sou · GRB3114 · 2004-01-01 00:00:00 — Projektet har pågått och syftar till att finna ett modernt IT-stöd i det brottsutredande arbetet. Det nya IT-stödet är tänkt att ersätta det gamla registret över tullbrottsut- redningar (TMJ). Det nya IT-stödet är enligt tänkt att bestå av ett system som innehåller diari- um/ärenderegister, handläggningsstöd samt beslaghanteringssy- stem. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet Systemet skall dessutom enligt ge möjligheter att kommunicera med databaser och system hos andra myndigheter t.ex. misstankeregistret, ordningsbotsystemet, strafföreläggandesy- stemet EnVis, adressregister samt utländska system. Det skall även leverera rättsstatistik och underlag för verksamhetsuppföljning. uppger att övergripande frågor av betydelse för projekt- arbetet, såsom gemensamma säkerhets- och kommunikationslös- ningar, har lösts inom ramen för (se om detta samarbete i avsnitt 2.9). I projektet arbetar man nu bl.a. med att tillsammans med RPS finna tekniska och avtalsmässiga lösningar för att kunna applicera polisens datoriserade utredningsstöd (DUR) i tullens ut- redningar. Projektet har fått ett utökat mandat att arbeta vidare även med frågan om datoriserat underrättelsesystem och med ett IT-stöd även för övriga delar av den brottsbekämpande verksamheten såsom för spaning och kontroll mm. är ett projekt som skall belysa möjlig- heter för ökad användning av tekniska hjälpmedel. Det gäller inom bl.a. telefonavlyssning, spegling av datorer, bevis- och spårsäkring, tömning av mobiltelefoner samt kameraövervakning. Projektet skall ta fram förslag till fortsatt arbete inom dessa olika områden. Det gäller egenutveckling och förvaltning, inköp av tjänster, för- respektive nackdelar med olika alternativ, förväntade effektivitets- vinster samt kostnadsaspekter m.m. Projektet startade under hös- ten 2003. är ett projekt som söker finna tekniska och avtals- mässiga lösningar på hur information från importföretag, transpor- törer, kurirföretag, flygbolag och rederier om inkommande trafik avseende varor eller resande kan överföras elektroniskt till Tullver- ket för användning i den brottsbekämpande verksamheten. Projek- tet startade och arbetar med frivilliga företag. Därutöver deltar i flera projekt och arbetsgrupper till- sammans med andra myndigheter inom och utanför landets grän- ser. Det gäller bl.a. utveckling av arbetsmetoder och spaningstek- nik. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet Ett projekt mellan tullmyndigheterna i , och Eng- land har avslutats. I det projektet har personal inom kon- troll, underrättelse och brottsutredning från respektive land genom utbytestjänstgöring i de tre olika länderna kunnat jämföra arbets- metoder avseende storskalig cigarettsmuggling. Ett fortsatt arbete sker i detta sammanhang med att finna former för löpande under- rättelseutbyte och samarbete i brottsutredningar mellan ländernas tullmyndigheter. Inom EU pågår löpande ett utvecklingsarbete av- seende övervaknings- och spaningsteknik som drivs och delvis fi- nansieras av kommissionens organ . I övrigt genomförs se- minarier och temadagar i olika regi, omfattning och med olika in- riktning. Därutöver pågår flera projekt med de baltiska länderna både i bilateral regi och i EU:s regi. I regi och finansiering av deltar Tull- verket i projektet om förbättrade metoder för nar- kotikabrottsbekämpning. I samverkan med RPS och RÅ genom- förs löpande utvecklings- och utbildningsdagar avseende narkoti- kabrottsbekämpning. I övrigt genomförs seminarier och temadagar i olika regi, om- fattning och med olika inriktning. Brottsutredande verksamhet bedrivs även hos skattemyndigheter- na. Den brottsutredande verksamheten vid skattemyndigheterna bedrivs vid särskilda skattebrottsenheter. I avsnitt 7.4 beskrivs denna verksamhet närmare. Det utvecklingsarbete som bedrivs där och som således rör den brottsutredande verksamheten är följande. Uppgifterna nedan är lämnade av . Nämnas skall att nuvarande tio skattemyndigheter och Riksskat- teverket skall avvecklas. ersätts dessa av en ny skattemyndighet. Den skall heta . Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet framhåller att en av orsakerna till att skattebrotts- enheterna infördes var att tillföra skatterättslig och skatteadminist- rativ kunskap. Det är enligt därför viktigt att de som arbetar inom skattebrottsenheterna kan bibehålla och utveckla sin skattekompetens. Mot bakgrund av detta har tillsammans med skattebrottsenheterna bildat en myndighetsintern arbetsgrupp. Gruppen skall utveckla en modell för att bevara och höja skattekompetensen hos utredarna vid skattebrottsenheterna. Arbetsgruppen beräknas presentera ett förslag . I syfte att åstadkomma en modell för kvalitetsuppföljning av de förundersökningar som skattebrottsenheterna utför på uppdrag av åklagare har en myndighetsgemensam arbetsgrupp startats. I grup- pen, som leds av en åklagare vid EBM, deltar förutom Riksskatte- verket och EBM även RÅ och RPS. ska den pilotmodell som gruppen tagit fram testas vid skattebrottsenheter- na i och . Modellen bygger på att åklagare som leder förundersökningen värderar denna med avseende på ett antal kriterier. Utvärderingarna sänds till som samman- ställer och bedömer innehållet. Resultatet delges berörda myndig- heter och åtgärder med anledning av detta kan sedan vidtas i sam- verkan. IT-stöd och effektivare brottsutredning deltar i arbetet inom RIF (RIF finns beskrivet ovan i avsnitt 2.9). Parallellt med arbetet inom RIF, vilket till stora delar inriktats på hantering av information i elektronisk form, har Riksskattever- ket/skattebrottsenheterna utvecklat ett IT- stöd särskilt anpassat för skattebrottsutredningar. Systemet kallas SEBRA (Skattemyndighetens Elektroniska BrottsutredningsAkter) och är ett dokumenthanteringssystem med syfte att skapa förundersökningsprotokoll i elektronisk form. planeras för att kunna överföra förundersökningsprotokoll och annan information inom förundersökningen till åklagare i elektronisk form. Arbetet i denna del beräknas kunna starta . Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet Målsättningen är att uppnå en enklare och mer effektiv hantering av information. bedriver tillsammans med skattemyndigheterna ett arbete med att kartlägga koncernens olika processer. En av des- sa processer är att utreda skattebrott. I syfte att genomföra förbättringsåtgärder har processen utreda skattbrott kartlagts och dokumenterats. Den långsiktiga målsätt- ningen är att arbetet med brottsutredningar ska bedrivas effektiva- re. Underrättelseverksamhet och brottsförebyggande verksamhet I skattebrottsenheternas arbetsuppgifter ingår, förutom förundersökning, även underrättelseverksamhet och brottsförebyggande verksamhet. framhåller att såväl underrättelseverksamhet som brottsförebyggande verksamhet är relativt oreglerade och dessutom nya för skattemyndigheterna. Det pågår därför ett utvecklingsarbete för att finna lämpliga former för verksamheten. Inom underrättelseverksamhet har det bedrivits en pilotverk- samhet . Den har utvärderats . Resultatet har sammanställts i en rapport, som kommer att ligga till grund för den fortsatta inriktningen av underrättelseverk- samheten. Den långsiktiga målsättningen för underrättelseverk- samheten är att få ett bättre underlag för beslut om brottsbekäm- pande och brottsförebyggande åtgärder inom skatteområdet. Rapport 2001:7 – En ny kraft i ekobrottsbe- kämpningen – En utvärdering av skattebrottsenheterna Regeringen uppdrog i ett tidigare regleringsbrev för Riksskattever- ket och exekutionsväsendet att skattebrottsenheternas verksamhet skulle utvärderas . Av de utredningsdirektiv som Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet beslutade angavs att syftet med utredningen var att skapa en förbättrad och effektivare verksamhet. I den rapport som därefter presenterades föreslås att steg två i reformen om skattebrottsenheterna skall tas och att skattebrottsut- redare bl.a. bör få verkställa sådana åklagares beslut