sou · GRB390d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Minst en av dem bör också vara opinion leader för engagemangets skull och för att underlätta de internationella relationerna. Alla bör kännetecknas av en innovativ läggning, en stor ideologisk drivkraft att stärka som nation och en pragmatisk förmåga att kunna gå från tanke till handling. Med handling avses då inte bara förmåga att gå på möten etc. utan att löpa linan ut så att det verkligen händer något värdeskapande. är direkt underställd regeringen alternativt en gemensam enhet under Utbildnings- departementet och . Visionen: Att ha rekryterat 800 företag från olika länder som alla har tillväxtpotential och finns i framväxande framtids- branscher. Dessa ska alltså rekryteras till de svenska kommuner Detta förslag handlar inte om något av dessa områden. Vidare slår man ihop kommuner och talar om nya slagkraftiga regioner som i tabeller sedan jämförs med andra svenska regioner. 17 Ett exempel är de många call-centers , som fått olika typer av bidrag för att etablera sig, men som inte alltid överlever förväntad tid, som tenderar att ta kunder från odopade företag i andra delar av landet och som ibland också tär på branschens totala image till nackdel för de verkligen skickliga företagen. Sammanfattande analys och förslag som passar bäst för vart och ett av företagen. Vi avser nettosiffran, dvs. de företag som rekryteras men som sedan flyttar ut från måste kompenseras. Det gör att antalet rekryteringar troligen måste ligga kring 1000 st. Antalet nya jobb direkt relaterade till de 800 nya företagen beräknar vi till tiotusentals. Många av dessa förväntas bli av synnerligen kvalificerad karaktär. Hur ska det då gå till? Vi tänker oss att följande strategi skulle vara möjlig: För det första görs två lika viktiga analyser. Den ena handlar om en noggrann analys av förutsättningar och mottagningspotential i olika kommuner och regioner. Här gäller det att sammanställa vetenskapligt underbyggd (opartisk) information i en rad dimensioner. Den andra handlar om en analys av framtidsbranscher. Här kan underlagsmaterial från Teknisk framsyn användas, men exempelvis vår enkät till svenska gaseller visade att av dem som svarade såg sig själva som teknikföretag. Gruppen – inte minst de rekryterade toppjourna- listerna och företagsforskarna – ska analysera framtidsbranscher förutsättningslöst utan att falla i fällan att förledas av bristfälligt empiriskt underbyggda föreställningar om vilka framtidsbransch- erna är. Problemet är att det framväxande inte syns lika mycket som det redan utblommande.18 Därefter ska val göras. Vilka delbranscher med intressant framtidspotential skulle vi – inte minst av innovationspolitiska skäl – gärna vilja få hit till ? Observera att vi med innovation har en bred utgångspunkt. Företagen kan lika gärna finnas i exempelvis musikbranschen som i branschen sjukhusarkitektur. Förutom analysen av framtidsbran- scher bör man alltså göra analyser av vad för typ av rekryteringar som är bäst för Sverige.19 Observera alltså att fokus är på nya och i ett framtidsperspektiv spännande verksamheter, men att delbranscherna ska bestämmas först efter noggrann omvärldsanalys. Observera också att definitivt inte ska verka för att locka utländska investerare i rollen som potentiella köpare av hela eller delar av befintliga svenska företag. Om man stimulerar den typen av investeringar – speciellt hela förvärv – finns en risk att de 18Det finns en hel del redan gjorda sådana analyser i och internationellt, och dessa ska förstås tas tillvara i detta projekt. 