sou · GRB350d2 · 2004-01-01 00:00:00 — 15Framgår av RFV:s skrivelse till (dnr 358/92- 426.3) RFV innebär av alla beslut om livränta ett retroaktivt beslut. I flertalet ärenden kommer därför att ha kännedom om utfallet av retroaktiva löneavtal redan vid beslutstid- punkten. Enligt uppgifter från RFV fattades 2002 ca 10 000 nya beslut om livränta. Vid ett antagande om att utredningens förslag även skulle innebära en förkortad handläggningstid per ärende leder förslaget till en besparing motsvarande kostnaden för ca 44 årsarbetare.16 Vid ett antagande om en lönekostnad per anställd på innebär det en besparing på ca . Utredningens samlade bedömning är således att förslagen inne- bär en väsentligt enklare administration för försäkringskassorna och en betydande minskning av administrationskostnaderna. För- ändringarna innebär även här att belastningen minskar på fackför- bunden. 9.4Konsekvenser för den enskilde Utredningens bedömning: Samtliga föreslagna ändringar leder till en ökad likformighet och rättssäkerhet. Förslagen innebär vidare att försäkringen blir tydlig och mer överskådlig och där- med enklare att förstå för enskilda. Konsekvenserna för den enskilde av förändrade SGI-regler efter barnets ettårsdag beror på hur föräldrarna väljer att anpassa sitt uttagsmönster. En positiv effekt är att tiden för att uppbära föräldrapenning på sjukpenningnivå förlängs. Utredningens förslag om indexering av den sjukpenning- grundande inkomsten medför att även egenföretagare tilllgodo- ses. Personer som är arbetslösa bedöms gynnas som grupp men vissa kan komma att få en något lägre anpassning av SGI. För- slaget som rör beräkningen av retroaktiv livränta utgör framför allt ett annat sätt att beräkna livränta. Att ett nytt livränteun- derlag kan fastställas vid tillfälligt låga inkomster gynnar föräld- rar – främst kvinnor – som minskat sin arbetstid för att vara lediga med sina barn. 16 10 000 beslut x en minskad handläggningstid , dividerat med en effektiv årsarbetstid . 9.4.1SGI-skydd och särskild beräkningsgrund vid vård av barn Förslagen till förändringar i SGI-skyddet efter barnets födelse kommer att påverka enskilda på olika sätt. De som enligt nuvarande bestämmelser skulle ha fått sin SGI sänkt i samband med barnets ettårsdag kommer att gynnas av att SGI-skyddet förlängs till . Dessa kommer även att gynnas av att den särskilda beräkningsgrunden för föräldrapenning förlängs till dess barnet fyller . En förlängning av den tid som en förälder kan behålla sitt SGI- skydd ökar föräldraförsäkringens flexibilitet och föräldrars möjlig- heter att allt efter eget behov kombinera arbete och föräldraledighet. föreslås att föräldern inte tillåts behålla sitt SGI-skydd efter det att barnet fyllt . SGI skall baseras på den faktiska, beräknade förvärvsinkomsten. Utredningens förslag påverkar dock inte möjligheterna att kombinera arbete som utförs i mindre omfattning med föräldrapenning. Däremot föreslås att SGI-skyddet begränsas till den tidpunkt då barnet fyller . Föräldrar som väljer att ta ut större delen av sina föräldra- penningdagar inom efter barnets födelse kom- mer i regel inte att påverkas av denna förändring. De som väljer att ta ut föräldrapenning efter det att SGI-skyddet upphört kommer inte heller att påverkas annat än vid sjukdom eller annan tillfällig och oförutsedd korttidsfrånvaro. Enligt nuvarande praxis kan SGI ändras under pågående sjukpe- riod om det kan anses styrkt att den försäkrade, om han eller hon inte hade varit sjuk, hade arbetat i en annan, större omfattning. Detta förändras inte med förslagen. Om en person som minskat sin arbetstid blir långtidssjukskriven och kan styrka att han eller hon skulle ha återgått i t.ex. heltidsarbete fr.o.m. en viss tidpunkt kan SGI fr.o.m. denna tidpunkt ändras till att beräknas på heltidsarbe- tet. Dagens regler om anpassning av SGI efter löneutvecklingen inom den försäkrades yrkesområde innebär inte en anpassning som är lika för alla. Vissa kan få SGI anpassad