sou · GRB3107 · 2004-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av förutsättningarna för den djurförsöksetiska prövningen. I uppdraget ingår även att särskilt belysa de etiska frågor som kan uppkomma i samband med användningen av genetiskt modifierade djur och andra metoder inom bioteknologin som är av betydelse i sammanhanget, t.ex. kloning av djur. Med stöd av bemyndigandet förordnade chefen för departementet departementsrådet som särskild utredare. Till sekreterare i utredningen anställdes fr.o.m. jur. kand. . Utredningen har antagit namnet Djurförsöksetiska utredningen. beslutade regeringen att den särskilda utredaren, utöver det ursprungliga uppdraget även skall beskriva verksamheten med framställning av genetiskt modifierade djur och om möjligt utreda i vilken omfattning genetiskt modifierade djur är utsatta för lidande. I tilläggsuppdraget ingår även att bedöma i vilken omfattning nuvarande bestämmelser är tillräckliga för att säkerställa djurskyddet som forskningens behov kan tillgodoses och att bedöma behovet av ytterligare statistiska upp- gifter om framställning och användning av genetiskt modifierade djur. Vidare ingår att vid behov ge förslag till ändrade eller nya bestämmelser på området och att föreslå åtgärder för att minimera det lidande som genetiskt modifierade djur kan vara utsatta för. De allmänna övervägandena om förutsättningarna för den djur- försöksetiska prövningen redovisade Djurförsöksetiska utred- ningen till regeringen i delbetänkandet Etisk prövning av djurförsök (SOU 2002:86). I detta betänkande behandlar jag de delar i utredningsuppdragen som rör genteknik och bioteknik på djur. Mina förslag i denna del överlämnar jag härmed genom slutbetänkandet Etisk prövning av djurförsök – genteknik och bioteknik på djur (SOU 2003:107). Förslag till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534) ..... Förslag till förordning om ändring i djurskydds- förordningen (1988:539) ......................................................... Utredningens uppdrag och arbete ................................ Gentekniska och biotekniska ingrepp på djur ................ Användning av genteknik och bioteknik på djur................... En kort introduktion till cellernas och genernas värld .......... Användning av celler från levande eller döda djur .......... 3.1Studier och analys av genernas uppbyggnad och 3.2Studier av organismers normala livsprocesser och avvikelser från dem .................................................................. 3.3Framställning av ämnen som kan användas för produktion av olika substanser................................................ 3.5.2 Vad vet vi ? Förhoppningar inom området...................................... 3.5.4 Kommittén om genetisk integritet .............................. Kloning av djur........................................................... Vad är kloning?......................................................................... Varför vill man klona djur?...................................................... Mångfaldigande av djur................................................. Ingen kloning av djur i ................................................ Metoder för att klona djur....................................................... Delning av embryon...................................................... 4.4.2 Användning av celler från embryon............................. Låg effektivitet och svåra konsekvenser för djuren ............... Genetiskt modifierade djur .......................................... Användning av genetiskt modifierade djur och vissa andra biotekniska metoder på djur.......................................... 5.1.1 Djur som kartor och modeller ..................................... 5.1.2 Djur som – xenotransplantation................. Förhoppningarna bakom forskningen ..................... utredning om xenotransplantation ............ Exempel på svensk forskning inom området 5.1.3 Djur som levande producenter .................................... Läkemedel och vaccin m.m. ......................................... 5.1.4 Djur med förbättrade egenskaper ............................ Metoder för att framställa genetiskt modifierade djur ..... Användning av retrovirus ........................................................ Användning av embryonala stamceller – ES-cellmetoden..... Sammanslagning av embryon .................................................. Karaktärisering – kontroll av om den genetiska Genotypning – kontroll av den genetiska uppsättningen ..... Fenotypning – kontroll av om och hur genen uttrycks ......... 7.2.1 Fungerar genen i sin nya miljö? 7.2.2 Vad medför den genetiska modifieringen? 7.2.3 Vikten av standardiserade tester ................................ med genetiskt modifierade djur .......................... Fryslagring av genetiskt modifierade djur .................... Verksamhet med genetiskt modifierade djur i ... Enkätundersökning om framställning och användning av genetiskt modifierade djur................................................ Behandling av enkätsvaren....................................... Resultaten av enkätundersökningen ..................................... Antal djur som framställts och använts................... Metod för framställning........................................... Inrättningar som bedriver verksamhet med genetiskt modifierade djur i ........................ Inrättningar som framställer genetiskt Inrättningar som bedriver avel med och använder genetiskt modifierade djur...................... Framställning och avel med genetiskt modifierade djur vid gencentra ................................ med djur vid gencentra ................................... och användning av genetiskt modifierade Syftet med användningen av djuren ....................... Medfött lidande eller obehag ................................... Lidande eller obehag till följd av i experiment Karaktärisering av djuren ......................................... Lidande eller obehag som djuren orsakas genom Överlåtelse och införskaffande av djur till och från annan inrättning................................................ Vad hände med de genetiskt modifierade djuren sedan experimenten avslutats?................................. Särskilda krav på tillsyn, vård och förvaring av Patent på genetiskt modifierade djur ...................... Uppgifter om patent från PRV och EPO .............. Hur mår genetiskt modifierade djur?........................... Begreppen lidande, obehag och välfärd................................. Välfärdsproblem som genetiskt modifierade djur kan Konsekvenserna för djuren varierar beroende på typ av 11.3.1 Hur många och vilka gener berörs? 11.3.2 När inträder effekterna av modifieringen?............. 11.3.3 Vilken metod och vilka tekniker används för Genetiska modifieringar som leder till förväntade negativa konsekvenser för djuren ......................................... Det krävs många djur för att få fram ett användbart genetiskt modifierat djur ....................................................... Skillnader mellan vanliga försöksdjur och genetiskt Det är önskvärt med en teknik- och metodneutral bedömning av djurförsök ...................................................... Några kommentarer beträffande bedömningen av försöksdjurens lidande och försökets betydelse .................. Bestämmelser om genteknik och bioteknik på djur ...... Reglering av genteknik från hälso- och 13.2.1 Bestämmelser om innesluten användning, avsiktlig utsättning och utsläppande på 13.2.2 Etiska hänsyn enligt miljölagstiftningen ................ Särskilda bestämmelser som rör genteknik och bioteknik på djur.................................................................... 13.3.1 Användning av celler från levande eller döda 13.3.2 Kloning av djur ......................................................... 13.3.3 Genetiskt modifierade djur och vissa andra typer av djur som utsätts för biotekniska och Förtydligande av vad som avses med framställning 14.2Uttryckligt krav på godkännande av en djurförsöksetisk av djur med förändrad arvsmassa och avel med vissa typer av försöksdjur .............. 14.2.1 Vilka djur omfattas av krav på godkännande i 14.2.2 Nya uttryckliga krav på godkännande av en Följdändringar i tillståndsparagrafen ....................... Ändringar i bestämmelsen om avelsförbud .......................... 14.3.1 Avelsförbudet i 29 § djurskyddsförordningen ....... 14.3.2 Försöksdjur är ett specialfall.................................... Ändringar i bestämmelsen om hormontillförsel m.m. Fler uppgifter i ansökningarna om djurförsök och i 14.5.1 Ändringar i ansökningarna om godkännande Behov av goda rutiner för karaktärisering och dokumentation ...........om djurens hälsa och välbefinnande Vissa frågor .....av särskilt intresse att överväga 14.7.1 Kunskaper om hur djur mår och modeller för att utvärdera hälsa och välbefinnande 14.7.3 Immaterialrättsliga aspekter på framställning och användning av genetiskt modifierade djur Konsekvenser för jämställdheten.......................................... Konsekvenser för regionalpolitiken...................................... Konsekvenser för brottsligheten och det brotts- Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen ................ Konsekvenser för små företag............................................... Bilagorna 3 4 och 5 finns endast i den tryckta upplagan. Blankett för ansökan om etisk prövning av Bilagan finns endast i tryckt format ifyllande av ansökningsblanketten ............................... Bilagan finns endast i tryckt format Utredningens enkätundersökning om verksamhet med genetiskt modifierade djur i ..................... Bilagan finns endast i tryckt format Alternatives to Laboratory Animals Europarlamentets och rådets direktiv 98/44/EG av om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar kommittén med uppdrag att utreda bio- teknikens möjligheter och risker konvention om skydd av ryggradsdjur som används för försök och annat vetenskapligt ändamål (ETS 123) the Fund for the Replacement of Animals utredningen om alternativa metoder till omfattning m.m. (dir. 1997:43) jordbruksutskott (numera riks- dagens miljö- och jordbruksutskott) kommittén med uppdrag att ser över ett an- tal frågeställningar som gäller genetisk diagnostik, genterapi och kloning (dir. 2001:20 och dir. 2002:58) utredningen för att utreda två olika hand- lingsvägar när det gäller pälsdjursnäringen i (dir. 2002:61) the for the Prevention of kommittén för att bedöma etiska medicinska medicinska, juridiska och djur djurskydds- mässiga aspekter av överföring av organ, vävnad eller celler från djur till människa (dir. 2001:20 och dir. 2002:58) celler i Langerhans cellöar Utredningen har haft i uppdrag att göra en översyn över för- utsättningarna för den djurförsöksetiska prövningen. I uppdraget ingår att analysera de etiska bedömningsgrunder som tillämpas, att överväga förbättringar av prövningen och att som en jämförelse kartlägga de etiska bedömningsgrunder som används vid djur- försöksetiska prövningar i andra länder. I uppdraget ingår också att särskilt belysa de etiska frågor som kan uppkomma i samband med användning av genetiskt modifierade djur och andra metoder inom bioteknologin som är av betydelse i sammanhanget, t.ex. kloning av djur. I beslut fick utredningen i uppgift att utöver det ursprungliga uppdraget beskriva verksamheten med framställning av genetiskt modifierade djur och att om möjligt utreda i vilken omfattning genetiskt modifierade djur är utsatta för lidande. I tilläggsuppdraget ingår även att bedöma om nuvarande bestämmelser är tillräckliga för att säkerställa djurskyddet sam- tidigt som forskningens behov kan tillgodoses och att bedöma behovet av ytterligare statistiska uppgifter om framställning och användning av genetiskt modifierade djur. Vidare ingår att vid behov ge förslag till ändrade eller nya bestämmelser på området och föreslå åtgärder för att minimera det lidande som genetiskt modi- fierade djur kan vara utsatta för. Med hänsyn till att tilläggsuppdraget i sin helhet gäller verksamhet med genteknik och andra liknande metoder på djur, har utredningen först redovisat de allmänna övervägandena om förut- sättningarna för den djurförsöksetiska prövningen. Dessa delar i utredningsuppdraget har redovisats till regeringen genom delbetän- kandet Etisk prövning av djurförsök (SOU 2002:86). Delbetänkan- det överlämnades till regeringen . De delar i utredningsuppdragen som rör genteknik och bio- teknik på djur redovisar utredningen i detta slutbetänkande. Enkätundersökning om verksamhet med genetiskt modifierade djur i För att få en överblick över verksamheten med genetiskt modi- fierade djur i har utredningen, i samarbete med , genomfört en enkätundersökning som riktar sig till samtliga inrättningar i som bedriver verksamhet med genetiskt modifierade ryggradsdjur. Enkäten (som finns i bilaga 5) innehåller ett antal frågor om framställning, avel och användning av genetiskt modifierade djur och import och export av sådana djur. Resultaten av enkätundersökningen redovisas i kap. 10. Svarsfrekvensen på enkätundersökningen har varit för låg för att några säkra slutsatser skall kunna dras om verksamheten med genetiskt modifierade djur i . Det framgår dock tydligt att det är svårt att få tillgång till samlade uppgifter om den verksamhet som bedrivs på området. Flera av de inrättningar som har besvarat enkäten har angett att inrättningarna inte har uppgifter om verksamheten samlade på ett ställe. Uppgifterna har angetts finnas hos ett antal personer, ibland hos så många som ett hundratal. Enligt min bedömning är de etiska bedömningsgrunderna så som de är avsedda att tillämpas enligt analysen och förslagen i mitt delbetänkande Etisk prövning av djurförsök (SOU 2002:86) väl avvägda och relevanta. De lämpar sig enligt min mening även som en grund för den etiska prövningen av djurförsök där gentekniska eller andra avancerade biotekniska metoder, som t.ex. kloning, används. Jag anser att det är försöksdjurens lidande som skall stå i centrum vid prövningen av ett djurförsök, inte den teknik eller metod som används. Lagstiftningen angående försöksdjur bör alltså enligt min uppfattning vara teknik-/metodneutral. Metoderna eller teknikerna som används tillmäts endast betydelse med hänsyn till de