sou · GRB345 · 2004-01-01 00:00:00 — Endast hade ett större utbud av riskkapital (i förhållande till ekonomins storlek) för konceptutveckling, forskning, produktutveckling, marknadsundersökningar och andra inledande steg i samband med att företag etableras.7 Diagram 2.8 visar också att tillgången på riskkapital för dessa tidiga utvecklingsskeden (sådd och start) var klart bättre i än i övriga EU-länder –talet. hör också till de länder där tillväxten i utbudet av denna typ 7 Med riskkapital avses i detta sammanhang aktiekapital till företag som ej är börsnoterade, se vidare EU [2001]. Insatser och resultat i kunskapssamhället Bilaga 6 till LU 2003 av riskkapital varit störst : den genomsnittliga årliga ökningen låg på –1999, vilket kan jämföras med ett EU-genomsnitt på 70 procent.8 Tillgången på riskkapital för expansion av redan existerande aktiviteter är också god i förhållande till andra länder. m.fl. (2002) menar dock att alltför lite av riskkapital gått till kommersialisering av ny teknik, och påpekar att mindre än en tredjedel av riskkapital- satsningarna gick till informationsteknologi, kommunikations- teknologi och bioteknologi –talet. Mot bakgrund av de mycket stora kapitalmängder som attraherades till nystartade företag inom IT-sektorn under det sena 1990–talet är det dock osäkert om kapitalförsörjningen kan bedömas vara otillräcklig. Diagram 2.8 Tillgång på riskkapital (riskkapitalinvesteringar/BNP), U S A S verig e Ja p a n N ed erlä n d ern a B elg ien Fin la n d Tyskla n d n d Fra n krike E U D a n m a rk S torb rita n n ien G rekla n d S p a n ie n lie n P ortu g a l Källa: EU [2001]. 8 Vi bör i detta sammanhang nämna att riskkapitalförsörjningen är procyklisk och att den svenska börsuppgången därför drivit på riskkapitaltillgången. Se vidare EU [2001]. Bilaga 6 till LU 2003 Insatser och resultat i kunskapssamhället Även om de flesta insatsfaktorer som är relaterade till FoU och humankapital tyder på att ligger i världstopp finns det också några indikatorer som ger ett svagare resultat. Vi har redan nämnt den relativt låga andelen ungdomar som fortsätter från gymnasieskolan till högre utbildning, men det finns också tecken på att försprånget vad gäller FoU-investeringar och andra insatser minskar. Som diagram 2.9 visar var den årliga ökningen i svenska FoU-utgifter snabbare än EU-genomsnittet –talet, men ändå klart under nivån för flera viktiga konkurrentländer. I var den genomsnittliga ökningstakten i FoU-utgifter , registrerade , och tillväxttakt låg en hel procentenhet över den svenska. position ser något bättre ut i en jämförelse som fokuserar på näringslivets FoU-investeringar, men även där har länder som , och högre tillväxttal.9 Diagram 2.9 Genomsnittlig årlig real tillväxt i FoU-utgifter – 2000 F in la n d Ir la n d P o r t u g a l S p a n ie n B e lg ie n D a n m a r k U S A Ö s t e r r ik e G r e k la n d S v e r ig e J a p a n T y s k la n d E U N e d e r lä n d e r n a It a lie n S t o r b r it a n n ie n F r a n k r ik e P r o c e n t Anm.: Data för och är –1998, och –1997 och EU –1999. Genomsnittet för EU omfattar alla länder som rapporterar data för den aktuella perioden. Källa: EU [2001]. 9 EU [2001]. Insatser och resultat i kunskapssamhället Bilaga 6 till LU 2003 Utvecklingen av de offentligt finansierade FoU-insatserna är också svag. Det noterades tidigare att endast en liten andel av den svenska forskningen finansieras direkt via statsbudgeten. Till detta bör läggas att denna typ av statlig finansiering minskat kraftigt . Diagram 2.10 visar den reala tillväxten av den statliga FoU-budgeten, och det framgår tydligt att haft den mest negativa utvecklingen av de länder som ingår i jämförelsen. Diagram 2.10 Genomsnittlig årligt real tillväxt i statliga FoU-utgifter –2000 Anm.: Data för , , , , , och , samt genomsnittet för EU gäller 1995–1999. Källa: EU [2001]. Vidare kan man skönja ett antal möjliga problem vad gäller den samlade insatsen av arbetskraft. I den aktuella debatten har det till