medan andra inte har samma För arbetslösa är tillämpningen inte likformig över lan- det. Möjligheten till anpassning kan därför vara beroende av var man bor. Även avtalskonstruktionerna kan komma att avgöra utfallet vid anpassningen. Egenföretagare, som inte har lön i for- mell mening, har inte rätt att följa löneutvecklingen. kan således egenföretagare inte få SGI anpassad eftersom de inte uppbär lön. En egenföretagare som blir långtidssjukskriven eller långtidsarbetslös får därför se sitt skydd urhol- kat. Utredningens förslag innebär att egenföretagare ges möjlighet att få sin SGI indexerad. Samtliga egenföretagare kommer därmed att gynnas av förslaget. Det gäller såväl den som är långtidssjukskriven från sitt företag som den som avvecklat sitt företag och omfattas av skyddsbestämmelserna vid t.ex. arbetslös- het. För arbetslösa innebär förslaget att arbetslösa som grupp gynnas. Oavsett avtalskonstruktionen kommer samtliga att kunna få sin SGI anpassad på ett sätt som garanterar en bibehållen köpkraft. I förhållande till nuvarande tillämpning gör utredningen dock bedömningen att vissa kan komma att få en något lägre uppräkning av SGI. Vid ett antagande om att hittillsvarande ekonomiska utveckling – med reallöneökningar och stärkt köpkraft – motsvarar den framtida utvecklingen medför en indexering av SGI knuten till prisutveck- lingen ökande inkomstskillnader mellan förvärvsarbetande och de som inte förvärvsarbetar. Man bör dock betänka att anpassningen av SGI för arbetslösa efter löneutvecklingen inte heller tidigare inneburit en lika hög anpassning som för dem som arbetar. , och åtminstone , har endast generella löneök- ningar (s.k. individgaranti) kunnat beaktas för arbetslösa. Generella löneökningar understiger den genomsnittliga löneutvecklingen för förvärvsarbetande. Den tillämpning som innebär att endast gene- rella löneökningar kan beaktas för arbetslösa bör även ha inneburit att anpassningen av SGI understigit prisutvecklingen enligt KPI. I jämförelse med tillämpningen kan därför förslaget – i denna del – innebära en förbättring för de arbetslösa. Vid beräkning av ny livränta efter omprövning eller vid förlängning grundas den på ett livränteunderlag som utgörs av den inkomst den försäkrade skulle ha haft som frisk (nytt livränteunderlag) då den nya livräntan skall utges. Detsamma gäller när liv- ränta beviljas för förfluten tid. Nuvarande beräkningsmodell inne- bär alltså att i vissa situationer utgår från de fak- tiska inkomstförhållandena. Försäkringskassorna hamnar i dessa fall närmast i förhandlingar med arbetsgivare eller fackförening och den försäkrade. Utredningen föreslår att ett livränteunderlag skall beräknas med utgångspunkt i inkomstförhållandena då livränta första gången skall börja utges. I de situationer då ny livränta efter omprövning eller vid förlängning skall beräknas, anpassas livränte- underlaget efter samma särskilda tal som ligger till grund för anpassningen av en fastställd livränta. De föreslagna ändringarna innebär att livräntans storlek i fortsättningen inte kommer att påverkas av tidpunkten för beslut. Livräntans storlek kommer inte heller att påverkas av om livräntan är tidsbe- gränsad eller beviljas tills vidare. Som framgår i avsnitt 9.2.3 finns det anledning att anta att nuva- rande modell för beräkning av livränteunderlag generellt sett är något förmånligare än den beräkningsmodell som föreslås. Om faktisk inkomst som oskadad anses understiga nivån på livränteun- derlaget efter indexering kan vissa uppleva sig som underkompen- serade. Även det omvända kan naturligtvis inträffa, dvs. att vissa enskilda får en högre anpassning än vad han eller hon skulle ha haft i lön som oskadad. En indexering innebär att utgående ersättning omräknas efter ett mått som baseras på en genomsnittlig förändring. Individer, men även större grupper i samhället, kan ha en utveckling som i bety- dande mån avviker från den genomsnittliga utvecklingen. Detta är något som måste