sou · GRB3112d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Att gestalta livet har varit ett återkommande kännetecken på vad som menas med folkbildning. Det har ofta talats om att kunskap kan födas underifrån. Existens och folkbildning är två företeelser som levt nära varandra. Men att gestalta sina liv är något som förändras och ständigt föder nya konstruktioner. Frågan är hur människor gestaltar sina liv och sitt lärande? I denna studie har vi vänt oss till de unga vuxna som är födda . Det är en grupp som direkt eller indirekt berörts av de omfattande förändringar som genomfördes inom den offentliga sektorn i allmänhet och gymnasieskolan i synnerhet . De kan sägas vara kunskapssamhällets första generation unga vuxna. För att kunna förstå hur unga vuxna gestaltar sina liv har vi använt oss av livsberättelser (narrativs) som metod. När de som intervjuas själva får möjlighet att berätta om sina liv medverkar de till att skapa ny kunskap. De tretton personer som medverkat har alla någon form av erfarenhet av studier i studieförbund eller på en folkhögskola. På så sätt beskriver de i sina berättelser ett möte mellan liv och folkbildning. I livsberättelserna gestaltas hur unga vuxna gör för att klara av att leva ett liv i ständig förändring och på vilket sätt folkbildningen kommer in i denna process. Unga vuxna beskriver sitt liv och lärande på ett annorlunda sätt än det vi känner igen från ifrån industrisamhällets berättelser. Det blir allt mer tydligt att vi lever i ett senmodernt samhälle som fri- sätter oss från industrisamhällets gemenskaper. Tiden för de klass- iska folkrörelserna tycks vara förbi, föreningslivet avtar, liksom ungdomars intresse för de etablerade politiska partierna De unga vuxna som är på väg att forma vår tids samhälle utgår i allt högre grad från sig själva som individer. Allt som har med det subjektiva tilldrar sig ett ökat intresse. För att förstå det liv som de unga vuxna lever krävs därför ett teoretiskt perspektiv som kan belysa såväl samhällsutveckling som förändringar av subjekt och språk. Vi har därför ägnat mycket tid åt att utveckla en läsart med vilken vi kan tolka livsberättelserna. Vår strävan har varit att tillföra folkbildningsforskningen såväl nya perspektiv som ny kunskap. En sådan strävan är viktigare än på mycket . Det är tydligt att folkbildningen befinner sig i en brytpunkt. Frågan är på vilket sätt den ska förnyas. Vi vill med denna studie utmana folkbildningen och medverka till en debatt om dess framtid. Vilka kommer att ge röst år den kunskap som växer underifrån? Rapporten är en produkt av vårt gemensamma arbete och undersökningen har genomförts inom ramen för statens andra utvärdering av folkbildningen (SUFO 2) . Vi svarar själva för arbetets planering, uppläggning och genomförande samt rapportering från början till slut. Detta har naturligtvis skett i nära samarbete med den offentlige utredaren, utredningssekrete- rarna, referensgruppen och de övriga forskarna i de andra projekt- grupperna, men de har gett oss stor frihet. Det har varit givande att träffa och samtala med er om projekten . Tack för det. Vi vill också passa på att tacka de involverade folk- bildningsorganisationernas representanter som hjälpte oss komma i kontakt med de unga vuxna som kom att delta i undersökningen. Avslutningsvis vill vi också framföra vårt hjärtliga tack till de verkliga hjältarna i detta drama, utan vars medverkan projektet hade fallit platt till marken, nämligen de medverkande unga vuxna kvinnorna och männen som så generöst berättat om sina liv och erfarenheter. Tack än en gång. you stay forever young (; vår generations poet). , f. 1954. Docent i pedagogik vid . i pedagogik 1998 med en avhandling om N.F.S. , Den livsupplysande texten. Har arbetat som folkhögskollärare i och och publicerat böcker och artiklar om svensk och nordisk folkbildning. Har medverkat i ett danskt forsknings- projekt om Vuxenutbildning, folkbildning och demokrati och geno- fört utvärderingar av Norsk voksenpedagogisk