorier arbetar kommunerna efter?....... 5.8.1 Förekomst av och inställning till innovativa 5.8.2 Inställningen till förnyelse och synen på dess 5.8.3 Insatser för att stödja innovativa processer?............. 5.8.4 Vilken typ av innovativa processer pågår i 5.8.5 Syftet med de innovativa processerna?...................... 5.8.6 Hur uppkommer idéer till innovativa processer? 5.8.7 Vilken betydelse har innovativa processer?............... 5.8.8 Vilka faktorer underlättar respektive försvårar? Ansats och metod ....................................................... 6.2.4 Resultat I: avtäckning av det dolda ...... 6.2.5 Resultat II: De mer fördjupade fallstudierna............ 6.3.1 Exempel på förnyelse uppifrån .................................. 6.3.2 Exempel på förnyelse nerifrån ................................... Patient- och handikapporganisationer.................................. Läkemedels- och medicinföretag .......................................... Fack- och intresseorganisationer .......................................... Informationsspecialister och databaser ................................ Utredningens teoretiska resultat och slutsatser............ En definition av innovativa processer................................... Förslag till klassificeringsmodell ............................... Applicering av modellen............................................. Slutsatser från fallstudierna ................................................... Slutsatser från breddstudien.................................................. Bilaga 1: Kommittédirektiv ........................................................... Bilaga 2: Fokuseringsstudie med demokratimetod...................... Bilaga 3: Exempel på aktörer som fick frågor av utredningen .... En utredning som tagit sig namnet Innovativa processer har mycket att leva upp till. För det första är det troligt att det är svårt att trovärdigt närma sig ämnet utifrån mer traditionella sätt att arbeta i en statlig utredning. För det andra kanske en process- inriktad utredning bör leva sitt ämne och arbeta i utpräglad processform. Det resultat som föreligger har nåtts genom en unik process med många deltagare och stora förväntningar. Det stora intresset tolkar vi som ett uttryck för angelägenheten i utredningens problemställningar. Huruvida betänkandet lever upp till förväntningarna får mottagarna bedöma. Vi kan bara konstatera att vi står i en stor tacksamhetsskuld till alla som på olika sätt medverkat i eller bidragit till utredningen. Utredningen vill framförallt rikta sitt varmaste tack till , Svenska Kommunförbundets och gemensamma enhet för tillväxt och regional utveckling (TRU) liksom till , Svenska Kommunförbundets FoU-råd. Vi vill också tacka i sin helhet, inte minst och . Stort tack som bl.a. organiserade och medfinansierade vernissagen och för ditt stora engagemang under hela utredningen. Tack , , för hjälp med finansieringen och för er medverkan vid vernissagen. Tack Dag Krogdahl, , för alla datorer vi fick låna. Tack också , Arkitektbyrån , ni på Studio CA, ni på Spectravision (som alltid ställer upp! ), , Okidok KB, , FLUX, alla ni på Aare Seriegrafi samt , & Video . Ni bidrog med kunskaper, ideellt arbete och kvalitetstjänster. Tack till Teppichwerke för produktionen av de skräddarsydda budskapsmattorna. Tack också för att du kryddade vår session med erfarenheter från och vägen fram till Losec. Ett stort tack också till alla ni som med- verkade och ordnade med innovationsstationerna på . Tack alla deltagare på vernissagen och på våra tidigare tre konferenser för att ni tog er tid att bidraga till vår processuella tankesmedja. Tack till er som hjälpte oss med registrering av deltagarna, utskick m.m. Inte minst tack till föredragshållare, samtalsledare och dokumentatörer på konferenserna. har med stort engagemang bistått oss med fallstudier och konferensdokument och som varit ett givande bollplank: Tack! , , har också varit en viktig partner i fallstudiearbetet. Du ska ha ett stort tack! universitets- bibliotek, inte minst , har bidragit med stora insatser i samband med litteraturstudien. Vi har haft givande teoretiska diskussioner med bland andra vid samt , , och vid . Suveränt med sådant utbyte! Tack , Center, , för ditt engagemang. Varmt tack till och , för såväl våra historiska reflektioner som för synen på vetenskapliga metoder. och på har genom möten och dialog fått oss att beakta flera intressanta perspektiv. Tack också till för insatser under vår gemensamma konferens . på fick oss att verkligen tänka till över temat företagsklimat. Låt oss fortsätta dialogen! Hur ska vi kunna tacka alla er som bidragit till fallstudierna? Vi är djupt imponerade över det stora engagemang som visats av så många. Tack också ni som hjälpte oss med brev- förfrågningar och enkäter. Speciellt