sou · GRB384d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Genom beslut bemyndigade regeringen statsrådet och chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av försäkringsbolagens placeringsregler m.m. (dir. 2000:15). Mot bak- grund av att beslut om utredare kunde fattas först förlängde regeringen genom beslut utrednings- tiden till . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv och förlängde utredningstiden till . gavs utredningen i uppdrag att redovisa ett delbetänkande med förslag till principer för hur de näringsrättsliga regler som omfattas av utredarens uppdrag bör utformas (dir. 2002:138). Med stöd av bemyndigandet förordnades aktuarien som särskild utredare. Att som experter biträda utredningen förordnades teknologie doktorn och chefaktuarien , professorn (), chefs- ekonomen , civilekonomen , filosofie doktorn och chefsaktuarien , juris kandidaten och civilekonomen , kanslirådet (), vice verkställande direktören , juris kandidaten och civilekonomen (), direktören () samt juris kandidaten (). förordnades filosofie doktorn och hovrättsassessorn . förordnades juris kandidaten och civilekonomen och försäkringsjuristen . Till sekreterare förordnades () och 2002 filosofie kandidaten . Från och med den förordnades på deltid advokaten . och har på deltid bistått sekretariatet i framtagandet av detta betänkande. Utredningen har antagit namnet . Utredningen lämnade ett delbetänkande Principer för ett moderniserat solvenssystem för försäkringsbolag (SOU 2003:14). Härmed överlämnas slutbetänkandet Förslag till ett moderniserat solvenssystem för försäkringsbolag (SOU 2003:84) Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713)................................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares verksamhet i ................ Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)............................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag......................................... Behovet av förändrade solvensregler ...................................... Vilka förändringar är nödvändiga?.......................................... 1.2.2 Konsekvenser av det nuvarande systemet................... Gällande rätt och pågående reformarbete .............................. Utredningens förslag i förhållande till gällande rätt.............. Förslaget i delbetänkandet ........................................... Utredningens slutliga förslag....................................... Några alternativa lösningar .......................................... Solvensregleringens utveckling i och vissa Utvecklingen inom solvens ................................ Solvensreglering i några länder ................................................ Värdering av försäkringsåtaganden................................ Indelning av avsättningarna.......................................... Beräkning av avsättningarna......................................... Närmare om innebörden av realistisk värdering .................... Val av lägesmått............................................................. Val av diskonteringsränta ............................................. 3.3.3 Prospektiv och retrospektiv metod ............................. Kollektiv och individuell metod................................... Värdering av skuldtäckningstillgångarna ................................ 4.4.1 En kompletterande kvalitativ regel? Förmånsrätt och registerföring............................................. Lokalisering av skuldtäckningstillgångar.............................. Utformning av säkerhetsavdraget ............................... Utgångspunkter för säkerhetsavdragets utformning........... 5.2.1 Vilka risker skall säkerhetsavdraget återspegla? 5.2.2 Enkelhet och verifierbarhet prioriteras ..................... 5.2.3 Destabiliserande effekter på de finansiella marknaderna måste undvikas ..................................... 