sou · GRB350d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Om han eller hon deltar i ett arbets- marknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd hålls den tidigare SGI:n vilande . Försäkringsskyddet motsvarar alltså det som gäller vid studier. Detta är reglerat i 3 kap. 5 § tredje stycket 3 och fjärde stycket lagen om allmän försäkring. Den andra principiella lösningen innebär att en arbetslös person får behålla sitt försäkringsskydd eller SGI om han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande enligt vissa angivna krav. Lagregler- ingen är uppbyggd så att det i lagen om allmän försäkring anges att det skall finnas SGI-skydd vid arbetslöshet men att grunderna anges av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Grunderna har utvecklats i förordningen (2000:1418) om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrun- dande inkomst vid studier eller arbetslöshet. Utdrag ur skyddsbestämmelserna finns i bilaga 2. Vid sjukdom beräknas ersättning enligt olika sätt, beroende på om individen får behålla sin SGI eller om den hålls vilande. Vid det första fallet får individen sin sjukpenning enligt den tidigare SGI även om denna ersättning är högre än eventuell ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. I det andra fallet får individen behålla sitt aktivitetsstöd vid sjukdom Att det finns två olika former av försäkringsskydd innebär också att det finns två olika sätt att beräkna ersättningen vid ett even- tuellt sjukfall . I det första fallet när den försäkrade erhåller aktivitetsstöd innebär det vilande försäkringsskyddet att ersättning vid eventuell sjukdom baseras på aktivitetsstödet, dvs. individen får behålla sitt aktivitetsstöd under sjukdom. Den tidigare SGI:n aktiveras först när programmet har avslutats eller ett definitivt avbrott görs i pro- grammet. Definitivt avbrott anses föreligga när en person hoppat av och torde kräva ett beslut från länsarbetsnämnden/arbets- förmedlingen. får också i regel uppgift om när den försäkrade har skilts från aktiviteten. Den som däremot inte deltar i arbetsmarknadspolitiskt program utan står till arbetsmarknadens förfoganden enligt de grunder som regleras i förordningen ovan har rätt till sjukpenning baserad på den tidigare SGI:n om han eller hon skulle bli sjuk . Skillnader i nivåer och principer för ersättning vid sjukdom under arbetslöshet medför att den som deltar i ett arbetsmarknads- politiskt program vid sjukdom ofta får lägre ersättning än den som bara står till arbetsmarknadens förfogande. Högsta sjukpenning (dvs. av SGI:n) för är per dag, dvs. ca /mån före skatt. Ersättningen från arbetslöshetskassan är maximalt före skatt de första hundra dagarna. Därefter sjunker ersättningen. Eftersom det är relativt ovanligt att en arbetslös får delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program (ca ) är det också ovanligt att personer som deltar i sådana program har rätt till maximal ersättning. 4.4Deltagande i arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd De arbetsmarknadspolitiska programmen syftar till att stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete. Aktivitetsstöd är en sammanfattande benämning på den ersätt- ning som då lämnas. Aktivitetsstödet kan baseras på inkomst- relaterad arbetslöshetsersättning eller på ett grundbelopp. Kravet för att få sin sjukpenninggrundande inkomst (SGI) vilande är att den arbetslöse deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd. Det är därför av intresse att kort redogöra för hur programmen ser ut. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna indelas i sju olika arbetsmarknadspolitiska program. Bestämmelser om dessa program finns i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Enligt förordningen är de arbetsmarknadspolitiska programmen –stöd till start av näringsverksamhet –projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning. Programmen syftar till att stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete. En anvisning till ett program innebär att den som anvisas erbjuds att ta del av programmet. En sådan anvisning får göras för en person som är och som är eller riskerar att bli arbetslös, och som söker arbete genom den offentliga arbetsförmedlingen. En anvisning skall normalt omfatta verksamhet på heltid under längst . Om det finns särskilda skäl får dock förlängas eller avse verksamhet på deltid. Särskilda skäl kan t.ex. föreligga för arbetslösa inom de prioriterade grupperna – bl.a. arbetshandikappade och invandrare – som har en svag ställning på arbetsmarknaden och har behov av särskilda insatser (jfr prop. 1999/2000:98 s. 68). Aktivitetsstöd är en sammanfattande benämning på den ersättning som lämnas till arbetssökande som deltar i de arbets- marknadspolitiska programmen. Bestämmelserna om aktivitetsstöd finns i förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd. beräknar och betalar ut aktivitetsstödet. Den som är berättigad till arbetslöshetsersättning eller är utförsäkrad har samma ersättning som skulle ha lämnats vid arbetslöshet, dock lägst per dag. En deltagare som inte uppfyller kraven för arbetslöshetsersättning får aktivitetsstöd med per dag. Enligt uppgifter från deltog ca 180 000 personer i de arbetsmarknadspolitiska programmen . I detta sammanhang bör också kortfattat beröras vad som gäller vid friår. Friår är ett arbetsmarknadspolitiskt program och den friårsledige uppbär aktivitetsstöd under ledigheten. Detta framgår av förordningen (2001:1300) om friåret. Den friårsledige omfattas därför av samma skyddsregler som andra personer som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och uppbär aktivitetsstöd. Bestämmelserna om friår är begränsat till vissa kommuner. har ca 2 100 beslut fattats angående friår. En arbetslös som står till arbetsmarknadens förfogande kan omfattas av skyddsbestämmelserna om han eller hon uppfyller vissa angivna krav i förordningen (2000:1418) om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst vid studier eller arbetslöshet. Något krav på att den arbetslöse skall vara berättigad till arbetslöshetsersättning finns dock inte. En arbetslös kan få behålla sin tidigare sjukpenningrundande inkomst (SGI) om han eller hon står till arbetsmarknadens förfog- ande enligt grunder som utvecklats närmare i förordningen (2000:1418) om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst vid studier eller arbetslöshet. Följande krav måste den arbetslöse individen uppfylla enligt förordningen för att omfattas av skyddsreglerna: –vara helt eller delvis arbetslös före (före ingången av födelsemånaden) –och beredd anta erbjudet arbete i en omfattning som motsvarar fastställd SGI –och aktivt söka sådant arbete –och vara anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbets- förmedlingen –eller söka arbete på det sätt som RFV föreskriver. Något krav på att den försäkrade skall vara berättigad till arbetslös- hetsersättning finns inte. har det i rättspraxis varierat vilka krav som skall ställas på den arbetslöse för att han eller hon skall anses stå till arbetsmarknadens förfogande. I likhet med vad som gäller när den försäkrade påbörjar ett arbete har det tagits stor hänsyn till den försäkrades avsikt. Han eller hon måste på olika sätt visa sin vilja att förvärvsarbeta för att anses stå till arbetsmarknadens förfogande och därmed omfattas av skyddsbestämmelserna. I rättspraxis har semester godtagits som avbrott i arbetssökandet. Riksförsäkrings- verket har tolkat detta i sin Vägledning nr 2002:4 Sjukpenning- grundande inkomst som att den försäkrades SGI inte bör sänkas om han eller hon avbryter arbetssökandet i följd per kalenderår. Undantag från kravet att vara anmäld hos den offentliga arbets- förmedlingen kan enligt ovanstående förordning medges om den försäkrade söker arbete på det sätt som före- skriver. Några sådana föreskrifter finns dock ännu inte. Bestäm- melsen tar närmast sikte på ett domstolsavgörande . I målet ansågs att en dagbarnvårdares ansökan hos socialförvalt- ningen om att få fler dagbarn kunde jämställas med att hon sökt arbete hos arbetsförmedlingen (jfr FÖD 1984:44). Enligt uppgifter från AMS var ca 177 000 personer öppet arbetslösa. 