sou · GRB392 · 2004-01-01 00:00:00 — Enligt en effektstudie som Statskontoret gjorde 1999 av ungdomsåtgärden (kallat program) Utvecklingsgarantin (nu Ungdomsgarantin, UG) tyder mycket på att deltagarna fått arbete snabbare än om de hade varit arbetslösa. Praktik däremot, som finns som en aktivitet i de flesta ungdomsprogram, hade enligt utvärderarna en undanträngningseffekt för ordinarie arbete, dvs. förmedlarna förmedlade oftare praktik än ordinarie arbete. Ungdoms- programmen ledde också ofta till en inlåsningseffekt där ungdomarna blev kvar på olika praktikplatser utan att aktivt söka arbete (1996 och IFAU 2002). En studie från (2000) visade att Utvecklingsgarantin i huvudsak är en lyckad åtgärd men att programmet inte vänder sig till alla ungdomar då ungdomar med missbruk, psykisk ohälsa och andra sociala svårigheter ibland nekas att delta utifrån arbetsmarknadspolitiska ställningstaganden och ekonomiska ramar. IFAU:s utvärdering visade tvärtemot detta att det inte finns några bevis för att Utvecklingsgarantin förbättrar arbetsmarknadssituationen för ungdomar, vilket antyder att tidiga ingripanden i arbetslöshetsperioden inte är viktiga. AMS årsrapport visar liknande resultat. Här påpekar man att olika program och insatser ligger olika nära ett arbete och att lägst andel i arbete efter avslutat program har de program och insatser som framförallt syftar till att ge någon form av tillfällig sysselsättning. Rapporten visar att andelen i arbete efter Utvecklingsgarantin inte ökar över tiden och att sannolikheten att få ett arbete efter avslutat program är beroende av konjunkturläget. Kommunernas syn på ungdomsåtgärderna genomförde och en webbenkät om bland annat kommunernas syn på ungdomsåtgärder. 173 kommuner svarade på enkäten. Sju av tio kommuner angav att anvisningarna till KUP hade minskat eller var oförändrade medan tre av fyra kommuner angav att anvisningarna till UVG hade minskat eller var oförändrade trots att ungdomsarbetslösheten stigit i landet. Generella och riktade ungdomsåtgärder frågan vad kommunerna anser vore de bästa åtgärderna för att halvera långtidsarbetslösheten bland ungdomar, svarade de bland annat att ungdomsprogrammen behövs och att det behövs större möjligheter till lokalt anpassade åtgärder. Vidare menade kommunerna att ungdomarna behöver mer individuell hjälp och stöd, att det behövs personer som aktivt arbetar med ungdomar , att det behövs mer satsning av arbetsförmedlingen på individuella insatser och matchning mot jobb och att åtgärderna/insatserna skall vara längre. Det finns också behov av en nära samverkan mellan olika aktörer (t.ex. – arbetsförmedling, försäkringskassa, privata näringslivet m.fl.). Ungdomar bör också aktiveras tidigare och lärlingsutbildningar bör anordnas (, 2003). Ungdomar som är eller äldre och riskerar att bli långtidsinskrivna (dvs. har varit arbetslösa mer än 24 månader) eller har det besvärligt på arbetsmarknaden, t.ex. på grund av att de inte har gymnasiebetyg eller har ett/flera arbetshandikapp kan delta i Aktivitetsgarantin. I Aktivitetsgarantin samlas de arbetssökande i mindre grupper och skapar tillsammans med en handledare en handlingsplan. Planen skall leda till att ett större självförtroende utvecklas hos ungdomarna och att de söker mer aktivt eller strävar efter ny kompetens. Ungdomar i Aktivitetsgarantin har tillgång till flera förberedande arbetsmarknadspolitiska program som är individuellt utformade t.ex. jobbklubbar, vägledning enskilt och i grupp, projektarbeten, arbetspraktik, orienteringskurser, kom- igång-kurser eller möjlighet att läsa på folkhögskola (se nedan). är insatserna vägledande, rehabiliterande eller har orienterande karaktär. Tiden på de förberedande insatserna är högst . Programmen skall leda till att arbetslösa ungdomar hittar framkomliga vägar på arbetsmarknaden. Det finns inte några särskilda regler för ungdomars deltagande i Aktivitetsgarantin vilket innebär att de kan delta i åtgärden utan tidsgräns. Detta till skillnad från Ungdomsgarantin där