sou · GRB3112d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Allt som förknippas med nationalstatens framväxt har hamnat i skuggan av en allt mer tilltagande individualisering och globalisering. Detta som vuxenpedagogik som ämnes- område blivit allt mer diffust. ses i stort sett allt lärande där vuxna medverkar som en form av vuxenpedagogik. Från att ha varit avgränsad till folkbildningen och den kommunala och statlig vuxenutbildningen, har gränserna vidgats till arbetslivet, universitet och högskola, distansstudier, IT etc. Den forskning som har bedrivits har inte lyckats utmana och problematisera den situation som råder . Därför behövs det en 84Marie Østergaard , Alle tabte..Tråden i Dialog. 85Se , PUFF-nyckel. Att hitta rätt bland PUFF-rapporter, nr 124, 1988. 86Sigvart Tøsse, Program for vaksenpedagogisk forskning og dokumentasjon, s. 15. från folkbildningens organisationer fristående professur i folkbild- ningsforskning som kan utgöra en bas för kritisk granskning. När och var kommer den första professuren i folkbildningsforskning att inrättas? förändrades statsbidragssystemet för studieförbund och folkhögskolor. Förändringen innebar bl.a. en övergång från ett regelstyrt till ett målstyrt statsbidrag. Regeringen beslöt att en särskild utvärderare skulle planera och genomföra en utvärdering av folkbildningen. Utvärderingen fick namnet Statens utvärdering av folkbildningen 1996, SUFO 96, och var klar med sitt slutbetänkande . I slutbetänkandet, Folkbildningen – en utvärdering, görs en genomgång av de forskningsprojekt som genomfördes inom utvär- deringen. Vi skall här kort beskriva några av de resultat som på ett eller annat sätt anknyter till vårt eget projekt. I studien och vuxenstudier. Rekrytering, omfatt- ning, erfarenheter av och genom- fördes en omfattade enkätundersökning. Ett slumpvis urval gjordes av 3 000 vuxna svenskar i åldern 18–, till detta gjordes också ett regionalt urval på 1 000 personer. Studien behandlar främst omfattningen av folkbildningen, vilka som deltar och vilka som inte deltar. Därutöver fanns även några frågor kring deltagarnas erfaren- heter av studier.87 De som deltagit i folkhögskolestudier är mycket positiva till såväl arbetsformer som lärare. Däremot anser sig hälften av dem som gått på folkhögskola att de inte fick vara med och bestämma studiernas uppläggning. Liknande slutsatser dras när det gäller deltagarstyrning i studiecirklar. Här pekas det på att studiecirkeln ligger på en kunskapsmässig låg nivå och att utbytet för många kursdeltagare varit litet.88 I studie Studieförbundens roll i vuxenutbild- ningen behandlas uteslutande generella frågor kring folkbildningens roll, förändringar i deltagarperspektiv, betydelsen av politisk aktiv- 87SOU 1996:159, Folkbildning – en utvärdering, s. 31. 88Folkbildning – en utvärdering, s. 35. itetsgrad och andra yttre faktorer. Då detta inte är direkt relevant för vår egen studie gör vi ingen närmare redovisning av rapporten.89 Studiecirklars betydelse för individ och lokalsamhället är skriven av , , och . Studien belyser kvalitéer i studieförbundens verksamhet. Vad betyder studiecirkeln för del- tagare och lokalsamhälle? Tre orter valdes ut och på varje ort genomfördes ett tjugotal intervjuer med cirkeldeltagare.90 Resultatet pekar i likhet med tidigare studier på att det finns en kombination av kunskap, kommunikation och social samvaro som ger studiecirkeln dess speciella karaktär. Betoningen av dessa inslag kan variera med deltagarnas livssituation. Studien pekar också på att cirklarna endast indirekt bidrar till demokrati. De är inte påtag- ligt kritiska och syftar inte i första hand till samhällsförändring. Däremot är de en mötesplats och erbjuder ett forum för med- borgliga samtal.91 Tydligt är att studiecirkeln har många olika betydelser för såväl individ som lokalsamhälle. Vilka av dessa som framträder beror på vilket perspektiv man väljer att lägga på verksamheten. Som studie vidgar rapporten förståelsen av studiecirkeln men i övrigt