19Sannolikt är det intressantare för att få hit företagsenheter som har hela världen som kunder. Företag som vill etablera sig i för att konkurrera med inhemska företag bör kanske inte prioriteras. Här passar också ett klustertänkande. Vilka spetsföretag i andra länder skulle kunna innebära tändvätska på önskvärd utveckling av svenska verksamhets- kluster? Sammanfattande analys och förslag förvärvade företagen snarare läggs ner. Jämför fallet stålverk eller (se tabell 1 för några fler exempel). I stället för att gynna processer där svenska kronjuveler säljs ut till internationellt kapital är helt fokuserad på injektion av nya stjärnföretag, eller med andra ord nya friska tillväxtinjektioner i kommuner. Nästa steg för är att inrätta flera specialiserade team som koncentrerar sig på de valda delbran- scherna. Det innebär att man sannolikt måste rekrytera kompletterande kompetens för att hantera den valda delbranschens frågeställningar. Inom ramen för identifierade branscher identifieras sedan konkreta företag i olika länder, och inte minst de personer i dessa som inverkar på företagens strategiska beslut. För att lyckas med detta krävs bl.a. mycket sofistikerad informationssökning med de allra bästa hjälpmedlen (inte enkla Internetsökningar). Det kräver i sin tur professionella informationsspecialister och stor budget för sökning och analys. Utifrån en noggrann analys av varje identifierat företags visioner, strategier, affärsförutsättningar, omvärldssituation och problem – både bild av dessa och företagets egen bild av det – identifieras en strategi för att förmå det identifierade företaget att etablera sig eller en viktig enhet i Sverige.20 Det kommer att visa sig att vissa av företagen utanför redan tänker i termer av att förlägga en ny enhet till (dock inte nödvändigtvis ), men är mer proaktiv än så: De identifierar också företag som borde vara intresserade av exempelvis etablering av en utvecklingsenhet i , men som inte tänkt den tanken på allvar (denna identi- fiering bygger på analyser av respektive företags affärslogik och strategi). De svenska representanterna ska komma med genom- tänkta affärsplaner som får vissa av företagen att häpna. Att kunna vara så pass proaktiv kräver en extraordinär analys- och kommunikationsförmåga hos medarbetarna i de olika teamen hos . En lärdom från en våra fallstudier är att en långt framskriden process kan skadas radikalt om det aktuella företaget plötsligt kontaktas av för dem nya personer med mindre kompetens och/eller personer som kör sitt eget race mot samma företag som 20 Det handlar som synes inte om passiv marknadsföring av ett land där man via exempelvis annonser i massmedia skriver om det fina landet med röda stugor. Sammanfattande analys och förslag som avses här handlar inte om vanliga företag. Det kan förväntas vara synnerligen krävande företag, med komplex situation och med höga krav och ambitioner. En grundidé med är just att låta proffs sköta de mycket svåra rekryteringsprocesserna. En naturlig del blir att på ett koordinerat sätt samverka med olika aktörer, inte minst olika typer av svensk representation i andra länder. Det viktiga är att inte många olika personer från olika kommuner och regioner i , med varierande kompetens och med lokalgeografiska särintressen, bearbetar samma viktiga beslutsfattare i de tilltänkta företagen. är ett litet land och professionell samordning är en nyckelfaktor för framgång. Ett synnerligen viktigt moment är att jämföra önskebilderna hos de centrala beslutsfattarna i de valda företagen med de förut- sättningar som de facto finns alternativt kan beredas i olika kommuner och orter i . I vissa fall kan analyserna komma att peka på behovet av nationella insatser på regeringsnivå för att möta upp mot de behov och önskemål som framkommer för att realisera viktiga uppdrag. I detta moment har politikerna eller de politiskt kunniga personerna inom en viktig roll att spela, dels genom sina kunskaper, dels genom kontakter och förmåga att verkligen påverka det som behöver påverkas för att ro i land etablerings- projekten. Vi förutsätter att man till organisationen rekryterar politiker med lång erfarenhet och goda relationer till dem som kan få tillstånd konkreta politiska förändringar. Det bör inte vara personer som slår vakt om politiska särintressen gällande en viss region eller kommun. Utgångspunkten för är att så mycket som möjligt av det geografiska ska