konsekvenser som de medför för djuren. Vissa tillämpningar av ovan nämnda avancerade tekniker eller metoder kan medföra ett medfött lidande eller obehag för försöks- djuren. Detta lidande eller obehag är naturligtvis mycket viktigt vid den etiska prövningen av ett djurförsök. Återigen är det dock lidandet/obehaget i sig som skall bedömas i förhållande till syftet Om lidandet eller obehaget är av avsevärd grad måste syftet med djurförsöket vara av mycket stor betydelse för att djurförsöket skall kunna godkännas. Enligt min bedömning är också den lagstiftning som gäller för försöksdjur i allmänhet tillräcklig för att tillgodose djurskyddet som forskningens behov tillgodoses, med några få undan- tag. Dessa undantag tar jag upp i avsnittet med mina förslag. saknas tydliga definitioner av vad som avses med begreppen framställning av djur och avel med djur. Det råder även en viss osäkerhet om i vilken omfattning djur som har fått sin arvsmassa förändrad genom olika metoder omfattas av krav på godkännande av en djurförsöksetisk nämnd och av krav på redovisning i den årliga statistiken över antalet använda försöksdjur. För att förtydliga vilka djur som omfattas av begreppen föreslår jag att det skall föras in uttryckliga definitioner av termerna i djurskyddslagen. Jag föreslår att termerna definieras enligt följande. Med framställning av djur avses sådana åtgärder som görs på levande djur i syfte att få fram djur vars arvsmassa har förändrats genom gentekniska, kemiska eller andra liknande metoder. Med avel avses all annan fortplantning av djur än framställning. För att vara säker på att djur som till följd av sin genetiska konstitution föds med eller under sin livstid utvecklar olika typer av defekter, skador, sjukdomar eller sjukdomssymptom inte utsätts för ett onödigt lidande föreslår jag en ändring i nuvarande 21 §1 djurskyddslagen. Bestämmelsen föreslås ändras så att det av den framgår att framställning av försöksdjur och avel med försöksdjur med förändrad arvsmassa eller med sådan inriktning att den kan medföra lidande eller obehag för djuren skall godkännas av en djurförsöksetisk nämnd innan framställningen eller aveln påbörjas. Den ändrade bestämmelsen omfattar alla typer av försöksdjur med förändrad arvsmassa. Utanför bestämmelsens tillämpnings- område faller avel med djur som sker för andra ändamål än att få fram försöksdjur, t.ex. avel med husdjur, sportdjur eller sällskaps- 1 I mitt författningsförslag återfinns bestämmelsen i 20 § djurskyddslagen eftersom författningsförslagen följer de förslag till ändringar i djurskyddslagen som jag redovisade i utredningens delbetänkande, Etisk prövning av djurförsök (SOU 2002:86). djur samt avel med försöksdjur som varken innebär förändringar i arvsmassan eller som kan medföra lidande eller obehag för djuren. För att få ett konsekvent och tydligt regelverk föreslår jag en språklig förändring i den paragraf som reglerar krav på tillstånd till verksamhet med försöksdjur så att det även av den bestämmelsen uttryckligen framgår att framställning av djur omfattas av till- ståndskravet. finns i 29 § djurskyddsförordningen (1988:539) en bestämmelse som reglerar avel med sådan inriktning att den kan medföra lidande för djuren eller påverka deras naturliga beteenden. Av paragrafen framgår att avel med sådan inriktning att den kan medföra lidande för djuren är förbjuden. Någon begränsning av paragrafens tillämpningsområde har inte uttryckligen gjorts varför den även torde vara tillämplig på avel med försöksdjur. I praktiken har bestämmelsen dock inte använts för försöksdjur. Att avla på försöksdjur med sådana anlag som kan medföra lidande eller obehag för djuren är enligt min mening inte förenligt med avelsförbudet i djurskyddsförordningen. Då det i praktiken bedrivs avel med försöksdjur vilka riskerar att utsättas för lidande till följd av den genetiska konstitutionen i sig får avelsförbudet, sin tydliga ordalydelse till trots, anses vara förenat med en viss osäkerhet. Det är naturligtvis olyckligt och bestämmelsen bör därför förtydligas. Jag föreslår därför att sådan avel som har god- känts av en djurförsöksetisk nämnd inte skall omfattas av bestäm- melsen i 29 § djurskyddsförordningen. Som jag redan har diskuterat anser jag att den djurförsöksetiska nämndens bedömning av djurförsök skall utsträckas till att gälla även avel med försöksdjur med förändrad arvsmassa och avel med försöksdjur med sådan inriktning att den kan medföra lidande eller obehag för djuren. Det är enligt min mening de djurförsöksetiska nämnderna som har den speciella kompetensen och sammansätt- ningen för att bedöma om djur skall få användas för försöks- ändamål. Om en djurförsöksetisk nämnd i det enskilda fallet har bedömt tillåtligheten av en viss typ av avel anser jag att den