sou · GRB315d1 · 2004-01-01 00:00:00 — skulle enligt sina direktiv belysa eventuella effektivitets- och rationaliseringsvinster av en samordning av TPB:s och i skolans () läro- medelsproduktion. Kommittén stannade för att inte föreslå en samordning. I sin årsredovisning 1997 har TPB redovisat ett möjligt alternativ till nuvarande huvudmannaskap och finansiering av läromedelsför- sörjningen för synskadade. TPB konstaterar där att för den enskilde funktionshindrade är rätten att studera helt avhängig av att det finns en kostnadsfri studielitteraturservice. Man pekar på att i har American with Disabilities Act lett till att företag i större utsträckning är tvungna att ta ansvar för att deras produkter anpassas till funktionshindrades behov. Någon typ av rättighets- lagstiftning och stöd behövs för att förlagen skall ta på sig ett ansvar för att göra kurslitteratur digitalt tillgänglig för funktions- hindrade studerande. TPB framhöll vidare att deras utvecklingsarbete när det gäller elektroniska läsmedier borde kunna utnyttjas också av andra användare för vilka en strukturerad tillgång till texten och ett lätt- begripligt multimedium är att föredra. I årsredovisningen pekade TPB på alternativet att slå ihop verksamheten med (dåvarande) i . TPB samarbetade redan med den institutionen, liksom man samarbetar med motsvarigheten vid , när det gäller förvärv och upp- handling. Läromedelsenheten producerar punktskriftsböcker, tal- böcker samt e-textböcker för synskadade elever i det allmänna skolväsendet, men har ingen biblioteksfunktion. säljs till skolbiblioteken för vidare utlån till eleven. Kommunen står således för kostnaden för att ta fram en kopia till en synskadad elev. Boken placeras sedan i skolbiblioteket, eventuellt utan att få någon mer låntagare. I nämnda årsredovisning 1997 framhöll TPB att ett centralt bibliotek för anpassade läromedel och kurslitteratur skulle kunna bli tillgängligt för lån via såväl folk- som skol- och högskole- bibliotek, vilket även skulle lösa problemet med dyslektikers och vuxenstuderandes läromedelsförsörjning. förde fram tanken på en ny central statlig myndighet, Statens studielittera- turbibliotek för läshandikappade elever och studerande alltifrån förskola till doktorandstudier, en samordning av alla resurser och en likabehandling av alla funktionshindrade när det gäller anpass- ning av läromedel och kurslitteratur. Situationen är nu delvis en annan än 1997. Nya grupper studerande har tillkommit och jag har därför tagit fasta på ovan nämnda förslag och de fördelar det skulle medföra för de elever och studerande som tillkommer genom mina förslag i övrigt, dvs. barn i förskolan och vuxenstuderande med läshandikapp inklu- sive studerande på gymnasial nivå och i komvux. Dessutom skulle läshandikappade föräldrar som behöver hjälpa barnen med läxor eller på annat sätt följa barnens skolgång kunna låna aktuella läro- medel. Vinsten med samordning av tekniska resurser och utlånings- verksamhet genom att samordna dem på ett ställe har även fram- hållits i de kontakter jag haft med berörda lärare och föräldrar. Det skulle upplevas som en fördel för utbildningsansvariga, lärare, elever och föräldrar att ha tillgång till ett gemensamt katalogiserat material, som sedan snabbt kan framtas, mångfaldigas och distribueras. Jag vill här föra fram ytterligare ett antal fördelar som jag bedömer skulle uppnås genom samverkan mellan ett nytt instituts uppdrag och TPB:s verksamhet och uppdrag. Genom utnyttjande av lånemöjligheten på samma villkor uppnås likvärdighet för samt- liga läshandikappade. Behoven inom gruppen är så specifika att en sammanhållen resurs för mångfaldigande och utlåning kan motive- ras. Vidare kan jag peka på att modellen med ett sammanhållet uppdrag finns i t.ex. och . Rent ekonomiskt skulle de statliga insatserna för läromedelsför- sörjningen för läshandikappade sannolikt vinna på en koncentra- tion. Biblioteksmodellen är ekonomiskt rationell och effektiv. Det kommer inte att