bidrar den inte med någon ny kunskap. Rapporten och samhällsnytta i hantverkscirklar och hantverksutövande är författad av och . Studien studerar praktiskt-estetiska cirklar och bygger del- vis på tidigare projekt. I ett av dessa tidigare projekt, Handen och Anden, kom man fram till att de som deltog i hantverkscirklarna i första hand gjorde det av två anledningar, dels handlade om att lära sig något (kunskapsmål), dels om att få del av en gemenskap (socialt mål). Därutöver fann man också ett tredje motiv, ett väl- befinnandemål.92 I en uppföljande studie, Vem slöjdar i cirkel – och varför?, fram- går det att kunskapsmålet och det sociala målet skiftar och att betoningen varierar kraftigt i de undersökta cirklarna. Det samma gällde välbefinnnademålet som kan upplevas på olika sätt och ha olika innehåll. Cirkeldeltagaren upplever välbefinnande om cirkeln tillfredställer olika behov, t.ex. behovet att skapa, att upp- leva nyttan av ett utfört arbete och/eller att kunna deltaga i ett 89Ibid, s. 39. 90Ibid, s. 45. 91Detta har tidigare påpekats i flera tidigare studier, se bl.a. , Utanför ramar- na, Aspekter på folkbildning, kunskap och demokrati, 1989. 92Folkbildningen – en utvärdering, s. 52. socialt sammanhang.93 När det gäller att sätta mål för cirkeln pekar författarna på att individens välbefinnande borde vara en bättre mätning på kvalitet än att uppfylla centralt formulerade mål. I den tredje studien, Hantverkets väsen och värde, pekas på att i hantverkscirklar är det sannolikt individaspekten som är viktigast. Den samhällsnytta som betonas i intervjun är sådant som är nyttigt för den enskilda människan. Det viktiga är den livskvalité som ligger i att människans grundläggande sociala och kulturella behov tillfredställs. Författarna pekar på att detta kan vara grogrunden för att utveckla en annan samhällssyn än den rådande, något som i sådana fall är i linje med de traditioner som finns inom folkbild- ningen.94 Rapporten som folkbildning är skriven av . I undersökningen ingick tre studieförbund. Intervjuer genomfördes med studieförbudens musikansvariga på riks- eller förbundsnivå. I studien ingick också två musikhus. Författaren pekar på att musikcirkeln både handlar om ett musikaliskt lärande och om bearbetandet och förändrandet av individuella och kollekt- iva identiteter. Cirkeln ger kunskap och kompetens som medverkar och underlättar för ungdomar att ta steget in i vuxenlivet.95 En konkret erfarenhet handlar om att lära sig att hantera rela- tioner och att lösa relationsproblem som uppstår i en långvarig gruppgemenskap. Deltagarna kan leda cirkelarbetet på egen hand. Ledarna finns i cirkelns närhet och kan hjälpa till med att lösa problem om så behövs. Avslutningsvis pekar författaren på att studieförbundens musikverksamhet vilar på folkbildande tradition- er där deltagarnas kunskapssökande står i fokus. Rapporten man lär sig mer än man tror genom att träffas – en studie av samhällsinriktade studiecirklar är författad av . Studien byggde i huvudsak på dels intervjuer med ett urval deltagare, del en enkät som besvarades av studieförbuden. Undersökningen var förlagd till fyra orter och begränsades till fyra studieförbund.96 De samhällsinriktade cirklarna lockar deltagare från skilda håll. Deltagarna medverkar av antingen yttre tryck eller inre behov. Deras uppfattning av studiecirkeln är variationsrik och nästan uteslutande positiv. Tre karaktärsdrag lyfts fram av författ- aren, den kollektiva lärmiljön, den informella karaktären av studiesituationen och det gemensamma och genuina intresset för cirkelns ämne. När dessa kombineras skapas en studieform som svarar mot människans skiftande behov och som gör att man har bearbetat ett stoff utifrån olika vinklar, en balansgång mellan målinriktade studier och informell samvaro. Rapporten i folkhögskolevärlden är skriven av , , . och . Studien bygger på en teoriinriktad utvärdering, vilket betyder att man arbetat utifrån en teoretisk referensram som i detta fall bygger på fransk