5.2.4 Harmonisering mellan länder och sektorer .............. Innehav med speciella riskegenskaper .................................. Utvecklingstendenser inom tillsynen ........................ Utgångspunkter för utredningens överväganden................. 6.2.1 Tillsyn över försäkringstekniska avsättningar........... Tillsyn över skuldtäckning ......................................... 6.2.3 Skuldtäckningsregler – regler om minsta Bruket av interna modeller i tillsynen................................... 7.3.1 Beräkning av försäkringstekniska avsättningar ......... Säkerhetsreserv och utjämningsavsättning ........................... Konsekvenser av förslagen ......................................... Konsekvenser för försäkringsbolagen................................... Konsekvenser av säkerhetsavdraget........................... Konsekvenser för de finansiella marknaderna...................... Behovet av övergångsregler ................................................... 9.1Förslaget till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713)............................................................................... 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares verksamhet i .............. 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag....................................... 9.4Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)............................................................................. Kommittédirektiv (Dir. 2000:15) ......................................... Tilläggsdirektiv (Dir. 2002:138)............................................ Praktisk utformning och beräkning av säkerhetsavdraget .. 223 Beräkning av diversifierbar försäkringsrisk.......................... Förslagen syftar till att stärka skyddet av försäkringstagarnas intressen genom att förbättra genomlysningen och ge försäkringsbolag ökade incitament att identifiera, mäta och hantera sina risker. Skyddet stärks genom att regleringen utformas så att riskerna i försäkrings- rörelsen tydligare återspeglas i de krav som ställs på bolaget. Även tillsynsmyndighetens och marknadens möjligheter att övervaka försäkringsbolagens verksamhet kommer att förbättras genom dessa förändringar. Förslagen ligger väl i linje med den internationella utvecklingen på området. Inom EU pågår det s.k. solvens som syftar till en motsvarande reformering av . En förändring i rörelsereglerna på nationell nivå är trots detta nödvändig, vilket också sker – parallellt med solvens – i andra länder inom EU. Förslaget är förenligt med huvudprinciperna för arbetet inom solvens och bör ses som en naturlig övergång från nuvarande reglering till att dess den nya EG-rätten är färdig att genomföras i . Förslagen i betänkandet har tre komponenter som samverkar och som inte kan skiljas från varandra: realistisk värdering av åtaganden, förändrade placerings- och värderingsregler för tillgångarna som skall täcka de realistiska åtagandena samt beräkning av risk genom ett säkerhetsavdrag. Realistisk värdering av åtaganden I betänkandet föreslås att de försäkringstekniska avsättningarna skall grunda sig på en realistisk värdering av försäkringsbolagens åtaganden. Syftet är att möjliggöra och stimulera till god riskkontroll i bolagen och att förbättra genomlysningen och 1 The summary is available in English. Sammanfattningen finns översatt till engelska. jämförbarheten mellan bolagen. Med god riskkontroll menas att riskerna uppmärksammas och att åtgärder som diversifiering, match- ning och återförsäkring används för att hantera riskerna. Den nya beräkningsmetoden kommer att innebära förändringar för såväl skade-, liv- som fondförsäkring. Den största förändringen sker dock på livförsäkringsområdet eftersom den nuvarande metoden med betryggande antaganden i avsättningsberäkningen inte längre skall tillämpas. Förändrade placeringsregler för skuldtäckningstillgångar I en krissituation ligger det främsta skyddet för försäkringstagarna i att de har förmånsrätt i ett försäkringsbolags