om beslag och husrannsakan som kan ske utan att våld behöver användas för att genomföra åtgär- den, ta del av brottsanmälningar som skattemyndigheten lämnar till åklagare, tillgång till offentliga uppgifter i skatteregistret, hålla förhör m.m. i förenklad brottsutredning samt undersöka överträdelse av näringsförbud. uppger att verket biträder de bedömningar och förslag som lämnas i rapporten. anser dock att utredarens förslag om tillgång till skatteregistret är otillräckliga. Uppdrag att utvärdera samarbetet i ekobrottsutredningar Regeringen har i regleringsbreven för gett EBM, RPS, Riks- skatteverket och RÅ i uppdrag att gemensamt undersöka hur sam- arbetet i ekobrottsutredningar fungerar mellan skattebrottsenhe- terna och EBM respektive mellan skattebrottsenheterna och polis- och åklagarorganisationerna. I uppdraget ingår också att beskriva och analysera vilka hinder som finns på området och redogöra för vilka åtgärder som vidtagits och kommer att vidtas för att utveckla och förbättra samarbetet mellan myndigheterna. Berörda myndighetschefer gav den s.k. centrala samrådsgruppen för skattebrottsenheterna i uppdrag att utföra uppdraget. Gruppen avlämnade sin rapport (dnr 1407-03/100). Centrala samrådsgruppen för skattebrottsenheterna På förslag av beslöt generaldirektören för EBM att inrätta en central samrådsgrupp vid införandet av skattebrottsenheterna. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet I den Centrala samrådsgruppen behandlas frågor som syftar till att utveckla och förbättra samverkan mellan åklagare, poliser och skattebrottsutredare. I gruppen ingår företrädare för , , och RÅ. - 2002 har sammanlagt 25 sammankomster ägt rum – de flesta räknat från första samman- trädet. Därefter har möten ägt rum ca . Samverkansgrupper för skattebrottsenheterna i , och med att den Centrala samrådsgruppen för skattebrotts- enheterna inrättades beslöts även om inrättandet av lokala samverkansgrupper i , och . I samverkansgrupperna behandlas frågor som syftar till att ut- veckla och förbättra samverkan mellan skattebrottsutredare och åklagare/polis vid EBM. Frågor som har behandlats är bl.a. praktik- tjänstgöring, ärendefördelning, samverkansformer och erfarenhets- utbyten. Lokal samverkan i övrigt I samtliga län finns arbetsgrupper på operativ nivå för att bland an- nat kunna samordna och öka genomströmningshastigheten i utred- ningar om ekonomisk brottslighet. Dessa operativa samverkans- grupper ser något olika ut över landet. Som framgått i avsnitt 3.1 utgörs verksam- hetsgrenar av rättspsykiatri, rättsmedicin, rättskemi och rättsgene- tik. Verket har sammanlagt tio avdelningar och ett ledningskansli. Rättsmedicinska avdelningar finns i , , , , och . I och finns rättspsykiatriska avdelningar och i en rättkemisk och en rättsgenetisk avdelning. Ledningskansliet är beläget i . Förutom den löpande servicen till rättsväsendet bedriver verket genom sina avdelningar i samarbete med flera universitet utveck- lings- och forskningsverksamhet inom sina verksamhetsområden. I verkets instruktion finns angivet att forsknings- och utvecklingsar- bete (FoU) är en viktig del i arbetet för att upprätthålla och ut- veckla kompetens, metoder och arbetssätt. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet har lämnat följande nulägesbeskrivning. Rubrikerna nedan anknyter till beredningens huvuduppgifter. Minskade genomströmningstider i brottmålsprocessen har mycket aktivt utvecklat en datormiljö som binder ihop verkets samtliga avdelningar och gjort det möjligt att utveckla ärendehanteringssystem för de olika verk- samhetsområdena. Den gemensamma datormiljön har även bidragit till förbättrad intern kommunikation med möjlighet att överföra information i form av remissuppgifter och svar mellan avdelningar- na. ser mot bakgrund av de egna erfarenhe- terna därför gärna att rättsväsendet får ett kommunicerande och säkert datornät för överföring av information mellan de olika myn- digheterna. ingår numera också i RIF- samarbetet (se avsnitt 