5SGI-skydd vid graviditet och föräldraskap Förvärvsavbrott på grund av graviditet och vård av barn/föräldra- skap är också en vanlig orsak till SGI-skydd. –vård av barn som inte har fyllt ett år –vård av barn som har fyllt om föräldern får föräldra- penning som motsvarar minskning i arbetstid. Försäkringsskyddet är uppbyggt på samma sätt för de olika situationerna. I detta kapitel redovisas hur skyddet ser ut samt hur ersättningen beräknas vid eventuellt sjukfall . Därefter presenteras vilka villkor som måste vara uppfyllda i de olika situationerna för att skyddsbestämmelserna skall vara tillämpliga. 5.2Individen får behålla sitt försäkringsskydd Försäkringsskyddet för gravida kvinnor och föräldrar som vårdar sina barn är uppbyggt så att kvinnan/föräldern vid förvärvsavbrott får behålla sin SGI. Vid sjukdom beräknas ersättningen på denna SGI. Försäkringsskyddet vid förvärvsavbrott, helt eller delvis, på grund av graviditet eller vård av barn är uppbyggt så att kvinnan/föräldern får behålla sin sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Detta fram- går av bestämmelser i lagen om allmän försäkring och praxis. Att den försäkrade får behålla sin skydd innebär också att vid eventuellt sjukfall så beräknas ersättningen på denna SGI. SGI-skydd vid graviditet och föräldraskap En gravid kvinna omfattas av skyddsbestämmelserna om hon gör ett förvärvsavbrott, helt eller delvis, tidigast före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten. Med detta kan under vissa omständigheter jämställas att den gravida kvinnan avbryter eller inskränker sitt arbetssökande. En gravid kvinna som avbryter eller minskar sitt arbete tidigast före barnets födelse (eller den beräknade tidpunkten för denna) har rätt att behålla sin sjukpenninggrundande inkomst (SGI) under resten av graviditeten. Detta framgår av 3 kap. 5 § tredje stycket 4 lagen om allmän försäkring (AFL), jfr bilaga 2. Förutsättning för att en kvinna skall få behålla sitt försäkrings- skydd är att hon är i arbete . Enligt rättspraxis likställs semesterledighet med förvärvsarbete (jfr bl.a. FÖD mål nr 2191/89). Om kvinnan avbryter eller inskränker sitt arbete tidigare än omfattas hon inte av denna skyddsbestämmelse. Andra skyddsbestämmelser kan dock vara tillämpliga. Med uttrycket inskränker sitt arbete avses enligt förarbetena att kvinnan minskar sin arbetstid och syftar inte på en eventuell förändring av inkomster (prop. 1984/85:78 s. 79 f). Att avbryta eller inskränka arbetssökande på grund av graviditet enligt 3 kap. 5 § tredje stycket 4 AFL bör enligt Riksförsäkrings- verkets Allmänna råd (RAR 2002:2) jämställas med att avbryta eller inskränka förvärvsarbete. Detta gäller under förutsättning att den gravida kvinnan omfattas av SGI-skydd enligt 3 § förordningen (2000:1418) om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst vid studier eller arbetslöshet. 5.4Vård av barn som inte har fyllt ett år Skyddsbestämmelserna omfattar föräldrar som är helt eller delvis lediga för att vårda sina barn, längst till dess barnet fyller . En förälder får behålla sitt försäkringsskydd om han eller hon är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vård av barn. Detta gäller längst till dess barnet fyller . Detta SGI-skydd framgår av 3 kap. 5 § tredje stycket 5 lagen om allmän försäkring (AFL). SGI-skydd vid graviditet och föräldraskap Motsvarande gäller vid adoption av barn som inte har fyllt eller mottagande av sådant barn i avsikt att adoptera det, om mindre än har förflutit sedan den försäkrade fick barnet i sin vård. Dessa regler innebär att en förälder som stadigvarande börjar förvärvsarbeta i mindre omfattning än tidigare – och som blir sjuk – kan bli berättigad till ersättning med ett högre belopp än vad inkomstbortfallet ger anledning till. Sjukpenningen beräknas i sådant fall på den tidigare SGI:n/heltidstjänsten. Detta under förutsättning att barnet inte är äldre än . Att helt eller delvis avbryta arbetssökande på grund av vård av barn enligt 3 kap. 5 § tredje stycket 5 AFL bör enligt Riks- försäkringsverkets Allmänna råd (RAR 2002:2) jämställas med att vara helt eller delvis ledig från förvärvsarbete. Detta gäller under förutsättning att föräldern omfattas av SGI-skydd enligt 3 § förordningen (2000:1418) om tillämpningen av vissa skydds- bestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst vid studier eller arbetslöshet. 