forskningsinstitutt i samt vid . Är vetenskaplig ledare för för mångkulturell bildning vid , , och med- verkar i forskningsenheten Etisk och Politisk Dannelse vid Institut for pædagogisk filosofi på i . , f. 1958. Universitetslektor vid Pedagogiska institu- tionen, . dr i pedagogik 1999 med avhandlingen , som berör studerandes erfarenheter av förståelse som grund för deras studieaktivitet. Har tidigare med- verkat i , som resulterade i monografin upplevelse och utbildningssyn hos icke facklärda. Har också med- verkat i utvärdering av reformeringen av den grundlägg- ande vuxenutbildningen. Planerar ett forskningsprojekt kring utveck- ling av mening för professionell kompetens inom högre professions- utbildning och akademikers arbetsliv. Samhällsutvecklingen, de unga vuxna och Från industri- till kunskapssamhälle............................................. De unga vuxnas situation omkring ..................................... Folkbildningens nuvarande omfattning...................................... Folkbildningens fortsatta utveckling.......................................... Precisering av syftet med undersökningen...................................... Uppläggning och genomförande...................................................... Identifiering av unga vuxna ......................................................... Erhållande av informerat samtycke............................................. Transkribering av ljudupptagningarna........................................ Fastställande av intervjuprotokollen........................................... Läsning, urval och tolkning av data ............................................ Tolkning av de ungas vuxnas berättelser........................ Porträttering av deltagarna................................................................ Deltagare som studerat inom studieförbundens Deltagare som studerat vid folkhögskolor ................................. Dekonstruktion av utvalda berättelser........................................... Liv, lärande och framtider.......................................................... Folkbildningens roll i de unga vuxnas liv.................................. Sammanflätning av tolkningarna .................................................... De unga vuxna, folkbildning och samhällsutvecklingen ............... Tolkning av unga vuxnas berättelser .............................................. Betydelsen för folkbildningens framtid ......................................... Utmaningar för morgondagens folkbildningsforskning............... Folkbildningen1 i har gamla anor. De äldsta grenarna av den mycket omfattande och diversifierade verksamheten inleddes ungefär som folkskolan bildades.2 Det var . var då ett utpräglat jordbrukssamhälle. Flertalet bodde i små samhällen i anslutning till jordbruken. Demokratin var täm- ligen begränsad. Det stora flertalet av landets vuxna befolkning saknade fortfarande rösträtt. Det äldsta folkbildningsarbetet, som var bildningscirklarna, inleddes dock inte på landet utan i stan. Det skedde närmare bestämt 1845 och i . Bildnings- cirkelrörelsen ebbade emellertid ut. Folkbildningsarbetet övertogs därefter av arbetarinstitut, föreläs- ningsföreningar och de folkrörelser som började växa fram i från och med 1860-talet. fick sina första folkhögskolor 1868; de var nära knutna till bonderörelsen. Därefter inrättade den begynnande arbetarrörelsen sitt första arbetarinstitut. arrangerade i regi av God- templarorden () sin första studiecirkel och det första bildningsförbundet (ABF) bildades . Det var också i dessa socialt medvetna folkrörelser som folkbildning fick sitt tyngsta stöd . Verksamheten hade då en tydlig inriktning på upplysning och fri vuxenundervisning för de mest utsatta grupperna i samhället. , idrottsrörelsen och konsumentrörelsen bidrog också aktivt till folkbildningens utbred- ning . har det skett många stora och genomgripande för- ändringar i och dess omvärld. Dessa hänger nära samman med två mycket omfattande strukturomvandlingar i samhälls- ekonomin, nämligen övergången från jordbrukssamhället till indu- strisamhället och därefter den nu pågående övergången från sam- 1Med folkbildning avses den ifrån det offentliga utbildningsväsendet relativt fristående och frivilliga bildningsverksamheten för vuxnas allsidiga utveckling och som bedrivs i föreläs- ningsföreningar, studieförbund, folkhögskolor samt kulturinstitutioner som Konstfrämjan- det, Rikskonserter, Utbildningsradion, etc. Det är en verksamhet som i huvudsak förekom- mer i form av föreläsningar, studiecirklar, kurser och kulturevenemang. 