sou · GRB3124d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Förfarandet vid miljödomstolarna i ansökningsmål De ändrade hänvisningarna i punkten 3 är en följd av de ändringar vi föreslår beträffande bestämmelserna i 6 kap. Ändringen i punkten 4 motiveras av att kravet i 6 kap. 7 § att i en miljökonsekvensbeskrivning redovisa de uppgifter som behövs för en prövning enligt 7 kap. 28 b och 29 §§ utgår. Denna redovisning, liksom redovisningar som gäller andra särskilda hänsynsregler i , skall enligt ändringen alltid ingå i en tillståndsansökan enligt . Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om ett kompletterings- förfarande som alltid skall tillämpas för verksamheter som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan men som även kan tillämpas i andra fall efter vad som lämpligt. Syftet är att tillståndsmyndig- heten i prövningsprocessen skall kunna göra en bedömning av om ansökan inklusive miljökonsekvensbeskriv- ningen är tillräckliga. Ändringen är en följd av de ändringar vi föreslår i 17 kap. 1 §. 24 kap. Tillstånds giltighet, omprövning m.m. Vid prövning av en ändring av en verksamhet får i ett så kallat påbyggnadstillstånd – förutom sådana villkor som direkt föranleds av ändringen – även meddelas andra nya eller ändrade villkor som har ett tekniskt eller miljömässigt samband med ändringen. Det bör vara möjligt för tillståndsmyndigheten att inom ramen för sin officialprövning att göra detta utan ett särskilt yrkande. Frågorna diskuteras vidare i avsnitt 2.6.6. efter en fullständig tillståndsprövning av en verksamhet skall samtliga villkor för tillståndet vara omprövningsbara. Även sådana villkor som tillkommit senare än grundtillståndets villkor, efter prövning av ändringar av verksamheten, skall alltså kunna prövas om . Vid tillståndsprövning av en ändring får myndigheterna framställa yrkande om nya eller ändrade villkor som har ett tekniskt eller miljömässigt samband med ändringen (se 5 § andra stycket). Myndig- heterna behöver således inte ansöka särskilt om detta. Ändringen innebär att tillsynsmyndigheten , dvs. efter verksamhetsutövarens redovisning i enligt 20 §, skall göra en genomgång av om villkoren för en miljöfarlig verk- samhet är aktuella och motsvarar krav. Ändringen motiveras av att möjligheterna att uppdatera villkoren för en verksamhet minskar när så kallade påbyggnadstillstånd kommer att användas i större utsträckning än vad som gällt . En frekvent återkommande redovisning gör det möjligt för tillsynsmyndigheterna att bedöma om villkoren för en verksamhet är tillräckliga. Genomgången skall göras oavsett om verksamheten tillstånds- prövats enligt eller enligt miljöskyddslagens regler. Villkoren kan vara ofullständiga exempelvis genom att det för en verksamhet som prövats enligt miljöskyddslagen saknas villkor som kunnat meddelas först genom bestämmelser. De kan vidare vara inaktuella genom att teknikutvecklingen medfört att strängare krav kan ställas. Det kan också vara omständigheter vid verksamheten – exempelvis nedläggning av vissa verksamhets- delar – som gör att villkoren behöver omprövas. Finner tillsynsmyndigheten att villkoren inte är aktuella, får myndigheten begära omprövning enligt reglerna i 24 kap. 5 §. Som framgår av 22 kap. 2 a § är det verksamhetsutövaren som skall ge in den utredning som behövs för en omprövning av miljöfarlig verksamhet. Tillägget till paragrafen innebär att verksamhetsutövaren skall redovisa sin egen bedömning av om villkoren är aktuella och uppfyller krav. Skälen till tillägget redovisas i avsnittet 2.6.6. Verksamheten som sådan kan ha förändrats eller förutsätt- ningarna för att ytterligare begränsa miljöpåverkan kan ha ändrats så att gällande villkor är aktuella eller tillräckliga. Utövare av verksamheter som prövats enligt miljöskyddslagen måste också redovisa i vilken utsträckning krav på exempelvis energieffektivitet eller miljöhänsyn vid transporter uppfylls. Det blir en fråga för tillsynsmyndigheten att enligt 