frodas och få del av företagsinjektionerna Även forskarna inom och i dess nätverk kommer att spela en viktig roll då kompetensfrågor (oron hos företagen att de inte ska finna tillräckligt många och skickliga medarbetare) i regel är centrala för de företag som utgör framtidsbranscher. ligger långt fram när det gäller innovativ förmåga och kanske är detta landets allra mest värdefulla naturresurs. Det gäller att spinna på den. visar många studier på att har hög innovativ förmåga, men inte i tillräcklig grad lyckas dra nytta av den så att det 21 Fallstudien gjordes i samarbete med , på , som också har egen erfarenhet av rekryteringsförsök. Sammanfattande analys och förslag genererar ett värde för medborgarna vid sidan om vunna kunskaper (se vidare kapitel 1). Förutom kompetens, förekomst av innovativa medarbetare och förekomst av potentiella samarbetspartner till företagen, kan de efterfrågade faktorerna från de tilltänkta företagen vara av mer trivselnatur. Låt oss ta ett exempel: var det ansedda läkemedelsföretaget på väg att etablera sig i . och låg nära till hands, men valet föll på . Skälet, enligt vår källa, var att företaget såg det som viktigt (vid sidan om tillgång till bioteknologisk kompetens) att staden i vilken de skulle etablera sin verksamhet hade en mysig känsla. Uppenbarligen föll valet på . hade funnits skulle de sannolikt blixtsnabbt ha utrett möjligheter att dels stärka faktorerna i fråga på svensk mark, dels satsa på att lyfta fram och kommunicera vad kommuner har att erbjuda när det gäller just dessa faktorer (t.ex. mysigt kvällsliv). Det gäller för att odla och underhålla positiva myter om landet som också speglas i verkliga realiteter. Kanske finns företag i , , eller som i sitt val av Europaland noterar att språket här är svenska (ett litet språk i och världen), när det i själva fallet förhåller sig så att de flesta svenskar talar utmärkt engelska. Det vore olyckligt om företag inte väljer att förlägga verksamhet i på grund av att deras bild av en viss aspekt inte stämmer med den verkliga. Omvänt gäller också att deras bild av aspekten i ett annat land kan vara mer positiv än den verkliga realiteten. kan på ett snyggt sätt hjälpa de aktuella företagen att få mer korrekta bilder. Framförallt måste tänka på att utveckla den substans som formar underlag till positiva Sverigemyter.22 När väl strategin för varje identifierat företag är klar ska kommunikation och andra insatser starta. Resor till företagen, representation på plats nära dem och insatser för att bjuda dem som gäster till är olika sätt på vilka man arbetar sig fram mot etableringsbeslut. kan det åstadkommas , men ibland får man räkna med . När beslut hos det aktuella företaget äntligen är fattat – eller snarare innan – startar ytterligare en insatsvåg: att på alla sätt verka för att 22 Den kirurgiska strategi som förslaget innebär medför att man inte behöver lägga resurser på att informera alla personer i företag i världen om de svenska förutsättningarna. Snarare riktas energin mot endast ett mindre antal personer kopplade till de specifikt identifierade företagen. Vidare kommer budskapet till vart och en av dem att variera beroende på vilka analyser som görs av deras affärslogik och syn på viktiga faktorer. Sammanfattande analys och förslag realisera de förväntningar som företaget har. Här bör man utse en speciell Sverigeguide åt företaget som ser till att lösa alla de problem som kan vara förknippade med att en utomstående entreprenör/verksamhet ska inramas i den svenska myllan. Varje kommun bör också ha en personlig kommunguide som hjälper varje aktuellt företag med allt praktiskt som har med etableringen i kommunen att göra.23 Huvudansvaret för att hela processen fungerar och sköts professionellt har dock , eftersom det där finns samlat en svåröverträffad affärsstrategisk kompetens. Efter att varje nytt företag etablerat sig gäller det att utarbeta en strategi för att företaget ska utvecklas bra och öka förädlingsvärdet och för dem så