exempel påpekats att förtidspensioneringar och sjukskrivningar utgör stora påfrestningar för samhällsekonomin, både vad gäller offentliga utgifter och produktionsbortfall. Ett tecken på detta är minskningen i sysselsättning . Tabell 2.2 visar total sysselsättning som andel av befolkningen 1990–2000, och det fram- Bilaga 6 till LU 2003 Insatser och resultat i kunskapssamhället går tydligt att absoluta och relativa position försvagats kraftigt. hade den högsta sysselsättningsandelen av de jämförda länderna 1990 med , men hade dalat till femte plats , av befolkningen i arbete. Även genomgick en kraftig minskning av sysselsättningen efter finanskrisen och kollaps, medan övriga länder hade antingen oförändrad eller högre sysselsättning. I vissa fall, till exempel , och , var ökningen i sysselsättning anmärkningsvärt stor (och har sammanfallit med framgångsrik ekonomisk utveckling). Det är noterbart att sjukfrånvaro och andra skäl som möjligtvis begränsar den svenska arbetsinsatsen inte återspeglas i statistiken som ett lägre antal arbetade timmar i . Av de länder som ingår i vår jämförelse var det endast och som uppvisade ett högre genomsnittligt antal arbetade timmar per anställd än . Den genomsnittliga årsarbetstiden i – – var omkring högre än motsvarande i , och , och högre än årsarbetstiden i Frankrike.10 Tabell 2.2 Total sysselsättning som andel av befolkningen 1990– 2000 Källa: IMD, World Competitiveness Yearbook, olika utgåvor. 10 Se IMD [2002]. Jämförelserna av årsarbetstid mellan länder är komplicerade på grund av skillnader i mätmetoder och definitioner. Informationen tar till exempel inte hänsyn till frånvaro på grund av utbildning, även om vi noterat tidigare att satsar betydligt mer på olika typer av vidareutbildning än andra länder. Insatser och resultat i kunskapssamhället Bilaga 6 till LU 2003 Givet svårigheterna att göra rättvisande jämförelser av FoU och andra insatsvariabler är det inte förvånande att det också är svårt att jämföra resultaten av investeringarna. I synnerhet är det besvärligt att påvisa orsakssambanden mellan insatser i form av utbildning och grundforskning å ena sidan och produktivitet eller inkomster å andra sidan. Diskussionen om produktionsresultat bör därför tol- kas med viss försiktighet, och mönster som stöds av flera indikatorer bör också ges större vikt i tolkningen. som det finns ett antal resultatindikatorer som tyder på att investeringar i FoU och humankapital ger god avkastning finns det också mått som ger en mindre uppmuntrande bild av det svenska kunskapssamhällets prestationer. Låt oss börja med några av de mått som antyder att investeringarna ger de förväntade resultaten. En första vink om effekten av den FoU som bedrivs i kan fås genom att undersöka antalet patent som utfärdas till svenska personer av patentmyndigheterna i och . Diagram 2.11 sammanfattar EU:s uppskattningar av antalet patent per ursprungsland i förhållande till landets befolkning som godkändes av patentmyndigheterna i respektive . Med 375 patent per miljon innevånare leder jämförelsen vad gäller europeiska patent; i ligger på tredje plats efter och , med 196 patent per miljon innevånare. Ser vi på ökningstakten i antalet patent ligger också bra till, både i EU och . Antalet europeiska patent har vuxit med , medan den genomsnittliga ökningen i antalet amerikanska patent ligger på . Den genomsnittliga tillväxttakten för EU ligger på 10–per år.11 11 EU [2001]. Bilaga 6 till LU 2003 Insatser och resultat i kunskapssamhället Diagram 2.11 Patent utfärdade i EU och per ursprungsland Antal per miljon invånare Källa: EU [2001]. En liknande bild av våra forskningsresultat ges av statistik på vetenskapliga publikationer. Diagram 2.12 sammanfattar informa- tion om antalet publikationer i naturvetenskapliga och tekniska tidskrifter per miljon invånare i EU, och , och visar att och övriga nordiska länder utmärker sig även på detta om- råde. Med hänsyn taget till befolkningens storlek har mer än dubbelt så många vetenskapliga publikationer som eller ett genomsnittligt EU-land. Det kan också noteras att den genom- snittliga kvaliteten på publikationerna förefaller vara god. EU rapporterar information om antalet högkvalitativa publikationer, definierat som den hundradel av publikationerna inom varje forsk- ningsfält som citeras oftast.12 Per capita har endast ett större antal sådana högkvalitativa publikationer. 