2Gunnar , Svensk utbildningshistoria: Skola och samhälle förr och , (Femte revi- derade utgåvan; : , 1994). hället till service- och tjänstesamhället; eller vad man väljer att kalla det.3 Parallellt med dessa omvandlingar har vi också fått bevittna den offentliga sektorns expansion. Från att ha varit tämligen begränsad är den nu rätt omfattande; och detta trots den senaste tidens privatisering. Detta gäller inte minst det offentliga utbild- ningsväsendet för barn och ungdomar; som i princip går i skolan; dvs. ungefär dubbelt så länge som man gjorde . Det offentliga utbildningsväsendet rymmer numera också: statliga skolor för vuxna, svenskundervis- ning för invandrare (SFI) och vuxenutbildning samt en ganska väl utbyggd högskola, som snart ser ut att kunna rymma upp emot av en årskull. Vid sidan om det offentliga utbildningsväsendet, har det också skapats nya studievägar för vuxna inom arbetsmarknadsutbildning och personalutbildning. Folkbildningen lever dock vidare vid sidan om det ständigt allt mer omfattande offentliga utbildningsväsendet, arbetsmarknadsutbildningen och personalutbildningen inom arbets- livet. Den framstår numera både som ett komplement och som ett alternativ till de andra studievägarna som erbjuds de vuxna i kunskapssamhället. Det fria och frivilliga bildningsarbetet har en lång tradition i . Det byggdes upp som ett komplement till det offentliga utbildningsväsendet, som i princip bara omfattade barn och en mycket begränsad andel ungdomar. Det bars i mycket stor utsträckning fram av folkrörelserna. Det är egentligen först som kommun och stat mera aktivt har börjat stödja verksamheten. Utvecklingen har varit särskilt stark , speciellt vad gäller studiecirkelverksamheten.4 I takt med att folkbildningen har kom- mit att åtnjuta ett allt mera uttalat och materiellt stöd från det allmänna, så har det också blivit allt mer intressant att utvärdera verksamheten. I enlighet härmed föreslog regeringen folkbildningsproposition också att uppdra åt staten att utvärdera verksamheten vart tredje åt. Intervallet fastställdes sedermera till . 3Rondo E. , Världens ekonomiska historia: Från urtid till nutid (G. , översätt- ning; : , 2001). 4Richardson, Svensk utbildningshistoria, kapitel 7. Slutrapporten från den första utvärderingen (SUFO 96) present- erades 1996.5 Den här rapporterade undersökningen ingår som en del av statens andra utvärdering av folkbildningen (SUFO 2).6 Undersökningen gäller kort sagt folkbildningens aktualitet och betydelse för de unga vuxna. Den företas mot bakgrund av den ovan antydda utvecklingen inom samhällslivet i vid mening. Tank- en med undersökningen, som kommer att förankras och för- tydligas ytterligare genom utvecklingen av rapportens tema, är att studera hur folkbildningen och närmare bestämt folkhögskolornas och studieförbundens verksamhet berört de unga vuxna som deltagit i dess verksamhet och . Återstoden av rapporten har delats i fyra kapitel. I det första kommer vi att ytterligare redogöra för den teoretiska bakgrunden till och syftet med den rapporterade undersökningen. I det andra kapitlet kommer vi att beskriva de metodologiska utgångspunkt- erna för uppläggningen och genomförandet av undersökningen. I det tredje kommer vi att redovisa det vi funnit beträffande folkbildningens betydelse för de intervjuade. I det fjärde och avslutande kapitlet kommer vi att diskutera dessa fynds betydelse för fortsatt forskning kring och utveckling av folkbildningens utformning. 