accepteras vid en övergång till indexering. Det fastställda livränteunderlaget kommer att standardanpassas med ett mått som baseras på den allmänna inkomstutvecklingen. Som framgått tidigare är skillnaderna mellan den genomsnittliga löneutvecklingen i landet och nivån på föreslagen standardanpass- ning i allmänhet små. Fortsatt kommer det därför att finnas en stark koppling till inkomstbortfallsprincipen. Livränta kommer även i fortsättningen i princip att ersätta den inkomst den försäk- rade hade vid skadetillfället. Genom att retoraktiva löneavtal kan medräknas i livränteunderlaget kommer dessutom livränteunderla- get från början att fastställas med en viss marginal, till den försäk- rades fördel. Utrymmet för skönsmässiga bedömningar av vilken löneutveck- ling som ägt rum minskar och alla försäkrade kommer att behandlas på samma sätt i likartade situationer. Försäkringen kommer att bli tydligare och mer överskådlig och därmed enklare för enskilda att förstå. Utredningens bedömning: Utredningens förslag innebär endast en marginell påverkan på kommunernas intäkter och utgifter. Utredningens förslag innebär sammantaget en viss, marginell minskning av statens försäkringsutgifter. Förslaget om att den sjukpenninggrundande inkomsten – för vissa grupper – skall index- eras efter prisutvecklingen bedöms innebära en viss minskning av försäkringsutgifterna. Därutöver tillkommer den minskning av kostnaderna för sjukpenning och andra korttidsersättningar som följer av förslaget om ändrade SGI-regler efter det att barnet fyllt . Kostnadsminskningen medför minskade skat- teintäkter för kommunerna genom att underlaget för ersättning minskar. Vid minskade försäkringsutgifter inom socialförsäkringen finns alltid en risk för en viss övervältring av kostnader till kommunerna. För försäkrade som har en ansträngd ekonomi kan en minskad ersättning från socialförsäkringen innebära att perso- nen får rätt till kompletterande ersättning i form av socialbidrag från kommunen. Utredningens förslag bedöms innebära en marginell minskning av försäkringskostnaderna. Kostnadsökningen för kommunen blir därför också marginell och kan bedömas understiga minskningen för socialförsäkringen. 9.6Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Utredningens bedömning: De föreslagna förändringarna är könsneutrala eftersom de är lika för kvinnor och män. Förändrade SGI-regler efter att barnet fyllt innebär att fler kvinnor än män kan komma att få sin SGI sänkt, eftersom det är fler kvinnor som vårdar barn. Sänkningen av SGI:n påverkar dock inte föräldrapenningen. Föräldrar som tillfälligt utnyttjar sin lagliga rätt att minska sin arbetstid för att vara med sina barn föreslås kunna få livränta beräknad efter ett livränteunderlag som beräknas på arbetsutbu- det före arbetstidsminskningen. Förslaget gynnar i synnerhet kvinnor eftersom det oftast är kvinnor som långsiktigt använder sig av rätten till föräldraledighet. Reglerna om SGI är i sig könsneutrala och så är också fallet med utredningens förslag. SGI anknyter emellertid till de inkomst- och arbetsförhållanden som den försäkrade har. De olika förutsätt- ningar som gäller för män och kvinnor i förvärvslivet påverkar därför också storleken på SGI. Kvinnor och män har i genomsnitt olika höga inkomster. Förutom skillnader som har sin grund i löne- skillnader är också förvärvsmönstren olika. Som ett exempel kan nämnas att andelen deltidsarbetande kvinnor är mer än fem gånger större än andelen män. De inkomstskillnader som existerar i sam- hället slår följaktligen igenom även inom SGI-området. Detta är ett problem, som emellertid inte kan lösas inom socialförsäkringens ram. Rent allmänt kan nämnas att det inom socialförsäkringen finns en skillnad med avseende på kön på så sätt att vissa förmåner upp- bärs i större utsträckning av det ena könet än det andra. Det gäller främst föräldrapenning, som till största delen uppbärs av kvinnor. Mot bakgrund av detta bör ett par av utredningens förslag