12 EU [2001]. Insatser och resultat i kunskapssamhället Bilaga 6 till LU 2003 Diagram 2.12 Publikationer i naturvetenskapliga och tekniska tidskrifter 1999 Antal per miljon invånare Källa: EU [2001]. I stor utsträckning har den svenska industristrukturen också anpassat sig till de stora investeringarna i kunskap och FoU. Trots att de råvaruintensiva basnäringarna sysselsätter en stor del av den svenska arbetskraften har en relativt hög andel av sysselsättningen i kunskapsintensiva industrier. Som diagram 2.13 visar var det enda EU-landet som hade en högre andel av sysselsättningen i industrier med hög och medelhög tekniknivå . Dessa industrier omfattar flygplan, datorer, kontorsmaskiner, elektronik, telekomutrustning, läkemedel, instrument, motorfordon och andra transportmedel, maskiner och kemiska produkter.13 13 EU [2001]. Bilaga 6 till LU 2003 Insatser och resultat i kunskapssamhället Diagram 2.13 Andel av sysselsättningen i industrier med hög- eller medelhög tekniknivå 1999 Källa: EU [2001]. Dessutom är en stor del av den svenska arbetskraften sysselsatt i den kunskapsintensiva tjänstesektorn, såsom visas i diagram 2.14. Faktum är att är den EU-medlem (med möjligt undantag för , som inte rapporterar denna statistik) som har den största andelen av sin sysselsättning i kunskapsintensiva tjänster. Bland dessa tjänster ingår post och telekommunikation, informa- tionsbehandling, FoU, sjötransporter, lufttransporter, finansiella tjänster, fastighetsförmedling och uthyrning, utbildning, hälsovård och socialt arbete, samt kultur, sport och rekreation. Insatser och resultat i kunskapssamhället Bilaga 6 till LU 2003 Diagram 2.14 Andel av sysselsättningen i kunskapsintensiva tjänster 1999 Källa: EU [2001]. Även vad gäller internationell handel har prestationer varit relativt goda. Det har ofta framförts klagomål på att den svenska exporten inte har ett så högt kunskapsinnehåll som de stora FoU- och utbildningsinvesteringarna skulle kunna motivera14, men det bör noteras att har erövrat en relativt stor andel av världsmarknaden för högteknologiska produkter. Med stöd av WTO-statistik hävdar IMD att hade den nästa högsta andelen högteknologiska produkter (efter ) i tillverknings- industrins export av alla EU-länder : av den svenska tillverkningsindustrins export klassades som hög- teknologisk, medan motsvarande siffra för endast var 18 procent.15 OECD-statistik visar också att är en av få EU-ekonomier med en positiv handelsbalans för högteknologiska 14 , M. [1999], , L. [1999] samt , T. , O. & Henrekson, M. [2002]. 15 IMD [2002]. Bilaga 6 till LU 2003 Insatser och resultat i kunskapssamhället var exporten av högteknologiska varor större än importen; endast och uppvisade större överskott i förhållande till totala handeln med hög- teknologiska produkter (diagram 2.15). Handelsbalans för högteknologiska produkter 1995 Källa: Statistics , , baserad på OECD-statistik. Det bör emellertid noteras att de exakta definitionerna av vad som är högteknologiska produkter varierar, och statistik från olika källor ger inte alltid samma resultat. I stället för att jämföra olika statistikkällor med varandra kan det därför vara mer meningsfullt att se på utvecklingen över tiden. Diagram 2.15 visar till exempel att handelsbalans för högteknologiska produkter för- bättrades kraftigt . Vidare har exporten av högteknologiska produkter vuxit relativt snabbt fram till de allra senaste årens nedgång i världsekonomin. Insatser och resultat i kunskapssamhället Bilaga 6 till LU 2003 Diagram 2.16 visar den genomsnittliga årliga tillväxten i EU- ländernas, och andelar av