1 § överväga om villkoren behöver omprövas och i så fall initiera en omprövning enligt bestämmelserna i 24 kap. 5 §. Bestämmelserna var tidigare intagna i 12 kap. 5 § andra och tredje stycket och är en följd av förslaget att täkter skall prövas som miljöfarliga verksamheter enligt 9 kap. Reservationer och särskilt yttrande Reservationer av () och () med anledning av avsnitt 2.6.4 Färre samråd finns det krav på minst två samråd vid prövningar som inne- bär betydande påverkan av miljön. Vi anser att detta skall bibe- hållas. Som skäl vill vi anföra följande: Dels blir antalet fall av betydande påverkan betydligt färre om övriga delar av betänkandet genomförs. De fall som blir kvar innebär verkligen betydande miljöpåverkan och då måste allmän- hetens och sakägarnas insyn och påverkansmöjligheter garanteras. Dels är vår erfarenhet att vid det första samrådet handlar det mest om information från sökanden och frågor på detta från sak- ägare och allmänhet. Därefter behöver de senare tid på sig för att kontakta experter och intresseorganisationer för att ställa ytter- ligare adekvata frågor och komma med konstruktiva förslag till åtgärder som innebär en mindre påverkan. Dessutom menar vi att även sökanden måste ha ett stort intresse av att allmänhet och sakägare känner sig väl informerade och blir övertygade om att man gjort allt som kan vara rimligt för att miljöpåverkan inte skall bli onödigt stor. med anledning av avsnitt 2.6.6 Ett enklare förfarande vid ändringar och utökningar av miljöfarliga verksamheter Enligt mål syftar bestämmelserna i till att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kom- mande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. En sådan utveckling bygger på insikten att naturen har ett skyddsvärde Reservationer och särskilda yttranden och att människans rätt att förändra och bruka naturen är förenade med ett ansvar för att förvalta naturen väl. Kommittén har övervägt att införa en obligatorisk regel om tidsbegränsade påbyggnadstillstånd om grundtillståndet har med- delats enligt miljöskyddslagen. Detta skulle vara ett sätt att få hela verksamheten prövad enligt regler när påbyggnads- tillståndet upphör att gälla. Vi anser att detta är ett riktigt synsätt och menar att en sådan obligatorisk regel skall införas. De två viktigaste skälen för detta är: –det är till nytta för en bra miljö och människors hälsa. –det ger en ökad konkurrensneutralitet, då gamla tillstånd fortare kan fasas ut och att såväl gamla som nya verksamheter lyder under samma lagar. Reservation av () med anledning av avsnitt 2.6.5 Bättre beslutsunderlag tidigt i processen – färre sena kompletteringar Jag anser att ett godkännande av miljökonsekvensbeskrivningen skall finnas kvar i tillståndsbeslutet. Finns det krav inskrivna i lagtexten så skall det också finnas ett formellt godkännande kvar i tillståndsbeslutet. Reservation av () med anledning av kapitel 5 Regeringens tillåtlighetsprövning För att förenkla miljöprövningen av några av de största verksam- heterna föreslår kommittén att färre verksamheter än skall tillåtlighetsprövas av regeringen. Jag tycker att det är en bra inrikt- ning. Jag anser dock att kommittén borde gå längre och ta bort regeringens möjlighet ta till sig ärenden genom att förbehålla sig prövningen enligt 17 kap. 3 §. Denna möjlighet öppnar bara för godtycke och politiska prövningar. Kvar skulle då endast finnas möjligheten för en prövningsmyndighet att överlämna ett ärende till regeringen med stöd av 19 kap. 2 § eller 21 kap. 7 §, samt regeringens prövning då de särskilda stoppreglerna i 2 kap. 9–10 §§ aktualiseras. En sådan prövningsordning skulle stämma bättre med Reservationer och särskilda yttranden kommitténs ställningstagande att regeringsprövningen i fortsätt- ningen bör avse fall där behovet är särskilt tydligt och inte kan ersättas av prövning i domstol. Särskilt yttrande av () infördes och det tar för verk- samhetsutövare, handläggare och övriga berörda att lära