ske någon överproduktion, utan de framställda exemplar av ett läromedel som behövs kommer att utnyttjas till fullo och inte ligga oanvända lokalt. En samlad ekonomisk administration kan hanteras flexibelt och särskilda satsningar sam- ordnas. Administrationen effektiviseras, information och tillgänglighet ökar Flera områden inom hanteringen av läromedel för läshandikappade skulle vinna på en samordning av vissa resurser enligt mitt sätt att se. Tillgängligheten ökar genom samlad katalogisering och informa- tion till elever, lärare och föräldrar som därmed har ett enda ställe att vända sig till i läromedelsfrågor. TPB:s digitala titlar läggs i ett arkiv hos Sunet och lånet kan bokas direkt och fås genom post eller via bredband. Ett välfungerande nätverk mellan olika universitets- och högskolebibliotek kan utnyttjas även av skol- och folkbibliotek. En central service etableras när det gäller överföring av litteratur, information kring den, samordning och distribution. Denna service blir behovsstyrd enligt de mål för verksamheten som jag ställt upp och genomförs i samverkan med andra bibliotek för att tillgodose synskadades och andra läshandikappades behov av litteratur. För skolan kan TPB:s alla övriga titlar bli tillgängliga om TPB får ett ansvar även för detta område avseende exemplar och lånetid. kommer att kunna ha såväl böcker som är överförda med stöd av undantagsparagrafen i upphovsrättslagen som kom- mersiellt producerade böcker ingående i sin service. Detta kan ske bl.a. genom att läromedelsförlagen bidrar med att leverera böckerna som filer i XML och de då utgör underlag för såväl talbok som e- text i punktskriftsbok. Mitt förslag bör således inte medföra några negativa effekter på en önskvärd stimulans av läromedelsmarknaden. Författare och förlag förutsätts fortsatt svara för produktionen av läromedel i minst motsvarande omfattning som . utvidgad krets brukare samt bättre och snabbare metoder att anpassa och distribuera läromedlen till användarna borde markna- den öka. En sammanhållen service som gäller samtliga studerande finns i många andra länder. Så har exempelvis i Recording for the Blind and Dyslexic inlett produktion av kursböcker i DAISY- format för 105 000 elever på alla stadier över landet. I har , för Synskadade, förutom det allmänna biblio- teket service till elever och studerande i både skola och högskola. TPB producerar inte material för studerande på basår eftersom denna utbildning inte berättigar till högskolepoäng. Någon pedagogisk utveckling av läromedel sker inte på TPB. Jag ser inte att en förändring på den punkten skulle behövas. Det peda- gogiska utvecklingsarbetet rörande läromedel för funktions- hindrade bör fortsatt hållas samman för alla olika funktionshinder på ett och samma ställe med samlad expertis, nämligen i det nya institut jag föreslår. Med de nya typer av multifunktionella läro- medel som kommer att produceras bör den peda- gogiska kompetensen på olika områden nära samarbeta för att skapa högkvalitativa läromedel. Jag föreslår att det bör uppdras åt den av mig föreslagna organi- sationskommittén att närmare precisera samarbetsformer mellan det nya institutet och TPB och de två myndigheternas respektive uppdrag. I förlängningen av ett inledande samarbete mellan de två myndigheterna ser jag stora framtida utvecklingsmöjligheter genom den teknikutveckling som sker på teckenspråksområdet. Sannolikt kommer samtidig överföring av DAISY-format till såväl talsyntes som teckenspråk att vara möjlig i samma hjälpmedel och utlåningsverksamheten skulle även kunna vidgas till gruppen hörselskadade. Det ingår inte i mitt uppdrag att lägga detaljförslag om ansvaret för de statliga insatserna i den framtida läromedelsproduktionen för funktionshindrade. Jag har dock redogjort för min grund- läggande syn på bemanning av ett framtida nytt institut. För att undvika slentrian i verksamheten och för att skapa en dynamisk organisation har jag förordat flexibilitet med endast en liten fast