världsmarknaden för högteknologiska produkter 1995-1999. Med en årlig ökning av marknadsandelen ligger klart över och EU-genomsnittet, även om , , , och och uppvisar ännu högre expansion. Med tanke på den hårda konkurrensen på världsmarknaden tyder detta på att exportutveckling under det sena 1990–talet varit relativt framgångsrik. Detta intryck förstärks naturligtvis om vi ser till den totala ökningen av exporten, som steg från av BNP –talet till i slutet av årtiondet. Vi vill dock tillägga att förutom de svenska investeringarna i FoU och human- kapitalbildning har sannolikt även växelkursens utveckling –talet bidragit till att driva på denna utveckling. Diagram 2.16 Genomsnittlig årlig förändring av världsmarknads- andelen för export av högteknologiska produkter 1995-1999 Källa: EU [2001]. Bilaga 6 till LU 2003 Insatser och resultat i kunskapssamhället Mängden utländska direktinvesteringar kan också ses som en indikator på ett lands konkurrenskraft och kapacitet. Mängden direktinvesteringar utomlands påverkas av mängden FoU och utbildning, eftersom detta skapar de företagsspecifika tillgångar som är nödvändiga för att ett företag ska kunna konkurrera med produktion på en främmande marknad. gynnas av att de känner till den lokala marknadens förutsättningar: för att lyckas i denna konkurrens måste det utländska företaget kon- trollera produktionsteknologier, varumärken eller andra tillgångar som de lokala aktörerna inte har. Mängden utländska investeringar på hemmamarknaden kan också påverkas av tillgången på FoU och utbildning. Detta sker i de fall då utländska företag väljer att investera i landet för att kunna utnyttja FoU-resurserna, arbets- kraften eller den infrastruktur som byggts upp för att gynna FoU. På båda dessa områden uppvisar relativt starka resultat, som diagram 2.17 visar. Stocken av svenska direktinvesteringar utom- lands motsvarade av BNP : endast , och hade mera direkt- investeringar utomlands i förhållande till ekonomins storlek. Värdet av de utländska direktinvesteringarna i motsvarade omkring en tredjedel av BNP, vilket endast överskreds av , och . Detta är anmärkningsvärt med tanke på att de utländska direktinvesteringarna i var relativt begränsade . Insatser och resultat i kunskapssamhället 6 till LU 2003 hemlandet som andel av BNP Källa: IMD, [2002]. Det finns också mycket bredare resultatmått som rangordnar på ungefär den nivå man skulle kunna förvänta sig mot bakgrund av de höga investeringar som diskuterat tidigare. Främst av dessa är kanske UNDP:s16 generella mått på levnadsstandard som sammanfattas i deras Human Development Index. Detta mått, som är ett kombinerat input-output mått, väger samman ett antal indikatorer för förväntad livslängd, utbildning, och inkomster för att på det sättet skapa ett utvecklingsmått som inte endast bygger på nominell inkomstnivå. Diagram 2.18 visar de 15 länder som rankats högst med detta mått . var det enda land som låg högre än . Det är också värt att notera att position förbättrades kraftigt , från elfte till andra plats i listan. bör det påpekas att jämförelser mellan de mest utvecklade länderna är svårtolkade, bland annat på grund av att skillnaderna mellan länderna är små. 16 United Nations Development Programme. Bilaga 6 till LU 2003 Insatser och resultat i kunskapssamhället Diagram 2.18 UNDP:s Human Development Index 1990 och 2000 Källa: UNDP [2002]. som ges ut av IMD har också gett höga poäng för tekniska och vetenskapliga infrastruktur –talet – de enda länder som rankats högre är och . Totalrankingen, som väger samman ett stort antal olika indikatorer på ekonomisk utveckling, infrastruktur samt effektivitet i näringslivet och den offentliga sektorn, har emellertid inte varit lika gynnsam. Som tabell 2.3 visar har nätt och jämnt nått upp bland de 10 mest konkurrenskraftiga ekonomierna (med åttonde plats som bästa resultat): oftast har placeringen varit några steg svagare. Som en jämförelse visar tabellen också rankingen för , och . har föga förvånande