beröras ytterligare. –förslaget om ändrade SGI-regler efter det att barnet uppnått ett och . –förslaget om att ett nytt livränteunderlag skall kunna fastställas när en livränta grundas på tillfälligt höga eller låga inkomster. Utredningens förslag till ändrade SGI-regler efter ett barns födelse är könsneutralt på det sättet att förslaget gäller lika för både kvin- nor och män. Enligt nuvarande tillämpning kan en förälder behålla sin SGI även i situationer när han eller hon stadigvarande börjat arbeta i mindre omfattning . Förutsättningen är alltså att föräldern fyller upp arbetstidsminskningen med föräldra- penning. Genom utredningens förslag kommer detta SGI-skydd att upphöra. Mot bakgrund av att pappor i större utsträckning än mammorna tar ut sin föräldrapenning kan förslaget innebära att papporna relativt sett blir överrepresenterade bland föräldrar som får sin SGI sänkt. Det bör åter betonas att en sänk- ning av SGI inte påverkar nivån på föräldrapenningen. Risken att förlora skyddet för sjukpenning och andra korttidsförmåner kan dock för vissa möjligen minska viljan att vara föräldraledig. Utred- ningen anser dock inte att SGI-skyddets betydelse för pappornas benägenhet att vara föräldralediga bör överdrivas. En rad andra faktorer torde ha större betydelse. Eftersom det är kvinnor som tar ut flest föräldrapenningdagar påverkas dessa mest av att SGI-skyddet för vård av barn upphör. Utredningen föreslår också att i de fall en livränta grundas på tillfälligt höga eller låga inkomster skall ett nytt livränteunderlag kunna beräknas fr.o.m. den dag då inkomstförhållandena får anses ha förändrats. Föräldrar som utnyttjar sin lagliga rätt att arbeta deltid på grund av barn utgör ett exempel på försäkrade som berörs av förslaget. Sådana personer föreslås kunna få livränteunderlaget förhöjt från den tidpunkt då den lagliga rätten att arbeta deltid upphör. Livränteunderlaget kan från den tidpunk- ten beräknas motsvara inkomsten i ett arbete med den arbetstid som den försäkrade hade före sin föräldraledighet. Eftersom det är vanligare att kvinnor än män utnyttjar sin lagliga rätt till föräldraledighet kommer följaktligen också förslaget att gynna kvinnor. 10.1Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) Som framgår av kap. 5 föreslås en förlängning av den SGI-skyddade tiden vid barns födelse från till ett och . Förlängningen motsvarar den lagliga rätt till ledighet som varje för- älder har vid barns födelse vare sig den försäkrade uppbär föräldra- penning eller inte. För att det inte skall råda någon tveksamhet att en förälder som saknar arbete eller som vid barnets födelse studerade också har rätt att behålla sitt sjukpenningskydd har kravet på att den försäkrade skall vara ledig från sitt arbete slopats. Det räcker med att föräldern avhåller sig från förvärvsarbete för att vårda bar- net för att få behålla skyddet. Det bör dock framhållas att det krävs att den försäkrade åter- upptar arbetet sedan skyddstiden förflutit eller ställer sig till arbetsmarknadens förfogande i samma omfattning som tidigare för att få behålla sjukpenningskyddet. Någon förlängning genom att fylla ut resterade tid med föräldrapenning är inte avsedd. Bestämmelsen om löneanpassning av den sjukpenninggrundande inkomsten har slopats och ersatts av en ny bestämmelse om indexe- ring av den sjukpenninggrundande inkomsten. Den nya bestäm- melsen är intagen i en ny paragraf, 5 d §. Med den nya paragrafen ersätts helt den anpassning till löneut- vecklingen som tillämpats för de olika sjukpenningskyddade tiderna med en indexering. Indexeringen gäller dock inte den som har en anställning. Den som har en anställning av en sådan varak- tighet att inkomsten där kan läggas till grund för sjukpenningbe- räkning får sin sjukpenninggrundande inkomst omräknad i sam- band med att den försäkrade får ett nytt löneavtal. Detta sker på samma sätt som om den försäkrade hade varit i arbete. Den sjuk- penninggrundande inkomsten fastställs att motsvara