5.5Vård av barn som har fyllt ett år Enligt praxis kan en förälder under vissa omständigheter omfattas av skyddsbestämmelserna för att vårda sitt barn även efter barnets ettårsdag. Förutsättningen är att föräldern får föräldrapenning som motsvarar minskningen i arbetstiden. När barnet har fyllt omprövas i regel förälderns sjukpenning- grundande inkomst (SGI) med hänsyn till beräknad framtida inkomst av förvärvsarbete. I vissa situationer kan dock SGI- skyddet fortsätta att gälla vid vård av barn även efter att barnet har fyllt . SGI:n får inte sänkas vid följande situationer efter barnets ettårsdag, nämligen om föräldern i oavbruten följd är antingen –ledig från sitt förvärvsarbete och uppbär hel föräldrapenning- förmån, eller –har förkortad arbetstid och uppbär hel föräldrapenningförmån som minst svarar mot arbetstidens nedsättning. SGI-skydd vid graviditet och föräldraskap Detta SGI-skydd har utvecklats ur praxis, jfr Riksförsäkrings- verkets Vägledning Nr 2002:4 Sjukpenninggrundande inkomst. Från det att barnet fyllt och fram till tvåårsdagen kan föräldrapenning dessutom betalas ut enligt en särskild beräknings- grund. Denna beräkningsgrund presenteras närmare i kap. 10. 6 SGI-skydd i övriga fall Utöver de ovan nämna skyddssituationerna – studier, arbetslöshet och föräldraskap – finns det ytterliga situationer där förvärvs- avbrott kan medföra rätt till SGI-skydd. Dessa situationer är förvärvsavbrott , totalförsvarsplikt, förvärvs- arbete efter , biståndsarbete samt arbetssökande efter en period med förtidspension eller sjukbidrag. Försäkringsskyddet för dessa övriga fall av SGI-skydd är inte enhetligt. Utöver de två principiella lösningar som gäller för studier, arbetslöshet och föräldraskap – dvs. antingen att man får behålla sitt försäkringsskydd eller att det är vilande under förvärvs- avbrottet – finns det här ytterligare en variant. Den principen, som har presenterats i kap. 2.7, innebär att försäkringsskyddet visser- ligen upphör i samband med förvärvsavbrottet men att individen i vissa fall kan få tillbaka sin tidigare SGI. Enligt bestämmelser i föreskrifter omfattas en person av SGI-skydd efter att han eller hon har gjort ett förvärvsavbrott, helt eller delvis. Detta gäller oavsett orsaken till förvärvsavbrottet eller den enskildes avsikt. Den enskilde individen får behålla sin SGI. Som tidigare framkommit (jfr kap. 2.2) finns det i social- försäkringslagen (1997:799) en s.k. efterskyddstid, som innebär att en person tillhör den arbetsbaserade delen av socialförsäkringen efter att arbetet har upphört. Efterskyddstiden i social– försäkringslagen gäller generellt, dvs. oavsett orsaken till förvärvs- avbrottet eller den enskildes avsikt. SGI-skydd i övriga fall – – omfattas en försäkrad av SGI-skydd om han eller hon avbryter eller minskar sin arbetstid, oavsett orsak till avbrottet. Detta framgår av Riksförsäkrings- verkets (RFV) föreskrifter (1998:12) om sjukpenninggrundande inkomst. Denna gräns var tidigare men ändrades i samband med införandet av socialförsäkringslagen. Vid bedömningen av om en person skall omfattas av SGI-skydd enligt RFV:s föreskrifter har före personens avsikt kunnat vägas in. Det innebar att om en person hade uttalat en avsikt att göra ett längre förvärvsavbrott än kunde hans eller hennes SGI sänkas redan innan utgången av . Olika tillämpningar av socialförsäkringslagens efterskydds- tid och bestämmelsen i RFV:s föreskrifter kunde medföra att en person visserligen omfattades av