djur- försöksetiska nämndens bedömning skall vinna företräde framför det generella avelsförbudet i 29 § djurskyddsförordningen. föreslås dock kunna meddela före- skrifter – med bindande verkan även för de djurförsöksetiska nämnderna – om villkor för eller förbud mot avel med sådan inriktning att den kan medföra lidande eller obehag för försöksdjur eller påverka försöksdjurs naturliga beteende. Djurskyddsförordningen innehåller också en bestämmelse med förbud mot att tillföra djur hormoner eller andra ämnen för att påverka djurets egenskaper i annat syfte än att förebygga, påvisa, bota eller lindra sjukdom eller sjukdomssymptom. Jag föreslår att försöksdjuren uttryckligen undantas från det generella tillämp- ningsområdet för denna bestämmelse på motsvarande sätt som jag har föreslagit för avelsförbudet. bör dock äga rätt att meddela bindande föreskrifter om villkor för eller förbud mot sådan tillförsel av hormoner eller andra ämnen till försöksdjur. Ansökningarna för godkännande av djurförsök och statistiken över antalet använda försöksdjur behöver enligt min uppfattning ändras så att de bättre fångar upp de olika kategorier djur som används för att framställa djur och avla med djur med speciell genetisk konstitution. Jag föreslår därför att ansökningar om djurförsök och den årliga försöksdjursstatistiken kompletteras med ett antal punkter. Punkterna har som syfte att antalet djur av detta slag och det eventuella lidande eller obehag som de utsätts för skall redovisas tydligare än vad som sker . bör överväga hur de nya uppgifterna skall inarbetas i ansökningsblanketten samt eventuella förändringar i den föreskrift som reglerar skyldigheten att lämna statistiska uppgifter om försöksdjur. bör även se över det nu gällande klassificeringssystemet för djurförsök så att det bättre passar för att bedöma lidande och obehag hos djur av denna art. Det är en öppen fråga om någon och i så fall vem som har ansvaret för att göra en grundlig bedömning och dokumentation av konsekvenserna för försöksdjur med sådan genetisk konstitution att de riskerar att utsättas för lidande och obehag redan innan de kommer till användning i ett experiment. Enligt min mening vore det värdefullt från djurskyddssynpunkt om goda rutiner för bedömning och dokumentation av denna grupp av djur kan upp- rättas. Den enkätundersökning som utredningen har genomfört har inte gett sådana uppgifter om hur de olika inrättningarna hanterar dessa frågor att jag kan lämna några konkreta förslag angående rutiner för bedömning och dokumentation av dessa djur. Det vore därför bra om inrättningarna som bedriver verksamhet med sådana djur själva kan se över och diskutera om det går att identifiera lämpliga nyckelpersoner som kan ansvara för att nödvändiga utvärderingar görs av djurens hälsotillstånd, eventuellt nedsatt väl- befinnande hos djuren och eventuella behov av särskild omvårdnad för att tillgodose dessa djurs hälsa och välbefinnande. Nyckel- personerna bör även ansvara för att dokumentation om djuren utarbetas och följer med vid en eventuell överlåtelse av djuren till en annan inrättning. Vissa frågor av särskilt intresse att överväga Det finns många frågor gällande framställning och användning av försöksdjur som är intressanta att utvärdera från djurskydds- synpunkt. Jag vill lyfta fram tre områden som jag tar upp i avsnitt 14.7 och som jag bedömer är av särskilt intresse att överväga och följa. Det är metoder och strategier för att utvärdera hälsa och välbefinnande hos genetiskt modifierade djur, fryslagring av djur och immaterialrättsliga aspekter på framställning och användning av genförändrade djur. lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534) Härigenom föreskrivs i fråga om djurskyddslagen (1988:534) dels att 19 20 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 1 c § och 1 d §. Lydelse enligt SOU 2002:86 avses sådana åtgärder som görs på levande djur i syfte att få fram djur vars arvsmassa har föränd- rats genom gentekniska, kemiska eller andra liknande metoder. Med avel avses all annan fort- plantning av djur än framställ- För att djur skall få användas i För att djur skall få fram- djurförsök eller få födas upp, ställas eller användas i djurför- förvaras eller tillhandahållas för sök eller få födas upp, förvaras sådant ändamål fordras tillstånd eller tillhandahållas för sådant från regeringen, eller om rege- ringen bestämmer det, Jord- som regeringen bestämmer. Ett tillstånd får återkallas. Användning av djur i djur- försök skall godkännas från av djur i djurförsök skall god- etisk synpunkt av en djurför- kännas från etisk synpunkt av söksetisk nämnd innan använd- innan framställningen eller an- i syfte att få fram för- söksdjur med förändrad arvs- massa och avel med försöksdjur med sådan inriktning att den kan