2.9). I syfte att öka genomströmningen inom rättsmedicinen har Ju- stitiedepartementet lagt ett förslag (Ds 2003:3), initierat av Rätts- medicinalverket, om att rättsintyg som utfärdas utanför de sex rättsmedicinska avdelningarna skall skrivas av kontrakterade läkare (se även avsnitt 2.7.1). Ett genomförande aav förslaget beräknas resultera i bl.a. en effektivare organisation och höjd kvalitet på rättsintygen. Ett gemensamt förfarande etablerat över hela landet kommer även att underlätta arbetet för övriga myndigheter i rätts- processen. Effektivisering av den brottsutredande verksamheten En just avslutad provperiod med s.k. rättsmedicinska utredare har avlastat rättsläkarna och ökat sambandsmöjligheterna med polis och anhöriga. anger att det är en förhoppning att dessa tjänster skall kunna permanentas och därigenom skapa förutsättningar till fortsatt ökad kommunikation med andra instan- ser inom rättsväsendet och därmed en effektivare hantering av ärenden. Ett samarbete mellan flera rättsmedicinska avdelningar och den lokala polisen beträffande undersökningar av misshandlade perso- ner har medfört både en snabbare handläggning av sådana ärenden och ett ökat intresse för sådana undersökningar. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet datornätet och ett gemensamt bildarkiv har inneburit att avdelning- arna kunnat effektivisera användningen av bilddokumentation. Inom flera områden pågår ett arbete att skapa enklare rutiner. Det kan röra sig om begränsade undersökningar i drograttfylleri- ärenden eller fokuserade rättspsykiatriska utredningar i tätt åter- kommande fall. I detta arbete krävs enligt samverkan med övriga aktörer inom rättsprocessen så att föränd- ringarna inte skapar missförstånd. framhåller att det pågående arbetet med rättspsykiatrireformen på flera sätt kan komma att påverka arbetet inom verkets avdelningar. Utbildning, kompetensutveckling och personalrörlighet stödjer forsknings- och utvecklingsprojekt som drivs av verkets egen personal. avsätts ca till projektstöd. Projekten bedöms av en innan bidrag beviljas. Målsättningen med projektstöden är att stimulera till utveckling av verksamheten och till egen kompetensutveckling. Återkommande hålls även sammankomster för olika yrkesgrup- per inom olika verksamhetsområden. Dessa yrkesträffar har väsentligen bidragit till ökad förståelse mellan per- sonalgrupper och det egna arbetet i rättsprocessen. Som ett led i detta arbete har även riktlinjer för rättsläkarens roll i rättsprocessen tagits fram. Deltagande i konferenser och seminarier återkommer för många av verkets anställda som ett led i utvecklingen inom de olika områ- dena. Ett förslag för framtiden skulle enligt kunna vara att bilda ett samordnat utvecklingsråd med fokus på rättsprocessen. Ett sådant råd skulle aktivt kunna verka för att kon- ferenser och seminarier inom området kan hållas i . Inom pågår en samlokalisering av verksamhe- terna i i nära anslutning till boratorium och andra myndigheter inom rättsväsendet. Det pågår sonderingar om hur verksamheterna inom och kan befrämja varandra. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet En samordning av delar av DNA-diagnostiken kan, liksom gemen- samma FoU-satsningar, bli aktuella enligt . Den lokalmässigt nära placeringen skapar också enligt Rättsmedi- cinalverket förutsättningar för flera framtida samarbetsprojekt. Enligt BRÅ har man inte haft något projekt som huvudsakligen fokuserar på beredningens huvuduppgifter. Däremot finns ett fler- tal projekt, såväl avslutade som pågående, där dessa fråge- ställningar beaktats. Uppgifterna nedan är lämnade av BRÅ och avser sådana projekt. Rubrikerna anknyter till beredningens hu- vuduppgifter. Minskade genomströmningstider i brottmålsprocessen Frågan om minskade genomströmningstider i brottmålsprocessen har studerats i ett flertal projekt. I rapporten för unga lagöverträdare (2000:7) redovisas bland annat förändringar i handläggningstiden vid ungdomsbrott . Frågor om handläggningstider vid