Min erfarenhet är, som jag tidigare redovisat, att det råder viss stagnation i nuvarande verksamhet. Denna kan enligt min uppfattning motverkas av ett större utnyttjande av tillfälliga medarbetare i form av ämnessakkunniga, pedagogiskt erfarna personer med intresse för de olika funktions- hinderområdena. Layout spelar en viktig roll när det gäller att göra ett läromedel attraktivt. Illustrationer och layout i läromedlen kan med fördel upphandlas på marknaden och därmed bli mer omväxlande från produkt till produkt. Olika expertinsatser är nöd- vändiga för när ett läromedel skall tas fram. Upphandling av tjänster görs redan i nuvarande organisation och mina förslag baserar sig på att detta bör ske i ännu högre grad . Det bör ankomma på den föreslagna organisationskommittén att närmare analysera och utveckla personalbehoven för en ny slag- kraftig organisation. De ekonomiska beräkningarna för mina förslag redovisar jag i kapitel 8. att en organisationskommitté får i uppdrag att skyndsamt utveckla detaljförslag för det nya institutets uppdrag och lägga förslag om den konkreta utformningen av institutet. Med hänsyn tagen till sedvanligt remissförfarande och riksdags- behandling bedömer jag att en sådan organisationskommitté skulle kunna arbeta och att den nya organisationen kan träda i kraft tidigast . uppdrag skall vara att förbereda bildandet av en ny myndighet – ett institut – med totalansvar för det statliga läromedelsåtagandet vad avser barn, elever och vuxen- studerande med funktionshinder utgående de förslag jag lagt fram. Detta innebär att vidta de förberedande åtgärder som krävs för att myndigheten skall kunna inrättas tidigast . Myndighetens verksamhet skall rymmas inom dagens ekonomiska ramar, dvs. de samlade resurser som finns fördelade på olika myndigheter med ansvar för läromedelsförsörjningen för funktionshindrade. Utöver en mindre fast stab skall myndigheten förfoga över vissa fria medel för projektanställningar, konsult- insatser m.m. för bl.a. olika former av utvecklingsinsatser. Vidare skall en verksamhetsplan och budgetunderlag tas fram för . skall även ge förslag till verksamhetsmål och erforderliga författningsändringar. Kommittén skall lämna förslag till institutets bemanning, behov av kompetens, organisation och arbetsformer. Förslagen skall bidra till att institutet präglas av flexibilitet och effektivitet i syfte att möta behoven av insatser för målgrupperna inom förskola, skola och vuxenutbildning. Förslagen skall vidare innehålla riktlinjer för hur samverkan skall ske med övriga berörda myndigheter och andra aktörer på läromedelsmarknaden. skall också ha i uppdrag att föreslå ett namn på institutet som bör präglas av institutets uppdrag. Jag har inledningsvis kortfattat redogjort för mitt uppdrag att före- slå hur det statliga åtagandet rörande läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder bör utformas och organi- seras. Jag ger även en kort redovisning av de uppdrag de nuvarande huvudaktörerna har och den ansvarsfördelning som råder. Huvud- ansvaret för det statliga läromedelsåtagandet vilar främst på och Talboks- och punktskrifts- (TPB), medan även ett antal andra myndigheter och organisationer bidrar till att finansiera verksamheten. Utifrån en bedömning av den totala nuvarande verksamheten drar jag slutsatsen att en sammanhållen organisation och finansi- ering skulle gagna såväl produktionen av läromedel som den enskilda individ som är i behov av anpassat studiematerial. Jag har övervägt några olika modeller för organisation av ansvaret för läromedelsåtagandet och beslutat föreslå följande. Den nuvarande läromedelsavdelningen vid läggs ner. Det samlade ansvaret för läromedelsför- sörjningen för funktionshindrade barn, elever och vuxenstuderande bör tillvaratas av ett nyinrättat institut. Det nya institutet lokali- seras till . Det nya institut som jag föreslår skall utgöras av en liten, central organisation som förutsätts arbeta på ett flexibelt sätt i nära sam- verkan med