den unge kan delta . Generella och riktade ungdomsåtgärder Att tacka nej till Aktivitetsgarantin är svårt och risken är stor att mista ersättningen från a-kassan. Ungdomar befinner sig i Aktivitetsgarantin tills de hittar ett reguljärt arbete som varar , påbörjar en utbildning som inte berättigar till aktivitetsstöd eller själva väljer att lämna garantin och mista sitt aktivitetsstöd. Ett uppehåll från Aktivitetsgarantin kan göras . På Datortek/aktivitetscenter i kommunerna kan arbetslösa ungdomar i åldern 20–på halvtid få träning i vissa dataprogram och den andra har de möjlighet att delta i olika aktiviteter som syftar till att underlätta deras chanser till att få arbete. Ungdomar på Datortek får även vägledning inför deras val av yrke och utbildning. De som har rätt till ersättning från arbetslöshetskassa får aktivitetsstöd med motsvarande belopp. Den som inte har rätt till sådan ersättning får aktivitetsstöd med per dag. Stödet betalas ut av då närvarorapporten blivit inlämnad. Jobbsökarkurser eller yrkesvalskurser kan ges på heltid av arbetsförmedlingen. På jobbsökarkurser lär sig ungdomar främst hur de skall skriva ansökningar samt hur de skall bete sig på anställningsintervjuer. Aktiviteter inom ramen för arbetslivsinriktad rehabilitering ges till ungdomar som på grund av arbetshandikapp eller andra skäl behöver stöd för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. behöver ungdomar gå på förberedande eller orienterade utbildningar innan de skall ingå i ett annat arbetsmarknadspolitiskt program. Dessa utbildningar är oftast upphandlade av . Endast arbetshandikappade, långtidsinskrivna invandrare och deltagare i Aktivitetsgarantin får gå förberedande eller orienterade utbildningar på eller statlig vuxenutbildning (Komvux) eller folkhögskola. Ungdomar som fyllt kan av arbetsförmedlingen tilldelas arbetspraktik. Då betalar arbetsgivaren ett finansieringsbidrag från 1 000 till staten. Generella och riktade ungdomsåtgärder Det finns olika förberedande utbildningar som arbetsförmedlingen anordnar. Utbudet av utbildningar varierar från län till län. /Arbetsförmedlingen kan samverka med andra partner (ett företag, en kommun eller en organisation) på arbetsmarknaden för att ordna aktiviteter – projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning – vilka inte kan ske inom ramen för övriga arbetsmarknadspolitiska program. Partner som väljer att i samverkan med /Arbetsförmedlingen anordna projekt kan få projektstöd. Ungdomar som deltar i dessa projekt får aktivitetsstöd som ersättning. Den som fyllt , är långtidsinskriven3 och har deltagit i Aktivitetsgarantin under en längre sammanhängande period kan av arbetsförmedlingen anvisas till allmänt4 eller särskilt anställningsstöd5. Detta innebär att arbetsgivaren (privat som offentlig) får en viss procent av lönekostnaden för att tillsvidare prov- eller visstidsanställa en arbetslös ungdom från upp . Ungdomar som anställs med särskilt anställningsstöd har anställningsförmåner enligt kollektivavtalet som gäller inom branschen, men lagen om anställningsskydd (LAS) gäller inte för dem. Så länge ungdomar är anställda ingår de i Aktivitetsgarantin dit de också återvänder när anställningen upphört. Arbetsmarknadsutbildningar (AUB) Arbetsmarknadsutbildningar (AUB) som ges till ungdomar som fyllt ska vara yrkesinriktade eftersom de skall leda till arbete. Utbildningar finns inom många olika sektorer; datateknik, teknik och naturvetenskap, kultur och media, ekonomi, försäljning, samhällsvetenskap, pedagogik, vård och omsorg, kontor och lager, kundservice, restaurang och storhushåll, bygg- och anläggning, 3Inskriven på arbetsförmedlingen . 4För att få detta stöd skall ungdomar ha varit arbetslösa eller deltagit i ett arbetsmarknadspolitiskt program . 