ungdomsmål re- dovisas också i rapporten Vad händer med unga lagöverträdare? Om överlämnande till vård inom (2002:19). Handläggningstider berörs även i rapporterna Grov kvinno- fridskränkning (2000:11) och Förbud mot köp av sexuella tjänster (2000:4) samt Hatbrott (BRÅ- rapport 2002:9). Effektivisering av den brottsutredande verksamheten Under denna rubrik har BRÅ endast ett par projekt. I rapporten (2001:5) görs en jämförelse när det gäller andelen uppklarade brott mellan olika polismyndigheter (se även avsnitt 8.8.3). En annan rapport som huvudsakligen belyser uppklaringsprocen- tens utveckling är rapporten har brottsuppklaringen minskat? (2002:4). Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet BRÅ har haft särskilda medel för att prioritera forskning om ekonomisk brottslighet. Inom ramen för dessa projekt har följande en viss bäring på beredningens arbete. Har du varit ute och shoppat ? En studie av Finansinspektio- nens utredning av insiderbrott . Doktorsavhandling av , vid . Finansi- erad av BRÅ. Även om den primärt handlar om tar den även upp generella frågor om brottsutredningar. Inte minst gäller det samverkan mellan kontrollfunktioner och de brottsbekäm- pande myndigheterna. Miljöstraffrätt i praktiken. En studie av rättstillämpningen (BRÅ- rapport 2002:10). Av du Rees. Delrapport från en doktorand vid vid . Rappor- ten beskriver vilka faktorer som påverkar hanteringen av miljöbrotts- ärenden i kontroll- och rättskedjan. Den bygger på en omfattande en- kätundersökning riktad till personer verksamma i kontroll- och rätts- kedjan. Bokföringsbrott – en studie i selektion. Avhandling i kriminologi av BRÅ:s verksjurist som läggs fram och som handlar om varför bokföringsbrott är det vanligaste registrerade ekobrottet. Svaret är att det beror på selektion, bl.a. vilka drivkrafter som styr polis och åklagare. Avhandlingen bör enligt BRÅ kunna vara av intresse när genomströmningstider, effektivisering och kompetens- frågor diskuteras. Utbildning, kompetensutveckling och personalrörlighet inom rättsvä- sendet I stort sett hela BRÅ:s verksamhet kan enligt BRÅ inrymmas under denna rubrik. I samband med att rapporter publiceras anordnar BRÅ t.ex. så kallade målgruppsseminarier till vilka de nyckelperso- ner som är aktuella för respektive rapport inbjuds. Alla rapporter läggs också ut på BRÅ:s hemsida på Internet. BRÅ uppger att hem- sidan är under utveckling när det gäller presentation av kriminalstatistiken. BRÅ:s tidskrift kommer ut med fem nummer som huvudsakligen sprids till rättsväsendets myn- digheter. Vidare anordnar BRÅ en studiedag för rättsväsen- det. En annan konferens som BRÅ anordnar benämns Råd för framtiden. Den vänder sig i första hand till aktörer i lokala brottsförebyggande råd. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet mans med vid en utbildning i tillämpad kriminologi för personal inom rättsväsen- det. Övergripande frågor om rättsväsendets myndigheters lokalisering Detta är en fråga som BRÅ inte alls har kommit i kontakt med. 4 Behovet av fortsatta reformer Vi har i kapitlen 1-3 redogjort för bl.a. vårt hittillsvarande arbete, för läget inom rättsväsendet och för det pågående utvecklingsarbe- tet inom myndigheterna. Mot den bakgrunden avser vi nu att i det- ta kapitel närmare beröra vad som ytterligare behöver göras för att än mer öka kvaliteten och effektiviteten i rättsväsendet med avse- ende på de frågor som ankommer på oss. Av våra direktiv framgår att vi kan fullgöra vårt utredningsupp- drag på olika sätt. I många fall kan det enligt direktiven ske genom att vi tar initiativ till att myndigheterna uppmärksammas på att det finns ett behov av förändring och sedan överlämna åt myndighe- terna att själva besluta om åtgärder eller om att lägga fram förslag. I andra fall krävs att vi själva lägger fram förslag. I den mån arbete med en viss fråga redan pågår inom eller någon myndighet förutsätts att vi tillsammans med berörda parter kom- mer överens om hur arbetet i fortsättningen skall bedrivas. I sådana fall bör det normalt sett vara bäst att arbetet fortsätts inom ramen för den organisation som arbetet redan bedrivs i. Våra överväganden om det fortsatta reformbehovet och om hur arbetet för att åstadkomma de förändringar som behövs skall genomföras tar sin utgångspunkt i de fyra områden som vi enligt direktiven särskilt bör uppmärksamma. 