5Utbildningsdepartementet, Folkbildningen: En utvärdering. Slutbetänkande av Utredningen för statlig utvärdering av folkbildningen (, 1996:159; : . 6Utbildningsdepartementet, (2001). Utvärdering av folkbildningen (Direktiv 2001:74). 1Samhällsutvecklingen, de unga vuxna och folkbildningen I detta kapitel kommer vi att ytterligare utveckla den kontextuella bakgrunden till undersökningen. Först kommer vi att säga lite mer om den samhällsutveckling som lett fram till det som vi ibland kallar kunskapssamhället. Därefter behandlar vi de unga vuxnas situation i dagens samhälle. Efter det kommer vi att säga något om folkbildningens förändring . Mot bakgrund av detta går vi igenom tidigare utredningar och forskning med direkt relevans för den här rapporterade undersökningen. Avslut- ningsvis preciserar vi syftet med undersökningen av folkbildning- ens betydelse för de unga vuxna. Från industri- till kunskapssamhälle Det finns många sätt att beskriva övergången från industri- till kunskapssamhälle, ett sätt att göra det är att beskriva de för- ändringar som ägt rum i den egna uppväxtmiljön. En av oss är uppväxt nära en stor fabrik. när han cyklade till skolan kunde han se hur arbetarnas cyklar stod uppradade utanför fabriksporten. När han första gången fick ett sommarjobb, så var det just på fabriken. Omklädningsrummet, stämpel- klockan, ackordet. Maskinerna som tungt sänkte sig ned och press- ade mönster i stora metallbitar. Pauserna när han gick ut i solljuset och drack en kall läsk. är fabriken borta. I det som en gång var fabrikslokaler finns nu ett kulturhus. Och på en annan plats i staden finns ett hög- skolebyggnadskomplex. De tunga oljiga maskinerna har ersätts av datorer. De nya husen är ritade i spännande arkitektur. I mitten ett åttakantigt torn. Från fabrik till högskola, från metall till ord, från en maskin till något annat. På högskolan finns inga stämpelur. Forskare/lärare och studenter bestämmer till stor del sin egen arbetstid. Tidsstudiemän, tidtagarur och skift har bytts ut mot projekt, hemarbete och digitala nätverk. har naturligtvis påverkat människan sätt att vara, verka, lära och skapa kunskap oavsett vilka verksamhetsområden det rör sig om.7 Det sammanhang i vilka arbete utförs och bestäms socialt har definitivt genomgått omfattande och varaktiga förändringar , men kanske framför allt de senaste årtiondena.8 Den ekonomiska, tekniska och organisatoriska utvecklingen präg- lades fram till omkring av specialisering, storskalighet, långtgående arbetsdelning och effektivisering. Utvecklingen drevs framåt av strävan efter lönsamhet, utbyggnad av välfärdssystemen. Den teknologiska utvecklingen, som bland annat handlade om elektrifiering och mekanisering, resulterade i en alltmer fortgående automatisering inom såväl tillverkningsindustrin som jordbruket som inom övriga näringsgrenar. Detta ledde till agrar och indu- striell utveckling samt fortsatt urbanisering. De två världskrigen var i detta perspektiv bara en parentes. De skapade dock ett kraftigt incitament för vidareutveckling av demokratin i vår del av världen, vilket blev en central uppgift för det offentliga utbildningsväsendet från och med omkring 1940- talet. I kölvattnet efter krigen inleddes ett omfattande ekonomiskt och säkerhetspolitiskt samarbete i , som sedermera också lade grunden till försvarsalliansen och den Euro- peiska unionen. (såg också till att ett liknande sam- arbete inleddes mellan staterna i .) Ojämnheten i den industriella utvecklingen skapade fram till och med 1970-talet en relativt omfattande internationell migration inom . Den beskrivna teknologiska och ekonomiska utvecklingen var fram till en bit in ganska stadig. Detta gällde först och främst utvecklingen inom industrin. Denna åtföljdes av expansionen inom den offentliga sektorn i form av uppbyggnaden av sjukvården, och utbildningsväsen- det, som var särskilt anmärkningsvärd . Det var då vi bl.a. fick den obligatoriska nioåriga och det samlade gymnasiet. fanns det fort- farande en viss arbetsmarknad för ungdomar. Detta förändrades, som en följd av oljekris, lågkonjunktur och nedskärningar inom industrin, i rask takt . gick av en årskull vidare till gymnasieskolan. 