andra aktörer på området liksom med den kom- mersiella marknaden. Institutet skall ha huvudansvar för att till- gången på och tillgängligheten till läromedel för funktionshindrade barn, elever och vuxenstuderande säkerställs, men bör inte upprätt- hålla en egen produktionsapparat för läromedel av det omfattning som finns vid . Jag har beskrivit de huvudsakliga uppdrag jag anser att institutet skall ha. Dessa är att göra behovsanalyser, bedriva utvecklingsarbete, följa teknikut- vecklingen, bevaka och initiera FoU-arbete, svara för att behövlig läromedelsproduktion kommer till stånd, ansvara för det statliga produktionsstödet och ge konsultativt stöd. Vidare bör institutet ha i uppdrag att informera om läromedel och vara vägledande i fråga om befintliga distributionskanaler, ansvara för en läro- medelsbank, ta ansvar för att kvalitetssäkring av produkter sker samt samverka med TPB i fråga om låneverksamhet. Jag föreslår ett utvidgat uppdrag till TPB. Genom mina förslag tillkommer nya grupper läshandikappade elever och studerande som bör komma i åtnjutande av läromedel framtagna genom det nya institutets försorg. Dessa bör även, i likhet med vad som gäller främst för högskolestuderande, kunna utnyttja ett låne- system för att tillgodose sina behov av lättillgängligt kurs- och studiematerial. Det rör främst personer med läshandikapp, men på kan jag se att utlåningsverksamheten skulle kunna utvidgas till omfatta andra grupper av funktionshindrade. Teknik- utvecklingen kommer att medge att t.ex. hörselskadade kan få teckentolkning i samma system som läshandikappade nu får tal- syntes i DAISY-formatet. De informations- och distributions- kanaler som redan finns hos TPB bör kunna utnyttjas effektivare liksom den kompetens och kapacitet som besitter när det gäller att snabbt anpassa och mångfaldiga ett studiematerial. De ekonomiska fördelarna med ett utlåningssystem är väsentliga. En nära samverkan mellan TPB och det nya institutet förutsätts främst när det gäller pedagogiskt utvecklingsarbete kring läromedel. Slutligen föreslår jag att en organisationskommitté får i uppdrag att förbereda bildandet av ett nytt institut med ansvar för det stat- liga åtagandet vad avser läromedelsproduktion för funktionshind- rade barn, elever och vuxenstuderande. 8Läromedel i ekonomiska termer Det är en mångfacetterad och splittrad bild som framträder beträf- fande det ekonomiska stödet till läromedel för funktionshindrade. Spridningen mellan ett flertal anslagsposter över statsbudgeten och ett antal externa projektfinansiärer försvårar enligt min mening ett effektivt nyttjande av resurserna. Mitt förslag till ny organisation för statens läromedelsverksamhet innebär att mycket av resurserna samlas till en plats, det nya institutet. Det bör bli ett av institutets främsta uppdrag att initiera samverkan och samarbete med andra aktörer såsom myndigheter inom övriga departements ansvars- områden, fonder, stiftelser, organisationer samt aktörer på den kommersiella läromedelsmarknaden. Jag har för att få en bild av stödet och resurserna låtit kartlägga omfattningen av anvisade medel till myndigheter för produktion av läromedel för funktionshindrade (1997– 2001). I den mån det har gått att få fram uppgifter har jag också studerat vilka andra aktörer som varit finansiärer inom området. I bilaga 3 redovisar jag mera i detalj de ekonomiska satsningar som gjorts . I en förteckning över aktuella myndigheter och organisationer redovisas vilka som har haft ett direkt uppdrag att utveckla, producera eller på annat sätt medverka vid läromedelsproduktion eller har erhållit anslag som indirekt har varit avsedda för produktion av läromedel för funk- tionshindrade. Sammanställningen har gjorts mot bakgrund av befintligt material i budgetpropositioner, regleringsbrev, internt myndighetsmaterial, årsredovisningar etc. Siffermaterialet redovisas så att det skall vara möjligt att göra jämförelser mellan myndig- heterna. Genomgången av fonderna följer i stort