sig de lagar och förordningar som gäller. Det har visat sig när det gäller hand- läggningstider att allt eftersom tiden har gått har handläggningstiderna minskat. Detta beroende på att verksamhetsutövarna har inför- skaffat sig den kompetens som krävs för att göra en ansökan och att handläggare hittat rutiner för ärendehanteringen enligt miljö- balken. Det finns många exempel på att det tagit för verksamhetsutövare att få fram ansökningshandlingar. Genom klara krav som är angivna i lagtexten om vad som ingår i en ansökan underlättar det både för sökanden och för handläggare. Min principiella synpunkt är att allt eventuellt borttagande av regler och bestämmelser i skall ske med största försiktighet, inte minst med tanke på de signaler som detta kan ge till allmänhet och olika samhällsaktörer. Syftet med miljöprövningen är att tillse att regelverken följs samt att hänsyn har tagits innan man utökar en verksamhet eller gör en nyetablering. Risken med en rationalisering av är att det i förlängningen kan komma att leda till att balkens intentioner urholkas. Vid de jämförelser som gjorts med andra länder har det endast tagits hänsyn till tiden och hur ärendet har handlagts. Däremot vet vi inget om hur resultaten blivit och om det främjat en hållbar utveckling i de olika länderna. Miljöprövningen är en kunskaps- process. Verksamhetsutövare, myndighet och berörda skall i sam- råd kunna utbyta åsikter om hur hänsynsreglerna skall tillgodoses. Det är av vikt att även relatera hänsynsreglerna till miljömålen i den processen. Det kan därför inte nog understrykas att förslag till förändringar av regelverken måste följas upp så att det inte medför att möjligheten till miljöskydd minskar. (M 1999:03) Beslut vid regeringssammanträde . skall se över möjligheterna att effektivisera och förenkla miljöprövningen utan att hälso- och miljöskydds- kraven åsidosätts. Därvid skall bl.a. en utgångspunkt vara intresset av att handläggningstiderna hålls så korta som möjligt utan att möjligheten att uppnå miljömålen försvåras eller allmänhetens rätt till insyn och deltagande åsidosätts. Kommittén skall även vidareutveckla den vision om den framtida prövningsorganisationen som presenterades i delbetänkandet under utveckling Ett principbetänkande (SOU 2002:50), principbetänkandet. Förslag till ändringar i prövningsorganisationen skall syfta till en renodling av domstolarnas roll till att huvud- sakligen avse överprövning och att avgöra tvister mellan enskilda eller mellan enskilda och det allmänna. I utredningsarbetet skall kommittén beakta miljöprövningens betydelse för näringslivet och angelägna samhällsintressen samt särskilt beakta konsekvenser för små och medelstora företag. skall samråda med av plan- och bygglagstiftningen (M 2002:05), . skall bistå utredningen om ett system och regelverk för Kyotoprotokollets flexibla mekanismer (N 2001:08), , med det underlag som behövs för den utredningens undersökning av hur en handel med utsläppsrätter kan komma att påverka och samverka med miljölagstiftningen. Resultatet av undersökning och de eventuella ändringar i som den utredningen föreslår skall beaktas i kommitténs fortsatta arbete. Kommittén skall i ett delbetänkande presentera de effektiviserings- förslag som kan genomföras med nuvarande prövningsorganisation. Övriga förslag som täcks av detta och tidigare uppdrag får presen- teras i delbetänkanden eller i slutbetänkandet. Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att utvärdera tillämpningen av och lämna förslag till nödvändiga reformer (dir. 1999:109). Kommittén har antagit namnet (M 1999:03). För att försäkra att skyddet för människors hälsa och miljön upp- rätthålls och för att leva upp till åtaganden inom EU och internationellt är det nödvändigt med en miljöprövning av nya eller ändrade verksamheter som påverkar miljön. Miljöprövningen skall ske på ett sådant sätt att allmänheten ges möjligheter till demokratisk insyn och inflytande. Med hänsyn till angelägna samhällsintressen och berörda enskilda intressen är det viktigt att hålla handläggningstiderna så korta som möjligt. I kommitténs principbetänkande presenterades en vision av hur skulle kunna göras mer effektiv och tydlig samt hur bestämmelser för olika typer av verksamheter skulle kunna samordnas bättre än . En del i denna vision är att all tillståndsprövning i första instans sker hos ett mindre antal förvaltningsmyndigheter. Visionen om den framtida prövnings- ordningen förutsätter en annan myndighetsorganisation än den nuvarande. En sådan organisationsutredning ligger utanför det nuvarande uppdraget till kommittén. Det skall vara enkelt att starta och driva företag i och ge företag bästa möjliga förutsättningar att etableras och utvecklas. Därför måste också de regler som gäller för företag vara ändamåls- enliga, rättvisa och enkla att hantera som samhällets nödvändiga krav på verksamheterna måste uppfyllas. Samordningen mellan bestämmelserna i och m.fl. lagar är en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen samt lämna förslag till de lagändringar som behövs. I uppgiften ingår att överväga och redovisa vilka lagstiftningsåtgärder som behövs för att uppnå en så effektiv och smidig samordning som möjligt mellan PBL och m.fl. lagar. saknar ett motsvarande uppdrag. och handel med utsläppsrätter enligt Kyotoprotokollet har regeringens uppdrag att ta fram ett för- slag till ett svenskt system och ett regelverk för handel med utsläpps- rätter i enlighet med Kyotoprotokollets flexibla mekanismer och för- slaget till och rådets direktiv om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG av om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (EGT L 257, 10.10.1996, s. 26, Celex 31996L0061). I uppdrag ingår att undersöka hur användningen av flexibla mekanismer skall samverka med befintlig lagstiftning. Arbetet har betydelse för miljölagstiftningen och kan bidra med underlag. Det är många olika faktorer som har betydelse för den tid det tar att genomföra miljöprövningen av en verksamhet. Handläggnings- tiderna måste hållas så korta som möjligt utan att möjligheten att uppnå miljömålen försvåras och allmänhetens rätt till insyn och deltagande åsidosätts. Det är därför angeläget att se över om prövnings- insatserna är rätt anpassade till miljöfrågornas betydelse för att säkerställa att prövningen uppfyller miljökraven och inte blir mer långtgående än vad som behövs från miljösynpunkt. Det finns även skäl att utreda om tiden från första myndighetskontakt till ett lagakraftvunnet avgörande kan förkortas. som de ekonomiska och sociala dimensionerna i hållbar utveckling kan därigenom tillgodoses. En fråga av betydelse i sammanhanget är att många verksamhetsutövare upplever att de krav som ställs på underlagen för miljöprövningen är alltför omfattande och krångliga. Möjligheterna att förenkla miljöprövningen utan att möjligheten att uppnå mål försvåras och utan att EG-lagstift- ningens krav åsidosätts bör därför ses över. En bredare genomgång av frågan om samordningen mellan miljö- balken och plan- och bygglagstiftningen görs nu av . En särskild samordningsfråga rör det förhållandet att olika verk- samheter som kan innebära miljöstörningar prövas såväl enligt som enligt angränsande lagstiftning, däribland PBL. skall i sådana slag av frågor samråda med . Effektivisering av miljöprövningen med nuvarande prövningsorganisation Kommittén skall presentera förslag på olika möjligheter att effektivisera miljöprövningen med nuvarande prövningsorganisation, t.ex. att göra vissa vattenverksamheter anmälningspliktiga, att förenkla prövningsför- farandet vid mindre omfattande ändringar eller utökningar av miljö- farliga verksamheter samt att förenkla förfarandet med miljökonse- kvensbeskrivningar. Effektivisering av miljöprövningen genom ändrad prövningsorganisation Som ett led i effektiviseringen av miljöprövningen ingår att se över prövningsorganisationen enligt och de miljöbalksanknutna lagarna. Remissvaren