den arbetsbaserade försäkringen men att han eller hon inte var berättigad till någon ersättning vid t.ex. sjukdom därför att SGI-skyddet hade upphört. har RFV ändrat sina föreskrifter i syfte att uppnå en ökad harmonisering mellan föreskrifterna och reglerna i socialförsäkringslagen. Den nya lydelsen innebär att SGI- skyddet gäller vid förvärvsavbrott, helt eller delvis, i följd oavsett om avsikten är att förvärvsavbrottet eller arbetstidsförkortningen skall pågå . RFV har alltså genom ändringen i sina föreskrifter betonat att en person har ett generellt SGI-skydd och att avsikten med förvärvsavbrottet saknar betydelse. 6.3Individen fullgör sin totalförsvarsplikt Skyddsbestämmelserna är tillämpliga på personer som fullgör sin totalförvarsplikt. Försäkringsskyddet hålls vilande och ersättningen beräknas enligt en s.k. värnplikts-SGI. En individ som fullgör sin totalförvarsplikt har SGI-skydd enligt 3 kap. 5 § tredje stycket 6 lagen om allmän försäkring (AFL). Försäkringsskyddet hålls vilande och aktiveras igen när förvärvsavbrottet upphör. När det gäller vilken ersättning som betalas ut vid eventuellt sjukfall så finns det, på motsvarande sätt som för studerande, ett system med s.k. värnplikts-SGI. Detta system tillämpas när en försäkrad genomgår en grundutbildning SGI-skydd i övriga fall som är längre än . Sjukpenning beräknas då på eventuella inkomster som en värnpliktig har vid sidan om värnpliktstjänst- göringen. Dessa bestämmelser framgår av 3 kap. 5 § fjärde och sjunde stycket AFL. Personer som är eller äldre kan under vissa omständigheter omfattas av SGI-skydd vid sjukdom. Ett eventuellt SGI-skydd upphör normalt . Personer som är eller äldre kan dock omfattas av SGI-skydd vid sjuk- dom. Detta framgår av 4 § föreskrifter (RFFS 1998:12) om sjukpenninggrundande inkomst. Om en förvärvsarbetande person som är eller äldre blir sjuk kan SGI fastställas på den inkomst som han eller hon har från arbete. Detta gäller under förutsättning att personen kan styrka att han eller hon skulle ha arbetat om inte sjukdomen förhindrat detta. Det finns inte möjlighet att få något annat SGI-skydd än vid sjukdom för förvärvsarbetande personer som är eller äldre. Biståndsarbetare och medföljande familjemedlemmar kan under vissa omständigheter få tillbaka sin SGI vid återkomsten till . För biståndsarbetare gäller ett särskilt SGI-skydd. Personer som enligt 2 kap. 4 och 6 §§ socialförsäkringslagen (1999:799) anses som bosatta i under utlandsvistelsen får vid återkomsten till tillbaka sin tidigare SGI. Detta framgår av 3 kap. 5 b § lagen om allmän försäkring. En i bosatt person som lämnar landet för att arbeta för arbetsgivarens räkning skall fortsatt anses bosatt här, om han eller hon är anställd av –ett svenskt trossamfund eller ett organ som är knutet till ett sådant samfund, eller –en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet. SGI-skydd i övriga fall Förutsättningen för att anses bosatt i är att utlandsvistelsen kan antas pågå som längst . Bestämmelserna om biståndsarbetare omfattar även medföljande familjemedlemmar. 6.6Arbetssökande efter en period med förtidspension/sjukbidrag En person kan få tillbaka sin tidigare SGI om hans eller hennes förtidspension/sjukbidrag upphör eller minskar. ersätts förtidspension och sjukbidrag av aktivitetsersätt- ning och sjukersättning. I samband med att förtidspension eller sjukbidrag beviljas upphör också den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Enligt bestämmelser i 3 kap. 5 c § lagen om allmän försäkring kan en person få tillbaka sin tidigare SGI om hans eller hennes förtidspension eller sjukbidrag upphör eller minskar. Detta gäller endast för tid före och till den del den försäkrade är arbetslös och beredd att anta erbjudet arbete i en sådan omfattning som svarar mot närmast föregående förvärvsarbete. Om den tidigare SGI:n grundar sig på ett förvärvsarbete av större omfattning än som kan anses motsvara den försäkrades arbetsutbud när förtidspension/sjukbidrag upphör skall SGI:n anpassas till detta. I detta sammanhang bör påpekas att nya regler införs för beräkning av ersättning vid långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. I korthet innebär reformeringen att de nuvarande förmånerna förtidspension och sjukbidrag ersätts av aktivitetsersättning för personer i åldrarna 19–och sjukersättning för personer i åldrarna 30–. 