utbildningssociologi. Det empiriska materialet har varit fallstudier och intervjuer vid tio folkhögskolor. Syftet har varit att ta reda på deltagarnas syn på folkhögskolan.97 De flesta av deltagar- na har inte haft något direkt fritt val när de valt folkhögskolan. Studievalet har stått mellan Komvux och folkhögskolan. En del skulle ha valt Komvux om de kommit in där. Andra menar att Komvux är alltför svårt, har för hög studietakt och är för mycket likt . En intressant iakttagelse i studien är att deltagarna i stor ut- sträckning individualiserar sin situation. Att de är arbetslösa anser de beror på att de har för dålig utbildning och att de inte är tillräckligt begåvande. Att skolans profil skulle ha orsakat några problem framkommer inte i intervjuerna. Kurinnehållet och arbets- sättet upplevs inte som färgat av skolans ideologiska inriktning. Deltagarnas förväntningar handlar om att undervisningen skall bedrivas i en takt som man kan klara av, vilket också infrias för de flesta. De som inte är riktigt nöjda är de som vill ha ett högre tempo i studierna. De sociala relationerna mellan lärare och deltag- are upplevs som positiva och i de flesta fall tycker man att de fungerar bättre än i andra skolformer. På liknande sätt är deltagarna positiva till demokrati och medinflytande, både vad det gäller undervisning och förhållandet människor emellan. Mera kritisk är man till de övergripande studievillkoren, dvs. de beslut som fattas av skolledning eller av politiker och andra beslutsfattare. I studien tycker man sig ha sett en kluven inställning hos deltagaren. På den ena sidan vill man vara med och bestämma och på den andra sidan är det rätt vanligt att man inte vet vad kursråd, lärarråd etc skall vara bra för. Något förvånande är att författarna inte funderar över att detta kan bero på att deltagarna söker andra vägar för demokrati.98 När det gäller utbildningen, beskrivs den på ett positivt sätt av deltagarna. De får ökad självkänsla, mycket högt självförtroende och upplever att de utvecklas som personer. Det som framför allt bidragit till detta är en förtroendefull relation mellan lärare och deltagare, i en del fall nämns också internatboendets positiva betyd- else. När det frågas vad deltagarna lärt sig blir svaren mera osäkra och även mera kritiska. Det tycks saknas tydliga kriterier på framgång och misslyckanden. Detta är något som också avspelar sig i deltagarnas syn . De menar att livet utanför skolan kräver meriter och därmed andra kunskaper. Rapporten som institution är skriven av . Studien behandlar studieförbuden som organisationer och lyfter fram flera intressanta perspektiv. Studieförbuden ingår i en grupp av organisationer som har gemensamma intressen och normer, de tillhör en slags idésammanhang.99 En stor del av studieförbudens gemensamma uppträdande går ut på att skapa legitimitet för den egna verksamheten. Här blir det viktigt att kunna peka på att folk- bildning står för något unikt. Ett sätt att göra det på är att beskriva folkbildningens värde för demokratin. Att man lyckats skapa korsningar mellan olika organisatoriska fält har bidragit till att man kunnat skapa ett levande bildnings- arbete, något som författaren kallar för ett folkbildningens böj- ningsmönster.100 Grunden för detta har varit en stor bredd och en öppenhet för variationer i verksamheten. På så sätt har organisa- tionerna kunnat ta tillvara deltagarnas behov och intressen. Man kan lite tillspetsat, hävda att studieförbudens verksamhet blir vad dess deltagare vill att den skall bli.101 i myndighets ställe har författas av . Syftet med studien var att studera de förvalt- ningsuppgifter som staten lämnat över till . Frågan var om strävat mot att påverka studie- förbund och folkhögskolor att arbeta för de mål som staten angivit för bidrag till folkbildningen?102 Studien visar att Folkbildnings- rådet till stor del tycks ha litat på att studieförbund och folk- högskolor på egen hand skall klara detta. Författaren är kritisk och frågar sig om