s.k. skuldtäcknings- tillgångar, antecknade i ett särskilt register. För att avgöra vilket skydd försäkringstagarna skall ha är det nödvändigt att dels definiera hur stora skuldtäckningstillgångarna skall vara i förhållande till bolagets åtaganden, dels hur tillgångarna skall placeras och värd– eras. De nuvarande placeringsreglerna beaktar den finansiella risken i tillgångarna på ett statiskt sätt. Det finansiella risktagandet begränsas inte så länge som risktagandet håller sig inom de limiter som anges för tillgångsslagen. Tillgångslimiterna kan även sägas leda till sämre riskmedvetenhet genom att de felaktigt kan komma att uppfattas som gränser för ett acceptabelt risktagande oavsett den verkliga finansiella risken i ett försäkringsbolag. Förslaget innebär att den finansiella risken beaktas utifrån de enskilda tillgångarnas riskegenskaper och tar sitt uttryck i värderingen av tillgångarna i solvenssammanhang snarare än genom tillgångs- limiter. Så sker genom att det från skuldtäckningstillgångarnas verkliga värde görs ett säkerhetsavdrag som bestäms utifrån risknivån. Värderingsreglerna för den externa redovisningen påverkas däremot inte. Lösningen innebär att de nuvarande placeringsbegränsningarna för enskilda tillgångsslag till en del har spelat ut sin roll och tas bort i den omfattning som är möjlig inom ramen för tvingande EG-rätt. Den ökade friheten ger försäkringsbolagen bättre möjligheter att bedriva en långsiktig kapitalförvaltning vilket är i försäkrings- tagarnas intresse. Vidare tillåts ytterligare tillgångsslag för skuldtäckning. I denna del beaktas dock inte bara den förbättrade riskhantering som säkerhetsavdraget syftar till utan även behovet av ytterligare genomlysning av skuldtäckningstillgångarna. Därför sker även en del inskränkningar med hänsyn till försäkringstagarnas skydd. En översyn av reglerna för skuldtäckningsregistret föreslås också. Säkerhetsavdraget fastställer i praktiken den mängd tillgångar som ett försäkringsbolag måste inneha för att skuldtäcka de försäkrings- tekniska avsättningarna. Avdraget skall fånga såväl försäkringsrisk som finansiell risk i syfte att avspegla den risk försäkringstagaren löper för att försäkringsbolaget inte skall kunna fullgöra sina åtag- anden. Ett ökat risktagande skall utlösa ytterligare krav på skuld- täckning. Ett minskat risktagande genom åtgärder som diversi- fiering, återförsäkring eller matchning bör minska detta krav. Förslaget innebär således att dagens schablonmässiga övervärd- ering av de åtaganden som ligger till grund för beräkningen av de försäkringstekniska avsättningarna ersätts av en medvetet försiktig värdering av skuldtäckningstillgångarna. I stället för en dold buffert i avsättningarna åstadkoms en öppen säkerhetsmarginal i skuld- täckningen; en marginal som dessutom är beroende av risken i både åtagandena och tillgångarna. Genomlysningen kommer därmed att öka i förhållande till försäkringsbolagets samtliga intressenter som bolagen ges incitament att själva mäta och hantera risken i sin portföljförvaltning. Säkerhetsavdraget beräknas utifrån försäkringsrisker, finansiella risker och matchningsrisker. I betänkandet lämnas ett förslag på hur ett säkerhetsavdrag skulle kunna utformas. Förslaget är ett ramverk och syftet är att kortfattat beskriva hur riskerna i en försäkringsrörelse skulle kunna skattas och kvantifieras. föreslås närmare få utforma metoden för hur säkerhetsavdraget skall beräknas. I förslaget till ett säkerhetsavdrag läggs tonvikten på att skapa incitament för försäkringsbolagen att hantera sina risker snarare än att exakt kvantifiera dem. Det är viktigt att stimulera till ett önskvärt beteende i bolagen. Utöver detta ställningstagande har särskild hänsyn tagits till försäkringsbolagens betydelse på de finansiella marknaderna och den påverkan som dessa regler kan ha på marknadernas funktion. Förslagen i betänkandet innebär en övergång från ett statiskt solvenssystem till ett mer dynamiskt system. Det leder