över principbetänkandet visar att det finns ett brett intresse av att kommitténs vision om den framtida prövnings- organisationen utreds vidare. Uppdraget till kommittén preciseras och utvidgas därför avseende prövningsorganisationen. Kommittén skall vidareutveckla den vision om den framtida prövningsordningen som presenterades i principbetänkandet, men även alternativa prövningsordningar skall övervägas. Om kommittén föreslår organisationsförändringar skall en utgångspunkt vara att domstolarna huvudsakligen bör ägna sig åt överprövning och att avgöra tvister mellan enskilda eller mellan enskilda och det Förslagen skall alltså bidra till en effektivisering och renodling av domstolarnas roll. För vattenverksamheternas del skall kommittén utreda förut- sättningarna för prövningen av de civilrättsliga frågorna, såsom hur frågor om markåtkomst och ersättning för skada och intrång kan skiljas från miljöprövningen. Ett syfte bör vara att utjämna de nuvarande skillnaderna i regelsystemet mellan i första hand miljö- farliga verksamheter, vattenverksamheter och täkter. Kommittén skall överväga olika alternativa prövningssystem som utgår från att tillståndsprövningen i första instans sker i administrativa tillståndsmyndigheter. En framtida instansordning bör utformas med så få instanser som möjligt och med inriktningen att skapa en både effektiv och rättssäker prövning. Antalet nivåer i instans- kedjan bör vara högst tre vid prövning av tillstånd och villkor. Av förslagen skall framgå möjligheterna att utjämna de skillnader som finns i mål om tillstånd till olika verksamheter i fråga om sakägarnas rättsställning och deras möjligheter att få ersättning för rättegångskostnader. En fråga som särskilt skall övervägas är om en framtida samordning av instansordningen i ärenden enligt och ärenden enligt angränsande lagstiftning, t.ex. PBL, bör eftersträvas. För- och nackdelar med en sådan samordning bör analyseras. Kommittén skall i denna del samråda med . Kommittén är oförhindrad att lämna förslag som rör prövningen enligt 17 kap. både vad avser omfattningen av prövningen och formerna för denna. Kommittén kan således, som en del av sin analys av prövningsordningen, analysera hur syftet med prövningen enligt 17 kap. bättre kan uppnås och i förekommande fall lämna förslag till hur t.ex. beredningsprocessen mellan myndig- heter, miljödomstolar och regeringen kan förbättras. Vid arbetet med prövningsordningen bör studeras hur regel- systemet vid prövningen av miljöfrågor ser ut i några andra EU- länder med förhållanden som är jämförbara med , särskilt i fråga om prövningsorganisationen. Det bör utredas vilka likheter och olikheter som finns mellan det svenska prövningssystemet och de i andra länder, och om de organisatoriska lösningarna i andra länder har fördelar som kan utnyttjas för att skapa en effektivare prövning i . Eftersom prövningsmyndigheterna prövar både tillstånds- och tillsynsfrågor skall förslagen redovisa hur de tillsynsbeslut enligt som fattas av kommuner, länsstyrelser och centrala verk skall överprövas. Kommittén skall dessutom analysera det nuvarande förfarandet i anmälningsärenden med utgångspunkten att prövningssystemet skall vara tydligt och på ett effektivt sätt tillgodose såväl olika verksamhetsutövares behov av en snabb prövning som intresset av att miljöfrågorna tillräckligt beaktas och att enskilda sakägares rättssäkerhet garanteras. Konsekvenser för små och medelstora företag Miljölagstiftningen bör vara väl anpassad även till de minsta företagen. Kommittén skall i det fortsatta utredningsarbetet genomgående beakta konsekvenser för små och medelstora företag samt redovisa förslag som kan förenkla miljöprövningen för dessa företag. och handel med utsläppsrätter enligt Kyotoprotokollet skall bistå med det underlag som den utredningen behöver för att lämna författnings- förslag till hur direktivet om handel med utsläppsrätter lämpligen kan genomföras i svensk lagstiftning. Kostnader och andra konsekvenser Vad som sägs om kostnader i kommitténs direktiv (dir. 1999:109) gäller även fortsättningsvis. Kommittén skall, när det gäller redovisning av förslagets konse- kvenser för små företag, samråda med för regelgranskning. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Kommittén skall samråda med och FlexMex2- utredningen. Kommittén skall dessutom på lämpliga sätt hämta in erfarenheter av tillämpning. Kommittén skall presentera förslag på de effektiviseringsåtgärder som går att genomföra med nuvarande prövningsorganisation . skall kommittén redovisa tänkbara alternativ för hur en framtida prövningsorganisation kan se ut i stort. Regeringen avser att efter remissbehandling av kommitténs överväganden åter- komma med tilläggsdirektiv för kommitténs slutliga behandling av denna fråga. Förslag i övriga frågor som kommittén enligt detta eller tidigare direktiv skall behandla skall redovisas . ev. yttrande från tillsynsmyndigheten Lst beslut om betydande miljöpåverkan ansökan + MKB till yttranden från allmänheten och myndigheter bemötande beslut/dom med godkännande av MKB (kan ske separat och tidigare) kungörelse av beslut/dom The developer prepares the proposals for the project In some MS there is a requirement for the developer to notify the CA in advance of the application for The developer may also do this voluntarily and informally. The CA makes a decision on whether is required. This may happen when the CA receives notification of the intention to make a development consent application, or the developer may make an application for a The Screening decision must be recorded and made public. (See the guidance on Screening in ) (Article 4). The Directive provides that developers may request a Scoping Opinion from the CA. The Scoping Opinion will identify the matters to be covered in the environmental information. It may also cover other aspects of the process (see the guidance on Scoping in ). In preparing the opinion the CA must consult the environmental authorities (Article 5(2)). In some is mandatory. The developer out studies to collect and prepare the environmental information required by Article 5 of the Directive (see Appendix D). The developer submits the environmental information to the CA together with the application for If an application for an or II project is made without environmental information the CA must screen the project to determine whether is required (see above). (Articles 5(1) and 5(3)). most MS the environmental information is presented in the form of an Environmental Impact Statement (EIS). In some MS there is a formal requirement for independent review of the adequacy of the environmental Review of Adequacy of the information before it is considered by the CA. In other MS the CA is responsible for determining whether the Information is adequate. The guidance on is designed to assist at this stage. be required to provide further information if the submitted information is deemed to be inadequate. The environmental information must be made available to authorities with environmental responsibilities and to other interested organisations and the general public for review. They must be given an opportunity to Interested Parties and the Public comment on the project and its environmental effects before a decision is made on development consent. transboundary effects are likely to be significant other affected MS must be consulted (Articles 6 and 7). The environmental information and the results of consultations must be considered by the CA in reaching its Environmental Information by the decision on the application for development consent (Article 8). The decision must be made available to the public including the reasons for it and a description of the measures that will be required to mitigate adverse environmental effects (Article 9). Post-Decision Monitoring if Project There may be a requirement to monitor the effects of the project once it is implemented.