5För att få detta stöd skall ungdomar varit arbetslösa eller deltagit i ett arbetsmarknadspolitiskt program . Generella och riktade ungdomsåtgärder hantverksarbete inom tillverkning, maskin- och processoperatörsarbete och transport och maskinförararbete. Liksom förberedande utbildningar är arbetsmarknadsutbildningar olika fördelade i län och kommuner i . Interpraktik är ett stipendium som arbetslösa ungdomar i åldern kan söka. Bedömningen om en ungdom kan söka det arbetsmarknadspolitiska programmet Interpraktik gör arbetsförmedlingen. Målet med programmet är att främst stödja långtidsarbetslös och lågutbildad ungdom så att dessa ungdomar höjer sin kompetens med hjälp av praktik och utbildningsplatser i eller övriga världen (, 1999). Stipendiet söks hos Internationella programkontoret och täcker en resa tur och retur till praktiklandet, försäkring samt ett bidrag som ska täcka mat och boende. Ungdomar ordnar själva sin praktikplats. Det finns flera organisationer, föreningar, projekt och förbund i som anordnar volontärtjänster (internationella arbeten) i olika länder för ungdomar i åldern 18–. T.ex. olika kyrkor och församlingar (), , , , Stefansgården, Immanuelförsamlingen i , och i . Även arbetsmarknadsenheten i olika kommuner anordnat volontärtjänster (t.ex. Falu, , och kommun). Andra arrangörer är t. ex i , kultur och fritidsnämnden (i t.ex. , och ), utbildningscenter, Viksjöforsbaletten, Invandrarkontoret i , Gamla Tingshuset, i Kommun, Kulturcentrum Tegelhuset i , Aktörerna i , Unga örnars riksförbund, i , Communicare i olika orter, Urkraft, , i och i . Generella och riktade ungdomsåtgärder Det finns flera mål med volontärtjänster. Några är att ge unga människor en meningsfull fritid, träning i demokrati, en trygg gemenskap, möjligheter för enskilda och grupper av unga att möta andra unga runt om i , att främja det informella lärandet samt ge ungdomar en möjlighet att mötas och få nya erfarenheter, att ge ungdomar språkkunskaper, att ge ungdomar interkulturella erfarenheter och sociala färdigheter, personlig utveckling, känsla av europeisk samhörighet och att öka ungdomars anställningsbarhet. Den statliga myndigheten ansvarar för EU:s utbytesprogram Ungdom för (UfE), Europeisk Volontärstjänst (EVT) och EU-programmet . Sedan starten har mer än 4 700 svenska ungdomar deltagit i projekt inom EU-programmet . EU-programmet består av följande aktiviteter för ungdomar; Ungdomsutbyte, Volontärtjänst och Ungdomsinitiativ. Den sistnämnda aktiviteten handlar inte om internationella resor utan här arbetar ungdomar utifrån lokal anknytning med olika projekt som har internationell och europeisk utblick. I samtliga aktiviteter inom EU-programmet prioriteras ungdomar som annars står utanför internationella utbyten, är missgynnade eller exkluderade på olika sätt eller saknar möjligheter att organisera och planera egna projekt. Det handlar om arbetslösa, funktionshindrade eller ungdomar som av socioekonomiska skäl inte har haft möjlighet att delta i internationella projekt (2003b). Den europeiska volontärtjänsten som ansvarar för kräver inga förkunskaper och varar . Ungdomar kan hjälpa hemlösa, barn och gamla, vara med och restaurera gamla hus, rensa floder, syssla med teater osv. Ungdomar som deltagit i volontärtjänst får ett intyg från europeiska kommissionen som visar att de deltagit samt ett omdöme. En utvärdering av EU-programmet gjord av på uppdrag europeiska kommissionen visar bland annat att ungdomar med sämre förutsättningar får ut mest av sina utbyten. Flera ungdomar i utvärderingen fick ökad studiemotivation och arbetslösa ungdomar fick arbete eller gick vidare till studier efter att ha varit volontärer (2003b). Generella och riktade ungdomsåtgärder 3.2.4Åtgärder för särskilda grupper Åtgärder för ungdomar med arbetshandikapp Ungdomar med psykiska, intellektuella och funktionsnedsättande arbetshandikapp kan förutom många av de ovan nämnda åtgärderna efter en utredning på arbetsförmedlingen få anställning hos . är ett statligt bolag som erhåller statsbidrag för att bereda arbete för personer med nedsatt arbetsförmåga vars behov inte kan tillgodoses på annat sätt. Bolaget finns inom industrisektorn som service- och tjänstesektorn. Arbetsförmedlingen lämnar lönebidrag till arbetsgivare som