hållit toppositionen , medan och uppvisat motsatta trender. Medan tappat i konkurrenskraft har kommit att uppfattas som en av de starkaste ekonomierna, i synnerhet vad gäller informationsteknologi och innovationspolitik. Insatser och resultat i kunskapssamhället Bilaga 6 till LU 2003 Vi återkommer i kapitel 5 till en kort diskussion om några av de faktorer som kan ha bidragit till framsteg. Tabell 2.3 IMD:s The World Competitiveness Scoreboard 1991– Anm.: –1993 ingick endast i jämförelsen; omfattar rangordningen även ett antal andra asiatiska och latinamerikanska ekonomier. Källa: IMD, World Competitiveness Yearbook, olika utgåvor. Det område där resultaten av stora FoU- och kunskaps- investeringar inte slår igenom är produktivitet och produktivitets- tillväxt. Produktivitetsjämförelser mellan industrier och länder är komplicerade och alla ansatser är behäftade med olika typer av problem. Jämförelser mellan länder kommer till exempel att på- verkas av växelkurser om länderna inte använder samma valuta. Eftersom nationella industrikonjunkturer inte är helt syn- kroniserade påverkas tillväxtjämförelser av valet av basår. Skillnader i industristruktur kommer också att ge tydliga spår i analysen. Jämförelser av arbetsproduktivitet mellan industrier påverkas bland annat av skillnader i kapitalintensitet, arbetstid, kapacitetsnyttjande och inflationstakt. Analyser som jämför totalfaktorproduktivitet störs dessutom av skillnader mellan länder vad gäller beräkningen av kapitalstockar. Med dessa reservationer sammanfattar diagram 2.19 en jämförelse av arbetsproduktiviteten per arbetad timme i EU, och . Jämförelsen är köpkraftsjusterad för att undvika snedvridningar på grund av skillnader i prisnivåer och Bilaga 6 till LU 2003 Insatser och resultat i kunskapssamhället växelkurser.17 Det framgår tydligt att inte ligger högst i denna jämförelse, utan istället något under EU-genomsnittet. Per arbetad timme producerar varor och tjänster till ett värde som motsvarar av vad klarar av , eller av vad förmår. producerar mer än dubbelt så mycket som per arbetad timme. Följaktligen ligger vi också relativt lågt i internationella jämförelser över BNP per capita. Efter att ha rankats som världens tredje eller fjärde rikaste land i termer av genomsnittsinkomst per innevånare , har vi –talet uppehållit oss på position 15–18.18 Diagram 2.19 Köpkraftsjusterad arbetskraftsproduktivitet BNP per arbetad timme, Euro Anm.: Data för och gäller . Källa: EU [2001]. 17EU [2001]. 18Reviderade OECD-data (publicerade ) visar att låg på tolfte plats . låg åter på 17:e plats, men det är möjligt att framtida revideringar kan leda till viss förbättring av relativa position. Det bör noteras att inkomstskillnaderna mellan länderna som har placeringarna 10–20 är små och att även små skillnader i tillväxttakt kan leda till förändrad rangordning. Insatser och resultat i kunskapssamhället Bilaga 6 till LU 2003 De stora skillnaderna som framgår i diagram 2.19 kan i stor utsträckning förklaras av att olika länder har olika produktions- strukturer och prisnivåer. I synnerhet är det klart att höga arbetsproduktivitet hör samman med den höga koncentra- tionen av finansiella tjänster i landet, och att låga genomsnittliga produktivitet till stor del beror på att många tjänstesektorer uppvisar mycket låg produktivitet (men höga priser). Icke desto mindre är det oroande att ligger så långt bakom många av EU-länderna. Dessutom ökade avståndet –talet. Diagram 2.20 visar den genomsnittliga reala (och köpkraftsjusterade) tillväxten i arbetsproduktivitet –2000, och avslöjar att även där ligger under EU-genomsnittet. Diagram 2.20 Årlig tillväxt i arbetsproduktivitet (real BNP per arbetad timme, köpkraftsjusterad) 1995–2000 n d L u xe m b u rg P o rtu g a l G re k la n d Ö s te rrik e F in la n d Ja p a n B e lg ie n F ra n k rik e T y s k la n d D a n m a rk E U S v e rig e lie n S p a n ie n U S A N e d e rlä n d e rn a S to rb rita n n ie n P ro c e n t Anm.: Data för och gäller –1999. Källa: EU [2001]. Bilaga 6 till LU 2003 Insatser och resultat i kunskapssamhället Det är svårt att hitta internationellt jämförbar information om arbetsproduktivitet på branschnivå, men tabell 2.4 redovisar ett försök att relatera svensk arbetsproduktivitet i några breda näringslivssektorer till genomsnittet för några av våra viktigaste konkurrentländer 1998 (genomsnitten är beräknade för , , , , , , och ). Arbetsproduktiviteten är definierad som förädlingsvärde per anställd priser, uttryckt i köpkraftsjusterade USD.19 Vad gäller hela näringslivet är den svenska arbetsproduktiviteten om- kring lägre än genomsnittet för konkurrentländerna, vilket stämmer väl med totalbilden i diagram 2.19. Gapet är mindre för tillverkningsindustrin, där endast ligger ett par procent under genomsnittet. I flera breda industrisektorer, såsom matvaror, drycker och tobaksvaror, trävaror och pappersvaror är den svenska arbetsproduktiviteten faktiskt högre än genomsnittet för konkur- renterna. Däremot uppvisar tjänstesektorn som helhet ett större gap, även om vissa sektorer, såsom finans och försäkring ligger väl i nivå med omvärlden. Tabell 2.4 Arbetsproduktivitet per anställd i olika sektorer i och ledande konkurrentländer 1998 , priser, köpkraftsjusterat ISIC (rev3) -10,1 -2,3 Mat, dryck och tobak -4,8 -7,5 -3,3 -12,4 -16,4 -0,4 Anm.: Genomsnittet för omvärlden är beräknade för , , , , , , och . Källa: [2002a], [2002b]. 19 All information i löpande priser har justerats med nationella BNP-deflatorer, då industrispecifika deflatorer för alla grupper inte finns tillgängliga. Förädlingsvärde per arbetad timme hade varit att föredra, men data för antal arbetade timmar i de olika industrigrupperna har heller inte gått att uppbringa. Insatser och resultat i kunskapssamhället Bilaga 6 till LU 2003 Tabell 2.5 Arbetsproduktivitet per anställd i i förhållande till omvärlden –1998 ISIC (rev3) Mat, dryck och tobak Anm.: arbetsproduktivitet uttrycks i procent av genomsnittet för en grupp bestående av , , , , , , och . Källa: [2002a], [2002b]. Tabell 2.5 visar utvecklingen av arbetsproduktiviteten på sektorsnivå över tiden, för tre olika år: 1981, 1991 och 1998. Tabellen redovisar den svenska arbetsproduktiviteten i förhållande till genomsnittet för den åttaländersgrupp vi jämför oss med. Den mest anmärkningsvärda observationen är kanske den kontinuerliga ökning av relativa produktivitet som åstadkommits under de knappa som jämförelsen gäller. I synnerhet lyckades tillverkningsindustrin närma sig det internationella genomsnittet: arbetsproduktiviteten ökade från av medelvärdet 1998. Alla branscher som omfattas av tabellen registrerade förbättringar , med de mest anmärkningsvärda resultaten för matvaru- och dryckesindustrin samt pappersindustrin. Arbetsproduktiviteten i dessa sektorer ökade från en position långt under genomsnitten till en nivå som i jämförelsen låg mellan över snittet.20 Även tjänstesektorns arbets- produktivitet har närmat sig den i konkurrentländerna, även om gapet är relativt stort. Att jämförelsen för hela näringslivet påminner om förhållandena i tjänstesektorn följer av 20 Det är sannolikt att delar av den kemiska industrin, i synnerhet läkemedel, också ökat sin produktivitet högst betydligt. Jämförbara data för den svenska läkemedelsindustrin finns tyvärr inte att tillgå i de internationella källor vi använder: sektorn domineras av ett fåtal företag och informationen har lämnats bort av sekretesskäl. Bilaga 6 till LU 2003 Insatser och resultat i kunskapssamhället att tjänstesektorn dominerar vad gäller total sysselsättning, med av alla anställda. Diagram 2.21 Relativ arbetsproduktivitet i svensk tillverkningsindu- stri och tjänsteindustri jämfört med konkurrentländer 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Källa: [2002a], [2002b]. Diagram 2.21 illustrerar utvecklingen av den relativa arbets- produktiviteten i svensk tillverkningsindustri och tjänsteindustri (i förhållande till genomsnittet för åttaländersgruppen).