detta kan komma att ske i ett system som saknar belöning för den organisation som aktivt arbetar för att utveckla sin verksamhet. I en annan studie av samma författare, Kan en filthatt stärka demokratin?, pekas det på att det finns en obalans mellan vad studieförbund och folkhögskolor säger sig vilja göra och vad de faktiskt gör. Deltagarna känner helt enkelt inte igen sig i ideal- bilden av deltagarstyrning och demokratiska arbetsformer.103 En genomgång av den forskning som genomfördes i samband med SUFO 96 ger en relativt samlad bild av såväl perspektiv som resultat. Flertalet av rapporterna använder sig av ett samhällsveten- skapligt perspektiv. Det gäller t.ex. Cirkelsamhället, Värden i folk- högskolevärlden och Folkbildningen som institution. Den främsta inspirationskällan har varit tysk och fransk sociologi, kopplat till namn som och . Båda represent- erar en etablerad och modern sociologi. Det som har studerats har i de flesta fall tagit sin utgångspunkt i motsättningar, i Cirkelsamhället mellan cirkeldeltagaren och det omgivande samhället, i Värden i folkhögskolevärlden studerades del- tagare och lärare. I rapporten man lär sig mer än man tror genom att träffas talas det om att deltagarna medverkar av antingen yttre tryck eller inre behov. I samtliga fall har det funnits en utgångs- punkt som tagits för given, den att två enheter ställs emot varandra och att verksamheten beskrivs som en blandning av dessa två. Denna blandning skapas genom någon form av relation. Dessa utgångspunkter kommer även att påverka resultatet. Två poler sätts emot varandra och binds samman av något tredje. I Cirkelsamhället beskrivs studiecirkeln med begreppen kunskap, kommunikation och social samvaro. I Hantverkets väsen och värde beskrivs hantverkscirkeln med begreppen kunskapsmål, socialt mål, välbefinnnade mål. I såväl perspektiv som resultat finns en strävan efter att nå fram till konsensus och olika slag av helheter. Det ligger nära till hands att hänvisa till den hermeneutiska cirkeln, där syftet är att få del och helhet att samspela med varandra. Sammantaget är detta ett uttryck för att såväl perspektiv som resultat föregår inom en modern kunskapsbildning. Då ett sådant länge varit dominerande inom folkbildningsforskningen är det inte särskilt förvånande att det också kom att prägla SUFO 96. Vad saknas då i SUFO 96? När det gäller forskningsperspektiv saknas framför allt post- eller senmoderna perspektiv på folkbild- 103 Ibid. s. 97. Att sådant behöver utvecklas beror inte minst på att folkbildningen säger sig vilja utgå från deltagarnas behov. Om vi nu befinner oss i en senmodernt samhälle kan vi inte längre studera detta med verktyg som passar en helt annan tidsepok. Att befinna sig i en senmodern tid innebär inte att man bortser från motsättningar men att sättet att förhålla sig till dem ser annor- lunda ut. Istället för att skapa relationer och syntes mellan polerna i ett motsatspar strävar man efter att skapa andra slag av förskjut- ningar och spel. Dessutom måste individen ges en helt annan betydelse . Det saknas studier inom folkbildningen som utgår ifrån och följer en individualiseringsprocess. De studier som säger sig utgå från ett deltagarperspektiv gör enbart tillfälliga ned- slag kring vad människor tycker eller upplever vid enskilda tillfällen. I vår egen studie har vi strävat efter att ta lärdom av det vi inte kunnat finna i SUFO 96. Vi har strävat efter att utveckla en metod som kan beskriva individens liv och lärande, där folkbildningen beskrivs som ett inslag i en pågående process. Vi har också försökt utveckla en senmodern förståelse och ett teoretiskt perspektiv som kan beskriva de förändringar som sker vad det gäller sättet att skapa och gestalta identitet, mening och kunskap. Precisering av syftet med undersökningen Ett övergripande syfte med SUFO 2 är att ta reda på hur folkbild- ningen lever upp till de krav som ställs på den. har det funnits en tendens inom folkbildningen som pekar mot en allt högre medelålder. En