7Grupper som hamnar utanför skyddssystemet Såsom tidigare framgått har skyddssystemet successivt utvidgats via framförallt praxis. Trots utvidgningen finns det flera grupper som hamnar utanför skyddssystemet och diskussioner förs om huruvida de bör omfattas. Vissa grupper nämns särskilt i utredningens direktiv, nämligen personer som studerar med –postdoktorala stipendier, eller –utbildningsstöd från trygghetsråd/stiftelse. I det följande redovisas närmare dessa gruppers specifika problem. I utredningens uppdrag ingår också att särskilt uppmärksamma regelsystemets effekter för dels personer som på grund av nedsatt studieförmåga vill kombinera deltidsstudier med sjukskrivning på deltid, dels personer som är förtroendevalda och har ersättning enligt kommunallagen (1991:900). Utredningen återkommer till dessa grupper i kommande slutbetänkande. Självfallet är det inte bara nu nämnda grupper som hamnar utanför skyddssystemet. Även individer som inte uppfyller villkoren inom respektive skyddsgrupp hamnar utanför, t.ex. studerande som inte uppbär studiestöd eller doktorander som inte får utbildningsbidrag. Denna problematik behandlas närmare i kap. 8.4. Grupper som hamnar utanför skyddssystemet Postdoktorala studier utförs i regel utomlands och finansieras för flertalet med postdoktorala stipendier som inte beskattas. Inom framförallt medicin men även naturvetenskap anses det näst intill obligatoriskt att åka på postdoktorala studier för att fortsätta sin karriär som forskare. De forskare som åker utomlands för sådana studier – ca 350 – missgynnas av nuvarande socialförsäkringssystem, bl.a. när det gäller SGI-skydd. Inom arbetslöshetsförsäkringen har i vissa fall postdoktorala studier inom landet bedömts som en överhoppningsbar tid. är det ca 1 800 forskare som disputerar och får doktorsexamen. Av dessa går – ca 350 – vidare i sin karriär med s.k. postdoktorala studier. Dessa studier utförs i regel utomlands och finansieras för flertalet med post- doktorala stipendier som inte beskattas. Vistelsen utomlands är normalt . Syftet med postdoktorala studier är att forskare efter sin forskarutbildning skall få möjlighet att förkovra sig för att sedan återvända till med internationella forsknings- erfarenheter. Inom framförallt medicin men även naturvetenskap anses det näst intill obligatoriskt att åka ut för postdoktorala studier för att fortsätta sin forskarkarriär. Regeringen har mycket tydligt önskat se en ökning av den inter- nationella rörligheten bland forskare. Detta har inte minst fram- förts i den forskningspolitiska propositionen Forskning och för- nyelse (prop. 2000/01:3). Betoningen av ökad mobilitet är sammanlänkat med satsningar på yngre forskare. Detta innebär i praktiken en ökning av postdoktorala satsningar. Detta är även en tydlig trend inom EU. I är ett antal icke-statliga organisationer de huvudsakliga finansiärerna för postdoktorala studier. Olika forskningsprogram inom EU avsätter också medel för postdoktorala studier. dominerar kraftigt som mottagarland följt av . Köns- fördelningen är överlag jämn. Det råder betydande obalans mellan olika vetenskapsområden när det gäller tillgången till postdoktorala stipendier. Medicinare dominerar (ca häften) följt av naturvetare (ca en tredjedel). Utredningen har i sin kartläggning träffat företrädare för bl.a. olika stipendiegivande organisationer och fackliga organisationer. Grupper som hamnar utanför skyddssystemet Enligt vad dessa har uppgivit missgynnas de forskare som åker utomlands av nuvarande socialförsäkringssystem, bl.a. när det gäller SGI-skydd. Enskilda personer som personligen har drabbats har också bekräftat detta.