7Bosse , Den andra människan i (red), Pedagogik med arbetslivs- inriktning, : , 2001. 8Catherine , The changing contexts of work, i Understanding learning at work, redaktörer (: Routledge, 1999), 15–28. marknadsutbildningen, vuxenutbildningen och den högre utbild- ningen (universitet och högskolor) expanderade också kraftigt . Den offentliga sektorn sysselsatte allt större del av arbetskraften, som i allt större utsträckning utförde kvalificerat arbete inom barnomsorgen, skolan, sjuk- och äldrevården och . Sedan kom med datorrevolutionen, Sovjet- unionens sönderfall, det slut, utvidgning av den Europeiska gemenskapen, politisk och ekonomisk integration. De tidigare och relativt enkla formerna av automation, som nådde en viss fulländning , ersattes med avancerade elektroniska produktions- och informationssystem. Den digitala teknologin introducerades först i tillverknings- och processindustrin i form av datorunderstödd design (CAD), datorunderstödd produktion (), datorintegrerad tillverkning () och flexibla tillverk- ningssystem. Datoriseringen spred sig därefter även till andra verksamhetsområden, som begåvades med digital teknologi för avancerad elektronisk informationsbehandling, system för finans- iella transaktioner och integrerade telekommunikationssystem. Det var också som genteknologi och artificiell intelligens i form av smarta datorsystem samt e-handel och liknande fick sitt genombrott. Det är emellertid inte bara arbetslivet som har digitaliserats. Detsamma gäller i ökande grad också för livet därhemma, fören- ingslivet och fritiden i övrigt. Många av de mönster som fullbord- ades under industrisamhället, såsom Fordism, Taylorism, utbredd byråkrati och en stor kader av underordnade, väldisciplinerade arbetare, utgör de kulturella sammanhang i vilka de nya produk- tionsteknologierna introduceras.9 De sammanhang i vilka arbete utförs och blir socialt bestämt genomgår som en följd av imple- menteringen av denna teknologi anmärkningsvärda och långt- gående förändringar. De mest utmärkande förändringarna har att göra med den nya teknologins implikationer för arbetsdelningen och specialiseringen, kvalifikationskraven och människoresursernas plats i produktionen. Det första man kunde lägga märke till var att de relativt enkla, repetitiva och rutinmässiga industrijobben auto- matiserades. De som tidigare hade utfört dessa jobb blev därmed överflödiga. De arbetare som fortfarande behövdes fick andra och i vissa avseenden mera krävande och komplexa arbetsuppgifter. 9 , The changing contexts of work. en följd av förändringarna kan färre, mera mångkunniga arbetare, göra sådant som specialister tidigare gjorde och med mindre väg- ledning. Detta gäller inte bara dem som jobbar på fabriksgolvet, utan även dem som jobbar på kontoret. De tidigare kraven på muskelstyrka, fingerfärdighet och uthållig- het har i ökande grad ersatts av kraven på snabb varseblivning, uppmärksamhet och förmåga att analysera problem och fatta beslut. De nya tillverkningssystemen ställer också större krav på samarbete, flexibilitet, vilja att lära och utföra nya sysslor samt beredskap att ta på sig nya roller och passa in i nya sammanhang. De som tillhandahåller tjänster behöver i tillägg till de nämnda kvalifikationerna numera i allmänhet också utföra kvalificerat känsloarbete.10 Många jobb som svetsare, nitare, televäxeloperatör, löneadmin- istratör, bokhållare, kontorsbiträde och sättare försvann . Dessa och många andra sysselsättningar har mer eller mindre försvunnit som en följd av införandet av den nya produk- tionsteknologin och de nya sätten att organisera arbetet. Den teknologiska, ekonomiska, politiska och sociala utveck- lingen under de närmast föregående årtiondena har emellertid inte endast lett till en