till föränd- ringar för tillsynen mot mer individuella och kvalitativa bedöm- ningar avseende enskilda bolags riskhantering och styrning. Med kravet på att skuldtäckningstillgångarna skall beräknas med ett säkerhetsavdrag definieras i praktiken en tidigare ingripandenivå som ett komplement till dagens solvensmarginal. Det gör att Finans- inspektionen får ytterligare en metod för att formellt definiera när åtgärder behöver vidtas. Förslagen ligger i linje med de allmänna utvecklingstendenser för framtida tillsyn som beskrivs av bl.a. Utredningen om Finans- inspektionens roll och resurser.2 Utvecklingen av tillsynen över finansiella företag går mot en kvalitativt och analytiskt inriktad tillsyn. Det gäller särskilt kravet på god framförhållning. Övriga frågor som behandlas i betänkandet har mycket uppmärksamhet riktats mot de traditionella livförsäkringsbolagens överskottshantering. Fråge- ställningen är nära besläktad med den om bolagens riskkapital eftersom riskkapitalet i stor utsträckning motsvaras av överskottet i bolagets balansräkning. I betänkandet ges en kort beskrivning av problematiken och några tänkbara vägar för att lösa frågan i en allmän översyn av de associationsrättsliga reglerna för försäkrings- företag. Regeringen har förutskickat en sådan översyn. bör antingen försäkringstagarnas medel särskiljas från bolagets riskkapital eller också måste försäkringstagarna ges inflytande och insyn i bolagen i relation till deras riskkapitalbidrag. Det bör dock stå varje enskilt livförsäkringsaktiebolag fritt att välja vilken av dessa lösningar som bolaget föredrar. I övrigt behandlas upplåningsregler och en del redovisningsfrågor. 2 SOU 2003:22. lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) Härigenom föreskrivs i fråga om försäkringsrörelselagen (1982:713)1 dels att 7 kap. 2 och 17 b §§ skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 8 a §, 7 kap. 1, 4, 9, 10, 10 a, 10 b, 10 c, 10 f och 11 §§, 16 kap. 1 och 6 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen närmast före 7 kap. 1 § skall införas en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ett försäkringsbolag skall, ut- Ett försäkringsbolag skall vid över tillgångar motsvarande försäk- varje tidpunkt ha en tillräcklig kapitalbas i förhållande till den 7 kap. 1 §, ha verksamhet som bedrivs. en tillräcklig kapitalbas. melser om vilka poster kapital- melser om vilka poster kapital- basen får omfatta finns i 7 kap. basen får omfatta finns i 7 kap. 22 § och 26 § fjärde stycket för 22 § och 26 § fjärde stycket för livförsäkringsrörelse och i 7 kap. livförsäkringsrörelse och i 7 kap. 24 § för skadeförsäkringsrörelse. 24 § för skadeförsäkringsrörelse. Vid utövandet av verksamheten skall kapitalbasen minst uppgå till en nivå som beräknas med utgångspunkt i verksamhetens art och omfattning (solvensmarginalen) enligt bestämmelserna i 7 kap. 23 § för livförsäkringsrörelse och i 7 kap. 25 § för skadeförsäk- ringsrörelse. Dock skall kapitalbasen aldrig vara mindre än det 1Lagen omtryckt 1995:1567. 2Senaste lydelse 2003:510. garantibelopp som anges i 7 kap. 26 § för livförsäkringsrörelse och i 7 kap. 27 § för skadeförsäkringsrörelse. När ett försäkringsbolag bildas skall kapitalbasen minst uppgå till garantibeloppet. Om kapitalbasen understiger solvensmarginalen eller garanti- beloppet skall vidta åtgärder enligt bestäm- melserna i 19 kap. 11 § fjärde, sjätte och sjunde styckena. Ett försäkringsbolag skall göra de motsvara belopp som erfordras för som erfordras för att bolaget vid varje tidpunkt skall kunna uppfylla kunna uppfylla alla åtaganden som samtliga åtaganden med anledning skäligen kan förväntas uppkomma av ingångna försäkringsavtal. med anledning av ingångna försäk- 1.försäkringsfall, förvaltnings- kostnader och andra kostnader under resten av avtalsperioden för löpande försäkringar i skade- försäkringsrörelse (ej intjänade och kvardröjande risker) respektive livförsäkringsrörelse (livförsäkringsavsättning), 2.inträffade oreglerade försäk- ringsfall, kostnader för regleringen av dessa samt återbäring som förfallit till betalning men inte betalats ut (oreglerade skador), 3.sådan återbäring som är garanterad i nominella eller reala belopp (garanterad återbäring), 3 Senaste lydelse 1999:600. och som inte omfattas av 1 eller 2, 4.sådan återbäring inom liv- försäkringsrörelse som är vill- korad av värdeförändringar på till- gångar eller av ett visst försäkrings- tekniskt resultat som försäkrings- tagarna eller andra ersättnings- berättigade står risken för (vill- korad återbäring), tförsäkring som avses i 12 9 a § (utjämningsavsättning) till det belopp för avsättningens storlek som anges i första stycket andra meningen nämnda paragraf, och 6. fondförsäkringar som försäk- ringstagarna eller andra ersättnings- berättigade bär placeringsrisken för (fondförsäkringsåtaganden där för- säkringstagaren bär placerings- risken). De försäkringstekniska avsätt- ningarna skall, med undantag för vad som anges i tredje stycket, motsvara en realistisk värdering av åtagandena för samtliga för- säkringsavtal. Avsättningarna skall beräknas med en vedertagen för- säkringsmatematisk metod. Avsättningar för ett försäkrings- avtal skall beakta samtliga rättig- heter(optioner) som försäkrings- tagaren har enligt avtalet och grundas på det för försäkrings- bolaget minst gynnsamma alter- nativet. Ansvarar flera försäkringsbolag solidariskt för en försäkring, skall vid beräkningen av det enskilda bolagets försäkringstekniska avsättningar endast beaktas den del av försäkringen som enligt avtal mellan bolagen belöper på bolaget. Avsättning för oreglerade skador skall beräknas särskilt för varje ringsrörelse får statistiska metoder användas om de leder till en tillräcklig avsättning med beaktande Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet meddela närmare föreskrifter om om de försäkringstekniska avsätt- beräkningen av de försäkringstek- ningarnas innehåll och beräkning. bestämmas på grundval av sådana bestämmas till vad som minst mot- antaganden som avses i 2 § fjärde svarar en värdering av försäkrings- stycket, om inte en avvikelse är åtagandena enligt 1 §, om inte en försvarlig med hänsyn till bolagets avvikelse är försvarlig med hän- Ett försäkringsbolag som driver ha tillgångar till ett belopp som försäkringsbolag som driver både direkt försäkringsrörelse och åter- försäkringsrörelse skall ha till- med tillägg av värdet av reserv- gångar till ett belopp som mot- deposition som en återförsäkrings- svarar de försäkringstekniska av- givare har ställt hos bolaget, plac- erade i enlighet med 9 a–10 e, 13 placeras och värderas i enlighet och 29 §§ (skuldtäckning). med 9 a–10 f, 13 och 29 §§ (skuld- Om ett annat försäkrings- Om ett annat försäkrings- bolag än som avses i första bolag än som avses i första 4Senaste lydelse 1999:600. 5Senaste lydelse 1999:600. ringsrörelse som avses i 11 a § ringsrörelse som avses i 11 a § första stycket 3 skall bolaget ha första stycket 3 skall bolaget ha tillgångar till ett belopp som tillgångar till ett belopp som behövs för att säkerställa för- behövs för att säkerställa för- enligt 4 a § förmånsrättslagen enligt 4 a § förmånsrättslagen (1970:979). (1970:979) placerade och värderade gäller 9 a–§§ i tillämpliga delar på sätt som anges i första stycket. (särskild skuldtäckning). ningar för egen räkning avses de och med avdrag för avgiven åter- Om avgiven återförsäkring inte bidrar till att minska bolagets för visst fall bestämma att avdrag inte får göras för sådan åter- För skuldtäckning som avses i För skuldtäckning som avses i 9 § får, med de begränsningar som 9 § får, med de begränsningar som anges i andra–sjätte styckena och anges i andra–femte styckena och 10 a–10 d §§, följande tillgångar 10 a–10 d §§, följande tillgångar staten, en svensk kommun eller Fordringar på premie eller andra fordringar på försäkrings- tagare som har samband med för- stater eller centralbanker svarar för. enligt denna punkt varit förfallen till betalning än tre 6 Senaste lydelse 1999:1124. kommun eller därmed jämförlig utländsk samfällighet med befoge- Regeringen eller den myndighet som nhet att kräva in offentlig uppbörd regeringen bestämmer skall meddela fordringar som får användas för ella organisationer svarar för. Fordringar på premie eller ingår i en koncern och vars verk- andra fordringar på försäkrings- samhet uteslutande består i att för- tagare som har samband med säkra risker inom koncernen, får som anges i 1–4 svarar för fordran. fordringar än sådana som avses i 2 Ett försäkringsbolag som ingår i och som bolag inom koncernen en koncern och vars verksamhet Om en fordran enligt uteslutande består i att försäkra denna punkt varit förfallen till risker inom koncernen, får för betalning än tre mån- skuldtäckning även använda ford- ader, får den dock inte användas ringar som bolag inom koncernen Om en fordran enligt denna punkt varit förfallen till erhet i bolagets livförsäkringsbrev, betalning än tre mån- ader, får den dock inte användas dran hos det avgivande försäk- aren) som grundas på att återför- premieperioder avtalats och ford- säkringstagaren har hållit kvar till- ringarna avser som inte gångar som motsvarar en avgiven förfallit till betalning för andra perioder än den första, användas Medel på konto i bank. för skuldtäckning upp till det belopp som svarar mot avsättningen byggnader samt andelar i sådan avsikten är att åtagandet skall sägas upp vid dröjsmål med rätt i fastighet, tomträtt eller annan betryggande säkerhet läm- nats som säkerhet för. erhet i bolagets livförsäkringsbrev, skall ligga inom en viss andel av Medel på konto i svensk eller utländsk bank. myndighet som regeringen be- Obligationer och andra skuld- förbindelser som ett kreditinstitut eller ett värdepappersbolag med till- a) undantag från kravet på att stånd enligt 3 kap. 4 § första stycket säkerhet måste lämnas för skuld- 4 och 5 lagen (1991:981) om värde- pappersrörelse svarar för. b) den andel av fastighetens ditinstitut avses bank, kreditmark- panträtten skall ligga inom, och c) om värdering av fastigheter och tomträtter för tillämpningen Obligationer och andra skuld- förbindelser som ett utländskt kre- ditinstitut svarar för. Andelar i fonder vilka för- valtas av fondförvaltare som har (1990:1114) om utländskt bolag svarar för. värdepappersfonder, om de för- papper som kan jämställas med består av tillgångar som får aktier, som har getts ut av ett publikt aktiebolag, ett publikt bankaktie- bolag, ett publikt försäkringsaktie- krävs inte en sådan anmälan från fondförvaltaren som avses i 7 b § utländskt bolag, med undantag av andra stycket samma lag. bolag som avses i 12. Beslutad återbäring av skatt. Fordran på grund av av- papper som kan jämställas med given återförsäkring, dock endast i aktier, som har getts ut av ett publikt den mån fordran överstiger värdet av deposition som har ställts av utländskt bolag, under förutsättning återförsäkringsgivare hos det av- att bolaget har till uppgift att äga givande bolaget och till högst ett sådana tillgångar som anges i 13. belopp motsvarande den andel av Fastigheter, tomträtter och byggnader samt andelar i sådan Om en fordran enligt denna punkt varit förfallen till betalning än , får den fysiska personer och andra subjekt dock inte användas för skuldtäck- än de som anges i 1–4 och 8–10 svarar för och som panträtt i trakt eller andra liknande finansi- ella instrument med anknytning till skall ligga inom en viss andel av fastighetens eller tomträttens värde. Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer skall meddela föreskrifter om andelens storlek och om värd- ering av fastigheter och tomt- rätter för tillämpningen av be- stämmelserna i denna punkt. 15.Skuldförbindelser som fysi- ska personer och andra subjekt än de som anges i 1–4 och 8–10 svarar för och som annan betryggande säkerhet än panträtt i fastighet eller tomträtt lämnats som säkerhet för.