viktiga lönsamheten i sin nya svenska verksamhet. Företaget ska känna att kunskapsnivån och idéflödet i och kring företaget utvecklas minst i takt med omvärlden. började t.ex. att etablera en mindre avancerad anläggning i kommunen i , men efter att Irländska bidragit med kompetensutveckling, forskningssatsningar och förbättring av infrastruktur i vid bemärkelse valde att växla upp till mer avancerad och kunskapsintensiv verksamhet. Här är det viktigt att samverkar med andra aktörer, både offentliga och kommersiella – och med universitet, högskolor och lärcentra. Företagen kommer att aktualisera idéer om stärkt forskning och utbildning i viktiga områden. Därför är det naturligt att, som nämnts, både och Närings- departementet (alternativt regeringen centralt) är huvudman. Förslaget kommer att innebära en injektion av många intressanta företag. Effekten för kommunerna och landet är inte bara dessa företag. De kommer med all sannolikhet att ge spin-off-effekter genom inte bara att de aktuella företagen behöver tjänste- och underleverantörer. Genom att nya kunskapstunga eller kreativa verksamheter kommer till lockas med all sannolikhet andra befintliga företag in på liknande spår och det vitaliserar sålunda stora delar av det svenska näringslivet. Vidare är fokus på internationellt lovande eller redan framgångsrika spetsföretag och det finns skäl att anta att dessa har höga krav på såväl livskvalitet som samhällstjänster. De är medvetna om att ledare och medarbetare är den viktigaste faktorn och av det följer att de måste 23 Kommunguiden kan också hjälpa andra företag. Kanske kan näringslivscheferna ta sig an denna roll. Dock visar våra studier att långt ifrån alla kommuner har en näringslivschef (se kapitel 5). Sammanfattande analys och förslag trivas för att vilja arbeta i företagets enhet i den aktuella kommunen. Därmed kommer också livskvalitetsfrågor i olika kommuner att aktualiseras ännu mer liksom behovet av att ha nära till sjukvård och annat.24 I stället för att lägga ner sjukhus på en viss ort kanske man inser att det är viktigt att ha det kvar. Kostnaden för detta kommer att kompenseras av den tillväxt som verkar för att generera. Sammantaget skapar det mer värde för de svenska medborgarna inklusive de nya medborgare eller gäster som följer med nyetableringarna. De processer som rullar igång bör dels utvärderas kritiskt, dels vara föremål för lärorik följe- forskning. Utvärderingarna bör särskilt innehålla fakta om vilka etableringar som verkligen kan ta åt sig äran av, och vilka etableringar som sannolikt hade skett ändå eller som var ett resultat av också andra aktörers arbete. Vidare bör man noga skilja mellan karaktären på investeringar. Det som ska utvärderas är genuint nya verksamheter (ny tillväxt) snarare än omfördelning av ägandet i befintliga svenskbaserade verksam- heter.25 Bland de mått som kommer att användas finns antalet nya arbetstillfällen, ökade skatteintäkter och mätbara spin-off-effekter. Forskningen som kommer att gå parallellt kommer att generera värdefulla kunskaper om innovativa processer, internationell affärsutveckling och andra frågor. Man kan nog påstå att det kommer att kunna ses som strategisk forskning. Detta kan betraktas som bonusvärden från den föreslagna satsningen. Vidare tror vi att insatserna leder till att kraven på kunskaper och innovationskraft ökar, vilket i sin tur leder till vässade utbildningssatsningar och vässad forskning vid högskolor och andra forskningsproducenter. Som framgår av vårt kapitel 3 (avsnittet om kunskapsproduktion enligt Mode 2) finns skäl att anta att vägen mot mer originella forskningsresultat går via samverkan med många kompetens- personer, och företagsinjektionerna kommer att skapa större närhet till fler sådana för svenska forskare. 24Jfr slutsatserna i den av utgivna rapporten och sjukvården som regional utvecklingsfaktor (: ). 