den lön som då bestäms för den försäkrade. För övriga sker omräkning med förändringar i konsumentprisin- dex (KPI). Den omräkningen svarar för den värdesäkring som kommer att gälla för dem som omfattas av sjukpenningskydd utan att förvärvsarbeta. Omräkningen sker första gången med sjukpenningskydd och upprepas . Ny sjukpenninggrundande inkomst fastställs således då för- flutit sedan den sjukpenninggrundande inkomsten senast fastställ- des eller då sjukpenningskyddet uppkom. För den som förvärvsar- betar och har inkomst som inte härrör från anställning fastställs den sjukpenninggrundande inkomsten dock på den inkomsten enligt de regler som gäller för denna. Det är först då den försäkrade kommer att omfattas av skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst som denna omräkningsmetod kommer till användning. Paragrafens sjätte stycke reglerar den s.k. särskilda beräkningsgrun- den. Eftersom sjukpenningskyddet vid barns födelse har utsträckts är det som framgår av övervägandena i kap. 5 rimligt att förlänga tiden för den särskilda beräkningsgrunden på motsvarande sätt. Föräldrapenning beräknas enligt ändringen på lägst den sjuk- penninggrundande inkomst som gällde före den sänkning som skedde när barnet uppnådde ålder. Däremot har rätten att anpassa den sjukpenninggrundande inkomsten till löne- utvecklingen slopats och ersatt av den indexeringsregel som införts för värdesäkring av den sjukpenninggrundande inkomsten . Även den förlängning som gäller vid en ny gravidi- tet med avseende på föräldrapenning för även det nya barnet har anpassats till de nya tidsramarna och förlängts . 10.2Förslag till lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Paragrafens första stycke innehåller den nya huvudregeln vid beräk- ning av det inkomstunderlag på vilket livränta skall grundas. Para- grafen anknöt tidigare till sjukpenningunderlaget i den allmänna försäkringen. Som ett första led i den nya försäkringsstruktur som redovisas i kapitel 3 föreslås att arbetsskadeförsäkringen frikopplas från sjukpenningunderlaget i den allmänna försäkringen och får egna beräkningsregler för livränteunderlaget. Ändringen innebär att livränteunderlaget kommer att grundas på en uppskattning av den årsinkomst som den försäkrade skulle ha haft om han eller hon hade varit oskadad när livräntan börjar utges. Någon uttrycklig begränsning av de inkomster som kan bli aktuella har inte kommit till uttryck. Det närmare innehållet får utvecklas efter hand i til- lämpningen. Viss ledning kan hämtas från det skatterättsliga regel- verket men även från skadeståndsrätten. Någon begränsning till inkomster som kan härledas till verksamhet här i landet finns inte heller, vilket väl överensstämmer med det gemenskapsrättsliga regelverket. Som framgår av beskrivningen i kap. 7 kan livräntans storlek med nuvarande regler och tillämpning komma att variera beroende på när skiljer sig från ärendet och om beslutet gäller tills vidare eller är tidsbegränsat. För att komma till rätta med detta anges i andra stycket att livränteunderlaget bestäms enbart på grundval av förhållandena vid livräntans begynnelsetidpunkt. Detta innebär att retroaktiva livräntor och livräntor som gäller framåt i tiden fastställs på samma underlag. löneutveckling skall således inte kunna påverka livränteunderlaget. Den nya bestämmel- sen innebär att det fastställda livränteunderlaget nivåbestäms då livräntan börjar utges. Detta medför att ett livränteunderlag som fastställts enligt första stycket inte kan ändras så länge livräntan betalas utan avbrott och även om den förlängs enligt ett nytt beslut. Detta innebär också att förnyad prövning av livränteunder- laget inte görs när livräntan är tidsbegränsad. Avsteget från en för- utsättningslös prövning avser dock enbart livränteunderlaget. Inte heller när livräntan omprövas enligt 12 § görs en förnyad prövning av underlaget. Livränteunderlaget fastställs således på grundval av förhållandena från vilken livräntan utges. I de