tack till TLS, Dialog, Tidskrifter – och tack , PAR, och och på NU-Gruppen för er hjälp. Tack , , för extrainsatserna under slutspurten. Till alla ni andra som bistått oss med viktig kunskap, information och kritik riktar vi också vårt varma tack! Jo, en sak till: Vi ser inte detta denna publikation som en slutdestination. Den viktiga frågan är: Hur går vi vidare? Sammanfattande analys och förslag Utredningen processer ger fem förslag. Fyra av dessa syftar till att på olika sätt stärka verksamheter inom kommuner och landsting. Det femte förslaget handlar om att stärka tillväxten, vilket leder till mer resurser för att bl.a. finansiera kommunala och landstingskommunala välfärdstjänster. Förslagen har synergier med varandra och bör betraktas som en helhet. Ett sätt att stimulera till mer innovativa och bättre fungerande kommun- och landstingsverksamheter är att vidta åtgärder som frigör den innovativa energin hos de närmare en miljon med- arbetare som arbetar i t.ex. skolor, äldreomsorg och vård. Vi tror att en effektiv väg för att uppnå det är att stimulera till innovativt ledarskap i kommuner och landsting. Vårt första förslag är att inrätta medborgarvärdesprogram inriktat mot skola, vård, omsorg och infra- stuktur. Det handlar om att erbjuda möjlighet till betydande statlig finansiering om kommuner eller landsting kan visa upp intressanta förslag på innovativa utvecklingssatsningar jämte att de kan finansiera dessa proaktiva satsningar till hälften. Detta kommer att innebära incitament till att tänka till och prata sig samman i kommuner, landsting och regioner. Det kommer också att sätta press på statliga myndigheter att stödja lokala och regionala förnyelseinitiativ. Ett annat sätt att stimulera till mer innovativa och bättre fungerande kommun- och landstingsverksamheter är att vidta åtgärder som bidrar till att kommuner och landsting i högre grad tillämpar de allra bästa arbetssätten. Det förutsätter insatser för att stimulera lärandet, och då främst i bemärkelsen att lära av vad andra i (och andra länder) gjort för att hantera liknande problem. Vårt andra förslag är att etablera en ny övergripande och högkvalitativ erfarenhetsbank som inkluderar praktikfall, länkar till forsknings- projekt samt länkar till utvalda och kvalificerade informationskällor. Sammanfattande analys och förslag En förebild kan vara som drivs av . Våra övriga förslag skapar behov och efterfrågan på denna erfarenhetsbank. Ett annat sätt att stimulera till mer innovativa och bättre fungerande kommun- och landstingsverksamheter är att vidta åtgärder för att öka den nationella kunskapen om innovativa pro- cesser och då speciellt i kommun- och landstingskontext. En väg för att göra det är att verka för bättre forskning, stärkt utbildning (inte minst uppdragsutbildning) samt stärkta möjligheter till uppdragstjänster. Vårt tredje förslag handlar om att etablera dels nya kompetenscentra i regionerna, dels två nya grundforskningscentra inriktade mot innovativa processer med forskarskolor och kommun- doktorander. Det förstnämnda kan betraktas som ett komplement till de teknikparker som finns på många håll, men som främst har företag och teknik i fokus. Kommun- och landstingsverksamheter kan också stimuleras genom ökad samverkan med forskningen inom högskolor och universitet. Vi har inriktat oss på att förbättra forskarnas incitament för att intressera sig för frågor av kommun- eller landstingskaraktär. Utredningens fjärde förslag är den tredje merit- portföljen för att uppvärdera samverkan som meriterande faktor inom högskolevärlden. Detta förslag kommer också att bidra till ökad samverkan med exempelvis företag, patientorganisationer och statliga organ. Det femte förslaget är inriktat mot att skapa nya resurser, som till en del kan användas för att utveckla och finansiera kommunala och landstingskommunala välfärdstjänster. Det handlar om fungerande åtgärder för att i konkret mening öka näringslivs- tillväxten i kommuner och regioner. Förslaget ska utgöra ett viktigt komplement till annat som görs för att stimulera tillväxten. Konceptet vi föreslår är att på ett sinnrikt sätt rekrytera handplockade företag från andra länder som tillhör framtidsbran- scher och som ligger i linje med målen i den svenska innovations- politiken. Det konkreta förslaget är att inrätta , och kärnan i detta är ambitionsnivå, strategiskt fokus, genomtänkt bemanning och sättet att arbeta. Närmast följer en mer utförlig beskrivning av förslagen samt några sammanfattande ord om hur utredningen arbetat. Vi inleder med en kortfattad bakgrundsbeskrivning. Se också figur 1 allra sist i detta avsnitt. Sammanfattande analys och förslag Behovet av en ny innovationspolitik Vid i beslöts att EU skulle eftersträva att become the most competetive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion. För