anställer en person med nedsatt arbetsförmåga. Lönebidraget kan lämnas i högst . Hur stort bidraget är beror på lönekostnaden för den anställde och den anställdes arbetsförmåga. Stöd till personligt biträde och särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () är ett annat arbetsmarknadspolitiskt program vars syfte är att förbättra de handikappades inträde på arbetsmarknaden. Stöd till personligt biträde innebär att arbetsgivaren kompenseras för att ha avsatt personalresurser för att stödja den arbetshandikappade i hans/hennes arbete. Stödet är på högst . Till företagare som har arbetshandikapp får stöd lämnas med högst . Särskilt introduktions- och uppföljningsstöd är ett annat individuellt stöd som den arbetshandikappade kan få inför en anställning. Då anlitas en SIUS-konsulent (med särskild kompetens i introduktionsmetodik) för att samarbeta med arbetsplatsen om introduktionen men även för att utarbeta en handlingsplan tillsammans med den arbetshandikappade. Stödet kan pågå högst . Vidare kan de arbetshandikappade få stöd till individuella hjälpmedel på arbetsplatsen. Ersättningen som är högst kan både beviljas arbetsgivaren och den funktionshindrade. När det gäller datorbaserade hjälpmedel är summan högre. Ifall arbetslösa arbetshandikappade ungdomar vill starta eget kan arbetsförmedlingar bidra med särskilt stöd vid start av näringsverksamhet. Arbetsförmedlingen bedömer först om affärsidén är lönsam innan de beviljar bidrag. Ersättningen ligger på per person. Stödet är en skattepliktig intäkt. Generella och riktade ungdomsåtgärder Invandrarungdomar som har svårt att komma in på arbetsmarknaden kan av arbetsförmedlingen hänvisas till åtgärden Arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare. Programmet är en försöksverksamhet som kommer att bedrivas i 20 kommuner fram till . Invandrare som har rätt att delta i dessa åtgärder är flyktingar, invandrare som deltar/har deltagit i kommunens introduktionsprogram eller invandrare som varit långtidsarbetslösa men som bedöms ha förutsättningar för att ta ett arbete direkt. Personer i detta program får en specialutbildad arbetsförmedlare som de kan få stöd av . Ersättningen kan antingen vara lön eller aktivitetsstöd. 3.3Projekt och verksamheter som arbetar för att öppna nya vägar för ungdomar Flera myndigheter och organisationer i olika kommuner i samt andra utomlands arbetar på olika sätt med att finna och utveckla arbetsmetoder för att nå ungdomar som inte går i skolan eller arbetar. De arbetsmetoder som används är : samverkan mellan olika myndigheter (t.ex. FAS i , projektet i , FAS i och i ) intensifierad individfokuserad vägledning (t.ex. projektet i , i , KASAM i , projektet i , New i och etniska konsulenter i ) särskilda ungdomshandläggare (t.ex. i och ) erbjudande om hjälp i en stödjande miljö (t. ex aktiviteterna i Aleskogen eller på försvarshögskolan i och kurser på Folkhögskolor) aktiviteter utifrån ungdomarnas egna intressen (t.ex. iGöteborg, i , Drömmarnas Hus i , Communicare i och olika Frontloeberprojekt specialinriktade utbildningsinsatser (Second Chance i och ) erbjudande om testning av baskunskaper (t.ex. Gateway Center Generella och riktade ungdomsåtgärder (läs mer i bilaga fyra). Dessa projekt och verksamheter når dock inte alla ungdomar som behöver hjälp. Det som saknas är en anpassad generell politik för att förhindra att någon ungdom alls hamnar i utanförskap. Arbetslöshetsersättningen består av två delar: ett grundbelopp och en inkomstrelaterad ersättning. För att ha rätt till arbetslöshetsersättning krävs att vissa kvalifikationskrav är uppfyllda. För det första måste ungdomarna uppfylla vissa grundvillkor som innebär att de skall vara inskrivna på arbetsförmedlingen och söka arbete aktivt även utanför sin kommun eller i ett annat yrke. De måste också kunna arbeta minst och minst . När ungdomarna varit medlemmar i en arbetslöshetskassa sammanhängande har de uppfyllt medlemsvillkoret. Sedan återstår arbetsvillkoret att uppfylla. För att bli berättigade till arbetslöshetsförsäkring måste ungdomar under en 12 månaders period före arbetslösheten ha arbetat per kalendermånad eller arbetat minst sammanhängande i sex kalendermånader och minst i var och en av de månaderna . Ungdomar som blir arbetslösa innan de tolv månaderna gått ut kan ansöka om ersättning från grundförsäkringen6 och få ett grundbelopp på högst per dag när de fyller . Det finns en arbetslöshetskassa, Alfakassan, som är fristående fackförbunden och där ungdomarna kan få både grundbelopp och inkomstrelaterad ersättning. 