fall ett retroaktivt löneavtal som omfattar begynnelsetidpunkten för livräntan har slutits efter det att fattat sitt beslut får kassan på begäran av den enskilde ompröva livränteunderlaget. Mot bakgrund av att det tillkommit uppgifter som inte varit kända för kassan vid beslutet kan kassan med tillämpning av sedvanliga omprövningsregler ändra livränteunderlaget så att den inkomst som gäller för den försäkrade vid livräntans begynnelsetidpunkt också utgör livränteunderlaget. Standardsäkring av ett sådant livränteunderlag regleras i ett nytt tredje stycke i 6 kap. 2 §. Undantag från de begränsningar som utformningen av den nya beräkningsregeln innebär finns förutom i 7 § samma kapitel, även i 6 § i dess nya lydelse. Paragrafens nya lydelse öppnar upp en möjlighet för den som för skadan och livräntebeslutet under en viss förutbe- stämd tid har begränsat sin arbetsinsats att få ett högre livränteun- derlag fastställt från en senare tidpunkt då situationen med all san- nolikhet skulle ha varit en annan. Ett krav är att det redan vid tid- punkten då livränta börjar utges kan bedömas att den försäkrade vid denna senare tidpunkt uppenbarligen skulle ha haft en väsentli- gen högre inkomst. Det exempel som ligger närmast till hands gäller de föräldrar som företrädesvis under barnens förskoleår och första skolår använder sig av sin lagstadgade eller avtalade rätt att begränsa arbetstiden. Ett sådant livränteunderlag skall bestämmas i samband med det första beslutet om livränta och komma att användas först när de förutsättningar infallit som legat till grund för beslutet. Den som för när livräntan börjar utges har begränsat sin arbetstid inom ramen för sin rätt till föräldraledighet och som får ett livränteunderlag fastställt med avseende då föräldra- ledigheten upphör, kan få sin livränta omprövad först när situatio- nen är sådan att någon föräldraledighet kan påräknas. Det kan också förekomma att den försäkrade har en hög inkomst då livräntan skall börja utges men att det redan då står klart att denna inkomst har begränsad varaktighet. Detta gäller bl.a. vissa elitidrottare som under sin aktiva tid har höga inkomster men som därefter kan förväntas få mer normala inkomster. Även i sådana fall öppnar bestämmelsen möjlighet att fastställa ett annat och lägre livränteunderlag som kan gälla då den tidpunkten med all sannolikhet kommer att infalla. Också när det gäller ett sådant livränteunderlag regleras stan- dardsäkringen i det nya stycket i 6 kap. 2 §. Tredje stycket har tillkommit som ersättning för den förutsätt- ningslösa prövningen av livränteunderlaget som gällt i sam- band med omprövning och förlängning av livräntan. Bestämmelsen innebär att en standardsäkring som motsvarar den som införts för livräntan även kommer att gälla för livränteunderlag som fastställts när livränta började betalas ut och som skall läggas till grund för en omprövning eller en förlängning av en livränteperiod. Utredningen om skyddstider för Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall göra en analys av samt föreslå ändringar i reglerna om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Även det efterskydd som finns i form av en särskild beräknings- grund för föräldrapenning skall ingå i utredningen. Utredaren skall föreslå grundläggande principer för rätten att behålla SGI under tid då förvärvsarbete inte utförs. Förslagen skall så långt som möjligt utformas så att de underlättar ett livslångt lärande. Det är även viktigt att förslagen beaktar relevanta jämställdhetsaspekter och kan gynna ett ökat barnafödande. Utredaren skall vidare se över reglerna om rätten att följa löneutvecklingen under ett pågående ersättningsfall. Utredaren skall även ytterligare analysera Kommundemokrati- kommitténs förslag (SOU 2001:48) om att förtroendevalda som uppbär ersättning enligt kommunallagen (1991:900) under vissa förhållanden skall ha rätt att få sin tidigare sjukpenninggrundande inkomst vilande det politiska uppdraget fullföljs.