att förverkliga detta mål krävs genomgripande förändringar och förnyelse. har därför presenterat rapporten Utgångspunkten är att innovationer är nyckelfrågor i den kunskapsbaserade ekonomin. Innovationer driver ekonomin och förnyar den också ständigt. Man urskiljer flera faser i innovationspolitikens utveckling. Den första generationens politik byggde på tanken att innovationsprocessen hade ett linjärt förlopp. Processen börjar i forskarnas laboratorier och fortsätter i flera steg intill dess att det sker en kommersialisering i näringslivet. Studier av innovationsprocesser visade emellertid att det sällan gick till som den linjära modellen förutskickade. Utifrån denna kritik skapades en andra generationens innovationspolitik som utgick från ett systemperspektiv – fortfarande med näringslivet i fokus – men med teoretiska föreställningar om att processerna kunde gå i olika riktningar och många olika aktörer kunde vara inblandade. Man talade om nationella innovationssystem, liksom regionala och sektoriella. I förknippas närmast med denna modell. Men systemtanken hinner knappt omsättas i handling förrän presenterar den tredje generationens innovationspolitik. I denna politik är ansatsen bredare och föres- tällningen är att innovationspolitiken inte kan låsas in i enskilda sektorsprogram utan skall finnas i kärnan av alla politikområden. Man fokuserar sociala behov och mål mer än industriella – och man trycker på innovationer snarare än teknologier. Slutsatsen är följande: It will be necessary to identify and involve key stakeholders in the process and to develop interfaces that allow for pooling of knowledge, learning from experience and evidence and further co-ordination of policy intiatives. Though the third generation policy will need to be developed interactively, rather than imposed from on high, this 1 Lengrand, L. (2002). Innovation policy and regulatory framework. Making innovation an integral part of the broader structural agenda. : European Commission 2003. Sammanfattande analys och förslag process will require leadership and vision, with high profile and high level innovations champions sustaining it. (s. 12) Det mesta tyder på att behöver en kraftsamling för förnyelse och tillväxt – en nationell innovationspolitik. Denna slutsats formulerades visserligen av en arbetsgrupp till- satt av industridepartementet i rapporten för tillväxt (Ds 1981:18) väl i linje med sättet att tänka i den första generationens innovationspolitik. Frågan har blivit ständigt mer aktuell. I motsats till denna arbetsgrupps rekommendationer är vår slutsats att den nationella innovationspolitiken inte enbart är en angelägenhet för det privata näringslivet utan något som är sektorsöverskridande och berör många delar av kunskapssamhället. Denna slutsats överensstämmer väl med diskussion om den tredje generationens innovationspolitik. Vi bedömer även att idéer om förnyelse och innovationer inte är en bristvara i vårt land. Mått som antalet patent och copyrights i förhållande till befolkningens storlek indikerar att nyskapandet och idérikedomen är väl så förekommande i som i andra länder (se tabell 1 i kapitel 1). Idéer till innovationer tycks vi således klara men vi har svårare att få till stånd de övriga leden i innovations- processen som har att göra med mötesplatser, samspel över organisationsgränser, incitament och kommersialisering. Utred- ningen valde därför att sätta sitt fokus på innovativa processer. Ett resultat av en innovativ process kan vara ett projekt, en ny metod, ett nytt verktyg eller en helt nyskapad verksamhet – eller något annat av förnyelse- eller forskningskaraktär. En innovativ process är inte samma sak som exempelvis ytterligare en omorganisation. Allt för många omorganisationer har gjorts utan att man stimulerat det man allra helst vill komma åt, dvs. de värdeskapande processerna. Generellt för innovativa processer är att de handlar om att bryta traditionella mönster på ett sätt så att stora skillnader i prestation eller resultat uppnås. Banbrytande idéer kan också avse idéer till lösningar som i efterhand synes vara mycket enkla eller självklara. Många vardagsinnovationer i privatlivet och yrkeslivet är av den karaktären. Om en innovativ process leder fram till en ny behandling av t.ex. blödarsjuka är det sålunda patienternas och samhällets nyttjande av resultatet som utgör sista fasen i den innovativa processen. Observera att en innovativ process, som den här definieras, inte anses slut i och med att en teknisk eller annan lösning framtagits eller att en rapport tagits fram. Sammanfattande analys och förslag medborgaren måste sättas i fokus när man bedömer resultaten. I vissa fall kan kunskaper i sig vara ett värde. I andra fall bör de betraktas som energi till handlingar som när de görs blir till önskat värde för medborgarna. Enligt regeringens direktiv ska utredningen: kartlägga omfattningen av och ändamålet med de insatser kommuner och landsting gör för att med hjälp av forskning och utveckling (FoU) och andra innovativa verksamheter förnya och förbättra den egna verksamheten, föreslå hur kommuner och landsting systematiskt kan utveckla utnyttjandet av FoU och annan kunskap för att förnya och förbättra sin verksamhet, överväga hur FoU inom kommuner och landsting kan utvecklas i samverkan med statliga organ, överväga hur kommuners och landstings roller i utvecklingen av lokala och regionala innovationssystem kan stärkas. Ambitionen är att utredningens resultat ska öka förståelsen för innovativa processer samt leda fram till förslag om hur goda innovativa processer kan stimuleras. Kommuner och landsting har flera roller som gör att man bör belysa behovet och förekomsten av innovativa processer från olika perspektiv. Vissa processer gene- rerar kunskaper och idéer som kan användas av själva kommun- eller landstingsorganisationen. Andra processer genererar kunskaper och idéer som bidrar till livskraften hos verksamheter och personer inom kommunens/territorium som i sin tur stärker finansieringen av den offentliga verksamheten. En viktig aspekt hos en kommun är just det faktum att den har ett intresse för ett visst geografiskt område som inkluderar en mångfald människor och företag. Det skiljer sig exempelvis från ett multinationellt företags intresse, som i regel är att optimera lönsamheten genom att förlägga verksamhet till för det ändamålet lämpliga platser och sedan eventuellt flytta verksamheten. Studien ska belysa processer som kan stärka regioner. Forskning är en viktig del i många innovativa processer men utbildning kan vara väl så viktig. Originell forskning är också i sig själv en innovativ verksamhet. Vidare är forskning ett bra sätt för att öka förståelsen också för sådana innovativa processer som i sig själva inte kräver forskningsinsatser. Regeringens mål med forskningspolitiken är att göra till en ledande forsknings- Sammanfattande analys och förslag nation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Frågan är bara vilken sorts forskning som ett land bör satsa på. Det finns aktörer som med strategisk forskning endast avser teknisk eller naturvetenskaplig forskning. En alternativ utgångspunkt är att vi behöver forskning om helheten i de processer som i slutänden kommer samhällsmedborgarna till nytta. Vissa, men inte alla, sådana processer innehåller tekniska komponenter men alla – också de tekniska – innehåller (eller bör innehålla) t.ex. ekonomiska och humanistiska komponenter Vi har noterat att kunskapsproduktionen i samhället har förändrats mycket . Det gör att man inte bara bör ha högskolor och universitet i fokus när man diskuterar forskning. finns många andra sofistikerade kunskapsproducenter och det är sannolikt i samverkan mellan dessa, universitet och högskolor och praktiken som de riktigt intressanta kunskapsprocesserna sker. I direktivet, jämte regeringens forskningspolitiska proposition (2000/01:3), talas om forskning men också FoU. Med forskningspolitik ska alltså förstås såväl forskning som utveckling. I vissa fall kan det vara svårt att dra gränsen mellan forskning och utveckling. En risk i samband med studier av innovationsfältet är att hamna i teknikfällan, dvs. att med innovationer endast avse teknik eller tekniska produkter. Vi är medvetna om den stora betydelse som teknik har i vårt moderna samhället – och vad den haft i ett historiskt perspektiv. Men vi är också medvetna om att andra aspekter haft stor betydelse. I studien om innovativa processer kommer därför teknik att ses endast som en del av en större helhet alternativt ett av många områden som kan vara föremål för processerna. EU-kommissionären gav följande kommentar i anslutning till studien som vi refererade till inledningsvis: Innovation in a knowledge-economy is diverse. It is no longer exclusively based on research, science and technology or enterprise and ingenuity. It is increasingly based on other factors such as organisational or presentational innovation, where the focus is not necessarily on technological aspects of new produkts or services, but on intangible value added, improved market position, or increased productivity.2 2 Meddelande: Commission issues Innovation Tomorrow, a key reflektion on how to update innovation policy in the context of the strategy (IP/03/514). Sammanfattande analys och förslag Grundsynen i vår studie är att innovativa processer sällan sker i ett vakuum. De påverkas av och interagerar med omvärlden och de faktorer som därvid är relevanta. En av frågorna som studien ska besvara är just vilka miljöfaktorer som inverkar. Kommuner och landsting svarar för en betydande del av den offentliga sektorn.