25Vi är medvetna om att nya ägare i vissa fall också bidrar till ökat värdeskapande i bolagen, men vi vet också att så inte alltid är fallet. Sammanfattande analys och förslag Svenska företag som förvärvats (eller delvis förvärvats) av utländskt kapital. Källa: Huvudsakligen VPC. Observera att det händer saker och när detta läses kan fler förvärv ha skett. (), senare Autokompu () UBS/Cinven () Akzo (Nederl.) Small Shops () Cap Gemini () (flyg m.m.) Britisch Aerospace () Sea Container () Utredningens förslag i ett medel-mål-slutmålperspektiv. 1Den tredje generationens innovationspolitik 1.1Ett nytt perspektiv växer fram Vid i beslöts att EU skulle eftersträva att become the most competetive and dynamic knowledgebased economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion. För att förverkliga detta mål krävs genomgripande förändringar och förnyelse. har därför presenterat rapporten Utgångspunkten är att innovationer är nyckelfrågor i den kunskapsbaserade ekonomin. Innovationer driver ekonomin och förnyar den också ständigt. Man urskiljer flera faser i innovations- politikens utveckling. Den första generationens politik byggde på tanken att innovationsprocessen hade ett linjärt förlopp. Processen börjar i forskarnas laboratorier och fortsätter i flera steg intill dess att det sker en kommersialisering i näringslivet. Studier av innovationsprocesser visade emellertid att det sällan gick till som den linjära modellen förutskickade. Utifrån denna kritik skapades en andra generationens innovationspolitik som utgick från ett systemperspektiv – fortfarande med näringslivet i fokus – men med teoretiska föreställningar om att processerna kunde gå i olika riktningar och många olika aktörer kunde vara inblandade. Man talade om nationella innovationssystem, liksom regionala och sektoriella. I förknippas närmast med denna modell. Men systemtanken hinner knappt omsättas i handling förrän presenterar den tredje generationens innovationspolitik. I denna politik är ansatsen bredare och före- ställningen är att innovationspolitiken inte kan låsas in i enskilda sektorsprogram utan skall finnas i kärnan av alla politikområden. 1 Lengrand, L. (2002). Innovation policy and regulatory framework. Making innovation an integral part of the broader structural agenda. : European Commission 2003. Den tredje generationens innovationspolitik Man fokuserar sociala behov och mål mer än industriella – och man trycker på innovationer snarare än teknologier. Slutsatsen är följande: It will be necessary to identify and involve key stakeholders in the process and to develop interfaces that allow for pooling of knowledge, learning from experience and evidence and further coordination of policy intiatives. Though the third generation policy will need to be developed interactively, rather than imposed from on high, this process will require leadership and vision, with high profile and high level innovations champions sustaining it. (s. 12) Det mesta tyder på att behöver en kraftsamling för förnyelse och tillväxt – en nationell innovationspolitik. Denna slutsats formulerades visserligen av en arbetsgrupp tillsatt av industridepartementet i rapporten för tillväxt (Ds 1981:18) väl i linje med sättet att tänka i den första generationens innovationspolitik. Frågan har blivit ständigt mer aktuell. I motsats till denna arbetsgrupps rekommendationer är vår slutsats att den nationella innovationspolitiken inte enbart är en angelägenhet för det privata näringslivet utan något som är sektorsöverskridande och berör många delar av kunskapssamhället. Denna slutsats överensstämmer väl med diskussion om den tredje generationens innovationspolitik. Vi bedömer även att idéer om förnyelse och innovationer inte är en bristvara i vårt land. Mått som antalet patent och copyrights i förhållande till befolkningens storlek indikerar att nyskapandet och idérikedomen är väl så förekommande i som i andra länder. Se tabell 1. Innovativ kapacitet mätt som vetenskapliga artiklar och patent. Källa: NIFU/(NSI), STI-ERA 2002. Antalet vetenskapliga publikationer per miljon innevånare Genomsnittligt antal citeringar per vetenskaplig artikel Antal patent per miljon innevånare Den tredje generationens innovationspolitik Idéer till innovationer tycks vi således klara men vi har svårare att få till stånd de övriga leden i innovationsprocessen som har att göra med mötesplatser, samspel över organisationsgränser, incitament och kommersialisering. Ett sätt att mäta förmågan att omsätta idéer till handlingar är BNP per innevånare. Enligt låg på 4 plats i världen , men halkade sedan ner till 8 plats och 17 plats . Utredningen valde att sätta sitt fokus på innovativa processer. 