sådan utveckling ställer en rad frågor inte minst med tanke på att folkbildningen ofta ses som en aktör för förnyelse och förändring. I denna studie har vi valt att studera hur unga vuxna ser på dagens folkbildning. Syftet med den här rapporterade studien är att redogöra för hur de i åldern 18–ser på sitt deltagande i cirklar, kurser och kulturaktiviteter. Vilken betydelse har detta när det beskrivs i deras berättelser om deras liv? Vad har dessa studier inneburit för de unga vuxnas liv och utveckling? Hur har det påverkat deras identitets-, menings- och kunskapsbildning? I vilka verksamheter använder de sin kompetens? Vilka former av lärande är de engage- rade i? Vilka framtidsföreställningar odlar de? För att förstå den betydelse som folkbildningen kan ha för den enskilde deltagaren är det betydelsefullt att studera utbildningens effekter ur de studerandes perspektiv. Det kan göras genom att del- tagarna sätter in sina erfarenheter i en berättelse om sitt eget liv. Vi vill med andra ord studera vuxenutbildningens effekter så som de kommer till uttryck i de vuxnas reflektioner över sin situation och i deras dagliga liv och gärning. Vi vill alltså studera effekter inte som förändrat beteende utan som levande erfarenhet. Detta inne- bär att vi vill tolka vuxnas liv mot bakgrund av deras studier inom folkbildningen och mot förgrunden av hur de resonerar kring sin situation och framtid. Detta kapitel har delats in i tre underavsnitt. I det första kommer vi lite mera noggrant att redogöra för den forskningsmetodologiska ansatsen medan vi i det andra redogör för uppläggningen och genomförandet av undersökningen. Avslutningsvis diskuterar vi undersökningens begränsningar. De tre underavsnitten har benämnts: 1) Forskningsansats, 2) Uppläggning och genomförande och 3) Undersökningens begränsningar. Narrative research har blivit ett internationellt forskningsperspektiv som tilldragit sig allt större intresse. Den narrativa berättelsen visar hur subjektet och språket genomgår påtagliga förändringar inom senmodern kunskapsbildning. har narrativ forskning också vunnit allt större inflytande inom pedagogisk forskning. En orsak till detta är att den narrativa intervjun kan belysa fenomen som är särskilt tydliga i det sen- moderna samhället. Den narrativa intervjun skiljer sig från andra kvalitativa inter- vjuer genom att intervjupersonen inte så mycket skall besvara frågor som att skapa en berättelse. En intervju om en persons livshistoria är en berättelse som sträcker sig från berättarens tidiga minnen, fram till nutid och själva berättartillfället. lyfts fram och vilka som inte tas upp avgörs av berättaren själv. Berättaren komponerar fritt sin berättelse. Det samma gäller den ordning som strukturerar händelser i berättelsen, den kan följa en tidsaxel men också skapas på andra sätt. Detta gör att den narrativa intervjun kan beskriva sätt att skapa identitet, mening och kunskap som inte blivit synlig inom kvalitativ forskning. En narrativ intervju är ett samtal mellan intervjuaren och den intervjuade, som syftar till utveckling av en muntlig historia om den intervjuade personens liv.104 Strategierna för att erhålla muntlig historia kan variera från användning av en uppsättning strukturerade frågor, där forskarens intentioner kom- mer främst, till att be personen att berätta sin egen historia på sitt eget sätt, där deltagarens intentioner kommer främst.105 En narrativ forskningsansats ingår i något slag av kontext. För oss har den sin utgångspunkt i ett gemensamt intresse för herme- neutik. Med utgångspunkt i den hermeneutiska forskningstrad- itionen utvecklar vi de perspektiv som får vara vägledande i den tolkning som vi gör av de narrativa intervjuerna. Här presenteras först en kort inledning omkring hermeneutik, därefter följer en kritik av bildningsbegreppet. Ordet hermeneutik kommer från det grekiska gudanamnet . Han var budbärare till människorna. De grekiska budskap till människorna var ofta mycket dunkla och därför var det uppgift att tolka dessa.106 Hermeneutiken är mycket gammal och användes först på bibel- texter. och forntidens grekisk-romerska verk intog en central plats, eftersom de betraktades som privilegierade texter som stod i en särskild relation till sanningen. Det antogs därför att tolkningen inte enbart hade något att säga om texten utan också om det gudomliga respektive det mänskliga. frigjorde sig delar av herme- neutiken från sin bindning till teologin. Hermeneutiken etablerades nu också som en allmän lära om vad det innebar att förstå en text, en annan människa eller en historisk händelse. 