6 kallat det Kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS). Ungdomar som studerar på heltid i minst ett läsår och har varit berättigade till studiesocialt stöd kan också vara berättigade till grundbeloppet även om de inte varit medlemmar i en arbetslöshetskassa. Ungdomar måste då ha varit anmälda som arbetssökande eller förvärvsarbetat i minst . Ersättningen är av den tidigare lönen. Detta kallas studerandevillkoret. gäller att även ungdomar som deltagit i aktivitetsgarantin kan vara berättigade till ersättning utan att ha uppfyllt arbetsvillkoret, om de enligt överenskommelse i handlingsplanen lämnat aktivitetsgarantin och avslutat en utbildning på heltid som omfattat minst ett läsår och som berättigat till studiesocialt stöd. Generella och riktade ungdomsåtgärder medan får det . Ersättningen är skattepliktig och pensionsgrundande. Det finns en lägsta respektive en högsta dagpenning i arbetslöshetsförsäkringen beroende på vilken inkomst ungdomarna haft innan de blivit arbetslösa. ligger dagpenningsstorleken de första hundra dagar på och därefter på högst per dag. Lägsta dagpenningen ligger på . Ersättningen gäller i . För att få ytterligare en ersättningsperiod krävs att ungdomar uppfyller ett nytt arbetsvillkor. kan arbetsförmedlingen bedöma att en ungdom inte skall ingå i Aktivitetsgarantin och då kan en ny ersättningsperiod erbjudas trots att ungdomar inte uppfyllt nytt arbetsvillkor. Den som nekar till att ta ett tillgängligt eller lämpligt arbete eller att delta i ett program som arbetsförmedlingen erbjuder riskerar att få nedsättning i dagpenning eller avstängning från ersättningen. Alla som inte kan få sin försörjning tillgodosedd på annat sätt kan ansöka om att få ett individuellt behovsprövat ekonomiskt bidrag (socialbidrag/försörjningsstöd). Ungdomar måste då vara inskrivna som arbetssökande på arbetsförmedlingen och söka arbete aktivt. När det gäller ungdomar har dessutom rätt att kräva att ungdomar deltar i praktik eller någon kompetenshöjande/kvalitetshöjande verksamhet som kommunen anvisar. har både åtgärdsprogram för ungdomar (se bilaga fyra) samt individinriktade insatser för barn och unga som görs med stöd av lagarna SoL – socialtjänstlagen, och LVU – Lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. Försörjningsstödet (som är en del av det ekonomiska bidraget och täcker delen som har med försörjningen att göra, t.ex. mat, hyra och kläder) är uppdelat i en riksnorm och skäliga kostnader. Riksnormen7 bestäms av regeringen och avser utgifter för kläder och skor, lek och fritid, förbrukningsvaror, hälsa och hygien samt dagstidning, telefon och TV-avgift. 7 Riksnormen för ensamboende ligger på och för samboende på (). Generella och riktade ungdomsåtgärder utgifter för boende, hushållsel, arbetsresor, hemförsäkring och medlemskap i fackförening och arbetslöshetskassa. 4 Att leva utanför Att leva utanför innebär inte bara ett mänskligt lidande utan det medför även stora kostnader för samhället. Ingen av de vi intervjuat har frivilligt ställt sig utanför. De har i många fall hamnat utanför , det är också många som hamnat fel i övergången mellan skola och arbetsmarknad. Det finns många olika förklaringar till att de hamnat utanför. Det kan handla om strukturella problem som rör olika lagar och regler som styr ungdomarnas tillvaro, sociala problem i deras hemmiljö, dit vi även räknar föräldrarnas närvaro och engagemang eller individuella förklaringsfaktorer som