1.2Kommuner och landsting i fokus Kommuner och landsting är en synnerligen viktig del av det svenska samhället, tillika avancerade och komplexa verksamheter. gör svenska medborgare omkring 20 miljoner läkarbesök i öppenvården. Slutenvården erbjuder sina tjänster till ca 1,5 miljoner patienter . I skolan går ca 1 miljon elever. Inom finns ca 300 000 personer. När det kommer till kompetens är det få företag som kan matcha ett sjukhus när det såväl gäller antalet som andelen högutbildade eller disputerade. Personer inom dessa sektorer ansvar för mycket viktiga saker, som t.ex. att snabba och korrekta beslut tas i samband med akutsjukvård. När man reflekterar över allt detta inser man betydelsen av att sätta kommuner och landsting i fokus för diskussionen. Kommuner och landsting har många typer av utmaningar att hantera. En av dessa är förnyelse. Chefer i kommunal- och landstingskommunal klagar ofta över att man inte har tid till utvecklingsarbete eller för att hålla takten med forskning och annan kunskapsutveckling. De upplever att de är nedtyngda av admi- nistrativa uppgifter och att de ständigt får göra akutinsatser som omöjliggör reflektion i lugn och ro. Medarbetare klagar inte sällan över att ledningen inte förstår dem. De klagar också över ständiga omorganisationer och ekonomiska tumskruvar som klämmer hårdare och hårdare. Tjänstemän känner sig ibland som brickor i politiska spel och politiker känner ibland att tjänstemännen motarbetar politiska intentioner. Vi återkommer till denna typ av frågor i kapitel 5. Att det finns innovativa utmaningar råder inget tvivel om. Dessa utmaningar har å ena sidan att göra med förnyelsen av den offentliga förvaltningen och serviceproduktionen, och å andra sidan med tillväxtpolitiken i kommuner och regioner. Den tredje generationens innovationspolitik Betydande delar av de svenska medborgarnas gemensamma verk- samheter har stora problem. Speciellt gäller det kommuner och landsting. Det handlar om en sektor med 986 630 medarbetare som har betydelse för alla landets invånare.2 Resurserna upplevs inte på långa vägar räcka till allt man behöver eller vill göra. Dessutom ökar anspråken ständigt från medborgarna. finns exempel på att mer resurser inte ger mer, utan i vissa fall mindre resultat i form av värde för medborgarna. Det tycks som att kostnaden för att upprätthålla systemet i vissa fall äter upp fördelarna i takt med att systemets storlek ökar. Konkret drabbar detta tusentals människor som behöver och har rätt att förvänta sig professionell hjälp i form av omsorg, sjukvård, extra stöd i skolan m.m. Problemet är värre än så: Vi är på väg mot ett generationsskifte. Bara under inne–varande decennium måste kommunerna anställa närmare 600 000 personer, i hög grad beroende på att gruppen fyrtitalister börjar gå i pension.3 Men få ungdomar vill arbeta i den offentliga sektorn. De har hört om problemen, om lönenivåerna osv. Många tror inte att arbetet är lika stimulerande och utvecklande där som på andra håll. Kanske har de rätt. De vill ha attraktiva arbetsvillkor och meningsfulla jobb. I rapporten som arbetsgivare kunde dessutom konstateras att stora delar också av den befintliga personalen finns kvar på grund av att de saknar alternativ.4 Så här kommenterades detta av Svenska kommun- förbundets långstidsutredning: Många vill sluta, men deras utbildning och yrkeserfarenhet uppfattas som en gräns för vad som faktiskt går att välja.