4.2Minskade genomströmningstider för brottmål En huvuduppgift för oss är att se över rättsväsendets hantering av brottmål i syfte att undersöka möjligheterna att med bibehållen rättssäkerhet förkorta den totala genomströmningstiden från Behovet av fortsatta reformer brottsanmälan till dom och straffverkställighet. Vi skall enligt våra direktiv lämna förslag till åtgärder av olika slag. Dessa kan komma att innefatta förslag till förändringar av såväl administrativ som or- ganisatorisk karaktär. Frågor om utbildning och kompetensutveck- ling anges också som aktuella i detta sammanhang. Vi skall dessut- om enligt våra direktiv överväga på vilket sätt den moderna tekni- ken på ett bättre sätt kan stödja brottsmålsprocessen i syfte att bl.a. förkorta genomströmningstiderna. Vi skall bl.a. undersöka om det i lagstiftningen finns hinder mot ett effektivt utnyttjande av IT- stödet i rättsväsendets verksamhet. Vi har i våra fyra första delbetänkanden (se avsnitt 1.3.3) lämnat en rad förslag under den återkommande . Vi har bl.a. föreslagit utvidgade befogenheter för åklagare att utfär- da stämning och kallelse till huvudförhandling samt att inhämta personutredning redan under förundersökningen. Vi har vidare fö- reslagit förenklingar i det regelverk som styr förundersökningen. Mot bakgrund av särskilda tilläggsdirektiv har vi också föreslagit en försöksverksamhet med förenklingar beträffande utredningen och lagföringen av i första hand butikssnatterier. Vi har slutligen också föreslagit ett snabbförfarande för brottmål, som skall inledas som en försöksverksamhet i . I vårt femte delbetänkande Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen (SOU 2003:74) har vi därtill föreslagit att strafföreläggande på villkorlig dom skall kunna användas i större utsträckning än (se avsnitt 1.3.3). Vi har övervägt ytterligare förslag som syftar till minskade genomströmningstider, t.ex. att ge rätten möjlighet att i ökad ut- sträckning avkunna dom i brottmål på handlingarna, att utvidga möjligheterna för rätten att avgöra brottmål i den tilltalades uteva- ro, att ändra domförhetsreglerna på det sättet att rätten ges större möjlighet att avgöra brottmål utan medverkan av nämndemän och att utvidga möjligheten för åklagare att besluta om åtalsunderlåtel- se. Vi återkommer i avsnitt 5.2 till dessa, men även ytterligare frå- gor, som vi har övervägt. Redan här kan dock sägas att vi av olika skäl har valt att inte gå vidare med dessa idéer. Detta bl.a. på grund av att frågorna har berörts i olika lagstiftningsarbeten eller för att förslagen har framstått som tveksamma från rättssäkerhets- synpunkt. Behovet av fortsatta reformer Även inom myndigheterna har det sedan våra direktiv skrevs på- gått ett omfattande arbete för att minska genomströmningstiderna. Detta finns beskrivet i föregående kapitel. Som exempel kan dock nämnas att polisen infört jourgrupper och kvalificerad polisiär för- undersökningsledning, satsat på bättre förstahands- och andra- handsåtgärder samt gjort särskilda insatser för att minska ärendeba- lanserna. Kriminalvården har inom ramen för särskilda samarbets- projekt med domstolar, åklagare och polis vidtagit åtgärder för för- korta den tid inom vilken personutredningar kan lämnas. Också inom åklagarväsendet har det gjorts arbete för att åstadkomma minskade genomströmningstider, bl.a. genom förbättrad arbetsled- ning och arbetsorganisation. RPS och RÅ har vidare gemensamt tagit fram ett nationellt metod- och processtöd samt den s.k. mängdbrottsreformen. I syfte att förkorta genomströmningstider- na har vidare förekommit en utökad planeringsverksamhet mellan tingsrätter och åklagarkamrar.