samma uppställ- ning som för myndigheterna. För organisationer och producenter görs enbart en beskrivning av deras engagemang. Medan jag i bilaga 3 redovisar även intäkter för respektive myndighet och organisation, har jag i detta kapitel valt att främst Läromedel i ekonomiska termer redogöra för de kostnader som respektive aktör har för sin läro- medelsverksamhet. Därmed ges möjligheten att få en bild av de totala utgifterna för läromedelsframställningen . Inför den av mig föreslagna förändringen av organisationen av det statliga åtagandet för läromedelsförsörjningen är det viktigt att notera att i de redovisade utgifterna också inryms fasta kostnader för exempel- vis lokalhyror och anställd personal. De samlade kostnaderna för läromedelsframställning i statlig regi uppgick till . En kontinuerlig ökning har skett . uppgick myndigheternas kostnader för utveckling, produktion och försälj- ning av läromedel till . avsatte Allmänna arvsfonden och och kompetensutveckling () till olika läromedelsprojekt. Nedanstående tabell visar en summering av de kostnader myndigheter och fonder haft för verksamheter inom läromedels- området. Kostnader utgörs av egna verksamhetskostnader, köpta tjänster och lämnade bidrag, exempelvis fondernas bidrag till olika läromedelsprojekt. Under intäkter har enbart intäkter utöver anslag, såsom försäljning och bidrag, tagits med då finansiering av läromedel ofta utgör endast en liten del av myndighetens totala anslag. Läromedel i ekonomiska termer Summering av myndigheters och fonders kostnader och intäkter för läromedelsverksamhet Verksamhetskostnader (tusental kronor) En nedbrytning av de totala kostnaderna till myndighetsnivå visar att av de som läromedelsverksamheten upp- gick svarade och Talboks- och (TPB) för den största delen. Myndigheters kostnader 2001 (tusental kronor) Statens skolor för vuxna (SSV) Nationellt centrum för flexibelt lärande Läromedel i ekonomiska termer har ingen egen produktion av läromedel men lämnar produktionsbidrag till olika projekt, främst till framställning av läromedelskassetter, nationella prov för elever med funktions- hinder samt framställning av läromedel på teckenspråk. fördelade till sådana projekt. avvecklades i skolan () och ansvaret för utveckling, produktion och försäljning av läromedel samt rådgivning till externa producenter överfördes till det nya institutet. uppgick kostnaden för framställning av läromedel och därmed sammanhängande verksamhet inom (– ) och (–) till . Verksamheten finansierades med från anslagsposterna Utgiftsområde (Uo) 16:25/6 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handi- kapp samt från Uo 16:25/5 Special- pedagogiska institutet. Resterande kom från försäljning, bidrag samt övriga intäkter. Den interna fördelningen mellan institutets olika läromedelsenheter framgår av nedanstående sammanställning. Merparten av de gick till fasta kostnader såsom drift, löner och lokal- kostnader. Läromedel i ekonomiska termer Specialpedagogiska institutets fördelning av anslaget 16:25/5 till läromedelsverksamheten (tusental kronor) Statens skolor för vuxna (SSV) Inom ramen för dåvarande Statens skolor för vuxna (SSV) användes –2001 omkring 0,6 miljoner till projekt för att göra undervisningen tillgänglig för funktions- hindrade. Bland annat utvecklades distanskurser i Svenska för barndomsdöva och ljudversioner av läromedel i samhällskunskap för synskadade och blinda. SSV avvecklades och de två skolenheterna i och sammanfördes med den del av verksamhet som var riktad mot folkbildningen till ett nationellt centrum för flexi- belt lärande. Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) CFL fullföljer och fortsätter de satsningar som SSV har gjort gällande metodutveckling och framställning av handledar- material för främst lärare och pedagoger inom området funktions- hinder. CFL erhåller i anslag för att , tillsammans med bl.a. utveckla läromedel för vuxna med teckenspråk som förstaspråk. Läromedel i ekonomiska termer utbildningsstöd (Sisus) Sisus fördelar till folkhögskolor för extra insatser gällande studerande med funktionshinder. användes för anpassning av läromedel. Sisus utbetalade även ett bidrag på till () för teknisk anpassning av studiematerial. Sisus kostnader för läromedel uppgick till för . TPB och högskolan har delat ansvaret då det gäller läshandikappade studerandes kurslitteraturförsörjning. TPB producerar böcker medan högskolan står för lektörshjälp då det gäller kompendier och annat material. Kostnaderna för studielitteratur uppgick till för . arbetar i första hand med hjälpmedel för funktionshindrade, men har även drivit några läromedelsprojekt och lämnat bidrag till kommersiella företag för vissa produktioner. Exempel på projekt som fått stöd från institutet är utveckling av datorprogram på för förskolebarn med funktionshinder, IT-baserat lek- och lärprogram för hörselskadade barn och special- pedagogiska verktyg för undervisning. Institutet beviljade till olika projekt . har inga särskilda medel till läromedel för funk- tionshindrade. Inom ramen för bl.a. anslaget för funktions- hindrades deltagande i kulturlivet lämnades bidrag på till projekt för bl.a. bland funktionshindrade, läromedel i punktskrift samt forskar- service och undervisning. Läromedel i ekonomiska termer 8.1.2Bidrag från fonder och stiftelser Allmänna Arvsfonden och avsatte betydande belopp för utveckling av nya läromedel. För att visa på omfatt- ningen av kostnader för läromedel för funktionshindrade har jag valt att även redovisa dessa insatser. Fonder och stiftelsers bidrag till samhet (tusental kronor) Allmänna arvsfonden som bildades har bl.a. till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Arvsfonden finansierar projekt inom ett flertal områden avseende läromedel, arbete/sysselsättning, datateknik, brottsförebyggande verksamhet, familjestöd och fritid/idrott. Exempel på projekt gällande läromedel är material- framställning för teckenspråksutbildning inom folkhögskolan, utarbetande av material och handledning i digital talboksanvänd- ning samt utveckling av metodik för intensivträning i punktskrift. Projektbidrag beviljades för . och kompetensutveckling () har som uppgift att stödja projekt som leder till utveckling av ny kunskap och kompetens. Projekt som har inriktats mot läromedel för funktionshindrade har återfunnits inom två programområden, IT och utbildning för funktionshindrade samt kommersiella läro- medel. Totalt har projektmedel från på beviljats. Exempel på projekt som fått bidrag är digital- version av svenskt teckenspråkslexikon, digitaliserat teckenspråk i databas, trädet – en pedagogisk applikation för dyslektiker samt Läromedel i ekonomiska termer hemkunskap och ADL för utvecklingsstörda. En genomgång av projekten visar att avsattes till läromedels- liknande projekt . 8.1.3Läromedelsframställning inom övriga myndigheter, stiftelser och organisationer Det finns också inom andra myndigheter, stiftelser och organisa- tioner inslag av verksamheter som har beröringspunkter med läro- medelsframställning för funktionshindrade. Exempelvis bedriver och omfattande utbildningsverksamhet för funktionshindrade. Dessa huvudmän svarar själva för sina kostnader inom området läromedel för funk- tionshindrade. fördelar statsbidrag till alla folkhögskolor. av statsbidraget avsätts som förstärk- ningsbidrag till extra pedagogiska insatser för invandrare och för studerande med funktionshinder. Bidraget går främst till ökad lärartäthet, studie- och yrkesorientering samt kurators- och psykologinsatser. () består av sex skolenheter och ett centralt kansli som ligger i . Det finns ingen direkt produk- tion av läromedel på skolorna men det förekommer ett visst sam- arbete med Specialpedagogiska institutets läromedelsenhet i . lämnar bidrag till bl.a. Föreningen blinda. Anslaget 16:4 (Uo 9) Bidrag till viss verksamhet för perso- ner med funktionshinder omfattade . En mindre del (6,) av anslaget användes för att Läromedel i ekonomiska termer