t.ex. studiebegåvning, anpassningsförmåga, funktionshinder osv. Många av dem vi intervjuat upplever det som ett stort problem att den samhälleliga strukturen inte räcker till för dem. De har svårt att veta vem de skall vända sig till för att få den hjälp de behöver. Intervjuerna med tjänstemännen visar också att det behövs en samverkan mellan olika myndigheter för att ungdomar inte skall falla mellan olika myndigheters ansvarsområden. Åldersregler för studier och deltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärder upplevs av både unga och tjänstemän som komplicerade och svåra att förstå. Dessa problem skulle kanske kunna uppvägas med ett tydligare ansvar hos någon part att stötta just de unga utanför. De flesta av de vi intervjuat har en arbetarklassbakgrund, lever på försörjningsstöd och har omfattande och sammansatta problem. Främst märks sociala problem, psykisk ohälsa och funktionshinder. De har ofta enbart grundskola som högsta utbildning, vilket är mycket bekymmersamt i ett samhälle där det ställs höga krav på kunskap och utbildning och det är vanligast att man bedöms utifrån formella meriter. Många som har haft problem i skolan har tagit med sig dem ut på arbetsmarknaden. Det handlar om inlärnings- svårigheter, läs- och skrivsvårigheter och koncentrationsproblem. Några har funktionshinder t.ex. läs- och skrivsvårigheter eller ADHD. En del har varit utsatta för mobbning i skolan eller för trakasserier i hemmet. Några har blivit föräldrar under tonåren. Vissa ungdomar har försökt fly undan sig själva. Detta har skett på de mest skilda sätt, det förekommer missbruk, självmordsförsök, ätstörningar, kriminalitet osv. En del har haft psykiska eller sociala problem där institutionerna blivit deras andra hem. Utanförskapet är alltså inte den enda orsaken till att dessa ungdomar mår dåligt. De känner sig diskvalificerade redan innan de gått färdigt skolan och långt innan de etablerat sig på arbetsmarknaden, eftersom de känner att de inte kommer att klara av situationen. Dessa ungdomar klarar inte den snabba tidtabell som olika åtgärder följer utan behöver mer stöd och tidskrävande hjälp. På grund av att samhället inte ser dem upplever de inte ungdomstiden som en period värdefull i sig utan snarare som en period av ständig kamp om social status, där de är förlorare. 4.1Vardagen för de unga utanför De vi har intervjuat har i genomsnitt varit utanför . Det är att befinna sig i en marginell ställning och det har i många fall lett till att de intervjuade förändrat sin vardag. De kan t.ex. ha lagt om dygnsrytmen och uppfattar inte på samma sätt som dem med en mer inrutad vardag. De kan även ha en förändrad syn både på sig själva, omgivningen och på samhället de lever i. Den utanför upplevde de flesta av de vi intervjuat som en temporär befrielse från skolan eller från arbetet. De tyckte det kändes skönt att äntligen få vila ut och göra vad de ville. Efter återhämtningsperioden, , började de känna av hopplösheten och hur svårt det är att sätta igång och göra någonting. Deras självförtroende förändrades efterhand när de insåg att det inte alls var så lätt att hitta en sysselsättning utanför. Kalle1 , från , som levt utanför säger att han söker arbete men att det inte finns så många 1 Alla intervjuades namn är utbytta. jobb som just han kan söka på en arbetsmarknad där utbildnings- nivån har stor betydelse: Jag har varken gymnasium, ingen arbetslivserfarenhet, inget körkort, ingenting Så det finns inte så mycket att skryta om så det är lite svårt. Olika personer ser sig själva och tolkar sitt utanförskap utifrån olika livssammanhang. Många ungdomar i vårt material har trots sina unga år av olika skäl haft ett tufft liv bakom sig. Flera har haft problem redan i barndomen, t.ex. med fysisk och psykisk misshandel, incest, självmordsförsök. Utanförskapet är alltså inte den enda orsaken till att dessa ungdomar mår dåligt. De känner sig diskvalificerade redan innan de går ut skolan och hamnar på arbetsmarknaden, eftersom de känner att de inte kommer att klara av situationen.