104Clandini & , Handbook of qualitative research, 1994. 105Marianne Horsdal, Livets fortaellinger, Valby: Borgen, 1999. 106Richard Palmer, Hermeneutics: Interpretation theory in , , and Gadamer (Evanston, IL: Northwestern university press, 1968). Hermeneutikens uppgift var inte längre att leda fram till sanningen om och människan genom att lära hur man skulle läsa eller skrifter från den antika traditionen, utan istället att konstruera en metodlära, med vars hjälp man kunde undvika miss- förstånd av en text, en annan persons tal eller en historisk händelse. För att undvika sådana missförstånd måste vi enligt . E. (1768–1834) tränga bakom texten till det du som har frambringat den. Uppgiften var att sätta sig in i den främmande författarens psykologiska tillstånd och mot denna reproducera texten. Enligt detta sätt att se förstår man en text först när man förstår den som ett led i ett levnadsförlopp, i en personlighets hela bildnings- process. ansågs det viktigt att skaffa sig kunskaper om den aktuella kulturen och dess språk. På så sätt skulle man kunna få en helhetsbild och ett sammanhang av författaren som innefattade både hans liv och den tid han levde i. Några av de begrepp som kom att utveckla var bl.a. den hermeneutiska cirkeln, förförståelse och intuition. Den hermeneutiska cirkeln brukar beskrivas som förhållandet mellan del och helhet i förstående/tolkning av ett verk. En förståelse av delarna förutsätter en förståelse av helheten och omvänt. Ord är del av helheten sats, satser är en del av helheten stycke, stycket är en del av helheten kapitel, kapitel är en del av helheten bok. Delarna kan inte förstås om inte den som läser har en uppfattning om inne- börden i den helhet där de föregår. Först när den rätta resonans- botten infunnit sig, uppnår vi en mer kvalificerad förståelse. Men står inte helheten över delarna, för utan delarna ingen helhet. Helheten växer fram ur delarna.108 Tolkningen startar alltid någonstans, i någon form av förförstå- else. Forskaren startar läsningen med en gissning om vad som för- väntas. Med hjälp av denna ger delarna en helhet. Ända tills man möter något som gör att man ger delarna nya betydelser som i sin tur leder till nya uppfattningar om helheten osv. För var det viktigt att upprätta bestämda metod- regler för att minska risken för att utgångspunkter och förförstå- else skulle kunna föra in på fel spår. För att komma fram till det som författaren av en text verkligen har tänkt, till samma tanke, så 107Anders , Den okända texten. 108Sten , Hermeneutikens två traditioner: Om skillnaden mellan och i Kunskapens villkor, red. (: , 1986), 145– gäller det att leva sig in i och inifrån förstå det andra jaget. Det gäller med andra ord att öva upp sin egen intuition. Vad som efter- strävas är inte det psykologiska men det idémässiga innehållet i de tankar som är tolkningens mål. Den ursprungliga tanken. Det gäller att upptäcka den dolda mening som fanns i en annan människas medvetande. kan ses som en av dem som företrätt en mer filosofiskt inriktad hermeneutik. Med sin bok und avsåg han att skapa en förmedlingsinstans mellan filosofi och vetenskap. Syftet var att ge en annan bild av förståelsens väsen än den som tonat fram tidigare; främst i och arbeten109. Gadamer menar att historien verkar i oss och har effekter på oss. Den förenar olika tidsepoker, så har t.ex. antiken varit med om att forma vår egen tid.