sjunkande efterfrågan på traditionell yrkesskick- lighet av det slag som förr kom till uttryck i kvalificerat arbete inom industrin, utan också till en stadigt ökande efterfrågan på formella och abstrakta färdigheter av det slag som systemvetare, ingenjörer och ekonomichefer i dagens företag och myndigheter förfogar över. Dessa nya kunskapsarbetare är ett nytt inslag i service sektorn. Detta i kombination med den ständigt ökande betydelsen av forskning och utveckling är grunden till att vi talar om kunskapssamhället. Den teknologiska utvecklingen har emellertid inte bara lett till uppkomsten av nya och mer kvalifice- rade jobb inom servicesektorn. Den har också lett till att de gamla kvalificerade jobben inom medicin, finans och juridik har omstrukturerats. Fler och fler av dem som utför de kvalificerade jobben inom dessa sektorer är nu sysselsatta inom konsultföretag eller som projektanställda inom multinationella företag eller som självanställda. Det är emellertid inte endast de mycket kvalificerade jobben inom service sektorn som har ökat . Inom denna sektor har vi också fått bevittna uppkomsten av nya lyssna på andras bekymmer, ta emot klagomål, vara tillmötesgående, hjälpa till att formulera problem, föreslå lösningar, tillhandahålla möjligheter att tillfredställa sociala behov, osv. jobb som snabbmatsrestaurangpersonal, personlig assistent, hud- vårdsterapeut, personlig tränare, hälsovägledare, osv. Inom denna sektor har vi också kunnat bevittna trender som utlokalisering (out sourcing), privatisering och uppkomsten av virtuella eller projektorganiserade företag. De beskrivna förändringarna har lett fram till nya sätt att organisera, styra och leda verksamheter. Mycket av den samtida management- och organisationslitteraturen har betonat organisato- risk omstrukturering som minskar antalet anställda, plattar ut hierarkier och introducerar självstyrande grupper.11 Den har också pläderat för mål- och resultatstyrning, ständig utveckling i små steg, kvalitetsstyrning, lärande organisationer och liknande. Dator- revolutionen har även underlättat den fortgående international- iseringen av snart sagt varje form av produktion, distribution och konsumtion. Valuta- och aktiehandeln pågår, som bekant, numera mer eller mindre automatiskt . Det som vi talar om som globalisering, men som kanske bara uppnåtts inom finansområdet, verkar sprida sig i rask takt till andra områden. De en gång så blågula , , , Blå band, , etc. ingår numera som komponenter i multinationella företag, som i sig tenderar att bli allt mer trans- nationella. Den beskrivna utvecklingen har lett till att mänskliga resurser har kommit i förgrunden på ett annat sätt . Det som efterfrågas är främst förbättrad förmåga att upprätthålla, förnya och utveckla sådan kompetens som efterfrågas. Från att man inom organisationer som och talade om återkommande utbildning, som ett sätt för reger- ingar, myndigheter, företag och enskilda att möta konjunktur- svängningar, så talar man i allt större utsträckning om livslångt lärande som ett sätt att skapa framtidens konkurrensfördelar.12 Marknadsekonomin breder ut sig. Den är den bakgrund mot vilken 11Lee G. Bolman, och . , Nya perspektiv på organisation och ledarskap: Kreati- vitet, val och ledarskap, Andra upplagan. : , 1997. 12Arbetsmarknadsdepartementet, Kompetensutveckling: En nationell strategi. Slutbetänkande från kompetensutredningen (SOU 1992:7), , Livslångt lärande i arbetslivet: Steg på vägen mot ett kunskapssamhälle. Rapport från en expertgrupp till Kommittén om ett nationellt kunskapslyft för vuxna. (SOU 1996:164), , Livslångt lärande: Mellan utopi och ekonomi, i Livslångt lärande, red. Per E. , och (: , 1996), 29–47; och , Organizational learning: The competitive advantage of the future (: , 1997). mycket av den samtida utvecklingen inom samhällslivet kan förstås och förklaras. I en reflektion över de dominerande diskurserna om lärande i arbetslivet konstaterade exempelvis den australiensiske utbildningsforskaren följande: