sou · GRB36d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Om en veterinär i sin yrkesutövning finner anledning att anta att djur inte hålls eller sköts enligt djurskyddslagen (1988:534) eller föreskrif- ter som meddelats med stöd av lagen, skall veterinären, om förhållan- det inte rättas till, anmäla detta till den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet.47 Slakterierna registrerar skador på djuren av olika slag vid besiktning efter slakt. Skadorna delas upp på djur som kasseras helt på grund av omfattande blödningsskador (kod 41) och djur med olika typer av skador (kod 42). Registreringen i kod 42 kan innebära att kassa- tion sker av del av djurkroppen. Kassation kan också förekomma för att köttet förorenats eller på annat sätt bedöms vara olämpligt som livsmedel. Utredningen har begärt att ta del av statistikuppgifterna i kod 41 och 42 för hela landet – med jämförelse bakåt till 1998 (då nuvarande system började gälla) och uppgifter. Utredningen har av sekretesskäl inte fått tillgång till uppgifter om vilka slakterier som döljer sig bakom koderna, varför det varit omöjligt att undersöka vad som döljer sig bakom siffrorna. Antal slaktade djur med veterinäranmärkningar – , registrerade enligt kod 41 – 2002 * Bakom den höga siffran för grisar 2001 döljer sig två slakterier: 48 helkassationer i ett slakteri, 8 i ett annat slakteri. Under mul- och klövsjukeperioden registrerades många fler helkassationer av grisar än åren före och efter. Slakteriet som registrerade 48 stycken kassationer 2001 hade inga helkassationer året före eller året efter. Även de övriga åren är det enstaka slakte- rier som står för höga siffror. 47 Förordning (2002:114). Antal slaktade djur med veterinäranmärkningar – , registrerade enligt kod 1998 – 2002 Veterinäranmärkningar för samtliga djurslag enligt kod 42 är lägre för perioden – än såväl 2000 som 2002. Den lägre siffran kan härledas till färre skador hos nötkreatur och får. Skadefrekvensen för gris är dock högre än . Efter samtal med olika aktörer växer bilden fram att själva strukturen på den svenska djuruppfödningen är sådan att flödet bör vara kontinuerligt för att störningar inte skall uppstå. Djurskydds- problem finns inte dokumenterade , men en del distriktsveterinärer har anmält att det blev överbeläggning både i stallar för nötkreatur och för grisar. 3.12.7Effekter på transporttider och transportvägar Utredningen har granskat ansökningar på fyra länsstyrelser: och , som hade flest ansökningar, samt och . Dessutom har samtal skett med länsveterinärer i andra län för att få en uppfattning om transportmönstret. av det tillfälliga transportförbudet körde bilarna direkt från en produktionsplats till slakteriet eller till en annan produktionsplats. Efter kunde djur transporteras från produktionsplatsen till en tillfällig omlastningsplats för omlastning till ett transportfordon som antingen körde vidare med de uppsamlade djuren till slakt eller till en annan produktionsplats. blev det möjligt att transportera djur till en av läns- styrelsen godkänd samlingsplats för att gruppera djur för transport till sambete samt för omgruppering av djur för vidare transport till slakt eller uppfödning. För nötkreatur och gris gällde att de fick skickas till högst sex andra produktionsplatser från den godkända samlingsplatsen. försvann de sista transportrestriktio- nerna utom för får och getter (med flera). Utredningen har i första hand talat med transportörer och slak- terier för att få en uppfattning om hur transporttiderna påverkades. Att transporttiderna minskades, särskilt , är alla överens om. Exakt hur mycket transporttiderna minskade är svårt att säga, eftersom någon studie över transporttider när restriktioner inte föreligger, inte finns att tillgå. En uppskattning som gjorts är att transporttiderna för gristransporter minskade med och nötkreatur i snitt . Normalt hämtar en transportör nötkreatur på kanske fem ställen, medan antalet ställen som besöks för gris är färre, ett eller två, men även här finns ett antal grisproduktionsplatser som inte levererar fullt lass och då besöks fler produktionsplatser. Den uppfattning utredningen fått är att transporterna av nötkreatur generellt är längre än gris- transporterna, därför att det är färre djur per produktionsplats som skall hämtas och därmed fler ställen att hämta djuren på. I vissa regioner är det långt mellan produktionsplatserna eller långt till slakteriet efter att lastning skett på alla produktionsplatser. Transportmönstret ser olika ut i olika delar av landet med koncentration av grisuppfödning i relativ närhet till ett större slak- teri i regionen i , och , medan nötkreatur och får och lamm ofta färdas längre sträckor. Vid förfrågan om hur långa transporttiderna normalt är, har upp- skattningarna varierat i olika regioner. Transporter av nötkreatur uppges kunna ta mellan 5 i . Slakteriet i , som ligger i den region som hade flest ansökningar under mul- och klövsjukeperioden, räknar med en snittsträcka på 11– för transporterna, men de längsta transporterna kan komma 25–ifrån inom upptagningsområdet. Vid genomgången av ansökningar i de fyra länen framgår att långt ifrån alla transporter går till närmaste slakteri, om man med närmaste slakteri menar ett medelstort eller stort slakteri. Små- slakterierna har inte kapacitet att ta emot en sådan mängd djur som det rör sig om. Frågan har ställts om andra transportvägar valdes under perio- den, exempelvis om ett annat slakteri valdes. Detta verkar inte vara fallet, vilket bland annat förklaras av de stora slakteriernas avtal med transportföretagen. Utförsel av lantbruksdjur skedde också enligt Animo-anmälningar. De djur som transporterades ut ur var i samtliga fall gris och det var samme transportör som skickade dju- ren till slakt i från en samlingsplats i . Utförsel skedde 26/4 (103 gris), 3/5 (124 gris), 3/5 (192 gris), 10/5 (121 gris), 13/5 (57 gris) och 17/5 (126 gris). Någon utförsel av nötkreatur skedde inte . 3.12.8Ekonomiska konsekvenser av transportförbudet för slakteristruktur och transportmönster Utredningen har talat med representanter för större och mindre slakterier, transportörer och lantbruksrepresentanter. Slakterierna fick ett merarbete precis som länsstyrelserna med att skriva ansök- ningar. Viss personal fick ägna mycket tid åt detta. Till att börja med rådde förvirring, man fick inte riktiga besked, ingen organi- sation fanns i någon ända, även om informerade om att länsveterinärerna skulle sköta ansökningsförfarandet. Slakt- planeringen fick helt och hållet göras om, men flöt plane- ringen någorlunda. systematiserade exempelvis ansökningarna med eget formulär. Kostnaderna för merarbetet i exempelvis arbetstimmar har inte sammanställts. Små slakterier vittnar om merarbete, ibland står de också för transpor- terna och då blev arbetsinsatsen mycket större . Transportörer uppger att de fick köra dubbla antalet lass. Det värsta jag varit med om, är en typisk kommentar. Slakterierna har i de flesta fall avtal med ett antal transportörer. Vissa kör för föreningsslakten, andra för privatslakten. Transpor- törerna kompenserades för det stora antalet extrakörningar genom att de fick ersättning för att de inte körde med fulla lass. Transportörerna menar att de inte gjorde förtjänster på detta utan egna merkostnader tog ut eventuellt överskott. Det gick jämnt ut. Man fick ligga på för att det inte skulle bli tomt på slakteriet. Slakterierna vittnar om lojala transportörer som ställde upp. Stora slakterier vittnar om att slaktkostnaderna blev väsentligt dyrare, men någon kostnadssammanställning för att närmare beräkna merkostnaderna har inte gjorts. Högre pris togs ut från kunderna i nästa led i de fall detta var möjligt, men avräkningspriset till bonden sänktes inte som en följd av merkostna- derna. Personal fick permitteras i början, när slakten minskade. En tvist mellan facket och som rör i förlo- rad arbetsförtjänst behandlas av Arbetsdomstolen. En allmän upp- fattning är att det inte blev riktigt så dyrt som man befarade. Efter den initiala fasen var man effektiv och fick ihop . Efter att restriktionerna släpptes uppstod dock merkostnader, när alla djur som blivit stående skulle hämtas. Transportkostnaden höjdes avse- värt . Lantbrukarna bör ha fått högre foderkostnader, merarbete i stallarna och kan även ha förlorat i avräkningen på slakteriet, efter- som viktintervallet för högsta avräkningspris är snävt. LRF har inte gjort någon utvärdering av kostnaderna för bönderna. Sammanfattningsvis finns inget underlag som är lättillgängligt för att uppskatta eller närmare precisera de ekonomiska konsekvenserna av det tillfälliga transportförbudet. 3.12.9Dokumentation av transporter och transporttider: fallstudie Ansökningarna på i har studerats. Samman- lagt beviljades tillstånd till 611 ansökningar. Enstaka ansökningar har inte godkänts. För det mesta har sökanden kommit in med saknade uppgifter efter påpekande och därefter har ansökan god- känts. Tiden mellan ansökan och godkännande var . Ofta var transporten planerad mycket nära i tiden efter att ansökan skickats in. Eftersom fax användes för det mesta både till och från sökande/länsstyrelse, fungerade kommunikationen snabbt och smidigt att döma av den snabba handläggningen. För att kunna bedöma ungefärlig tidsåtgång per transport har en schablon använts för beräkning av avstånd, lastning och lossning av djuren. Schablonen har fastställts efter kontakt med flera personer med kunskap om hela transportkedjan och som arbetar med transporter. Många transporter måste köra viss sträcka på små vägar för att hämta djuren, men generellt kör bilarna på stora vägar så snart det är möjligt. Tidsåtgång har räknats enligt följande schablon: 1 mil = = /mil 3 mil = = /3 mil 4 mil = = /4 mil = = /10 mil Lastning av djur har räknats enligt följande schablon: för en gris 5–för nötkreatur 0,5–för får och lamm Den högre siffran har tillämpats när det gällt små besättningar av får och lamm. Lossning går mycket snabbare och har räknats enligt följande schablon: 10–för 100 grisar (ett lass) 10–för ett lass nötkreatur 10–för ett lass får Smågrisförmedling innebär fler moment genom att grisarna skall vägas. För transport av smågrisar har tiden för lastning, vägning och lossning per individ räknats enligt följande schablon: För att beräkna avstånd mellan avsändare och mottagare har Väg- verkets tabell Vägavstånd i använts. Datorprogrammet är baserat på postnummer och innehåller 486 huvudorter och 4 016 mindre orter. Programmet är begränsat såtillvida att det inte går att hitta byar inom ramen för huvudorten. Det är därför svårt att fastställa transportens verkliga längd. Ett rimligt antagande är att den beräknade transportsträckan kan slå fel på 1–2 mil i sämsta fall. Vid transport inom samma postnummerområde har en schablon tillämpats. Vid transporter där djur hämtats från mer än en plats, har en schablon tillämpats för varje stopp. gäller transporter som hämtat upp djur vid tillfälliga omlastnings- platser, som blev tillåtna efter . Ytterligare en osäkerhet är om schablonerna håller i verkligheten, särskilt vid transporter där djur hämtats på mer än ett ställe. Antagligen är de transporttider som räknats fram tilltagna i under- kant. I västra runt nära gränsen till finns en stor koncentration av slaktsvinsproduktionsplatser. I skogs- och mellanbygderna finns företrädesvis mindre besättningar av nöt- kreatur. Får/lamm föds upp i mindre omfattning, bland annat i kustbandet. De större slakterier som Blekinge-bönder anlitar är KLS i åt nordost. I västerled ligger i , som slaktar grisar, i som slaktar nötkreatur och får samt SLP i , som slaktar alla djurslag och även har nödslaktsservice. Djur har även skickats till slakt på flera mindre slakterier i , Rålambsdal i utanför samt Szabos Hemchark, som ligger i på Skånesidan i gränstrak- terna mellan och . Ginstens slakteri i i har anlitats i några fall och slakt i i närheten av . I finns gårdsslakteri i i . I finns ett slakteri som betecknas med olika namn i ansökningarna, chark, slakteri 144 eller . gårdsslakteri är ett exempel på ett litet slakteri med ett upptagningsområde på ca 2–3 mil. Slakteriet hämtar oftast djuren. själva djuren till slakteriet. Per år slaktas cirka 700 grisar, 500 får, 1 000 lamm, 10 hästar och Av 611 räknade ansökningar har en del inte tagits med i undersök- ningen. Det gäller några enstaka avslag, ett antal återtagna ansök- ningar samt ett antal dubbletter. SOU 2003:6 Djurtransporter och smittspridning 580 ansökningar återstod för genomgång. Av dessa är 407 ansökningar om att skicka djur till slakt. 167 ansökningar gäller livdjurstransporter mellan produktionsplatser. 6 ansökningar rör djur till bete. av ansökningarna gäller djur som skall transporteras till slakteri. De flesta slakttransporterna av gris har gått till i , medan nötkreatur i första hand transporterats till . KLS i har anlitats i viss omfattning, medan enstaka transporter gått till SLP i . Slakttransporterna har fördelat sig enligt följande: 112 ansökningar varav 37 från mer än en produktionsplats 97 ansökningar varav 54 från mer än en produktionsplats 62 ansökningar varav 14 från mer än en produktionsplats 45 ansökningar varav 5 från mer 32 ansökningar varav 0 från mer 26 ansökningar varav 0 från mer 20 ansökningar varav 0 från mer 6 ansökningar varav 0 från mer 6 ansökningar varav 0 från mer Blekingebönderna har i första hand anlitat slakterier som ligger utanför länet. Inga storskaliga slakterier finns i länet, men även ett mindre slakteri som Rålambsdal har använts i fler fall än de existe- rande småskaliga i . Beräknad transporttid inklusive lastning/lossning till i Transport från en produk- Transport från mer än en ½ – 1 tim 1 – 2 tim 2 – 3 tim 3 – 4 tim 4 – 5 tim 5 – 6 tim Den längsta transportsträckan är från nordöstra vid Smålandsgränsen och den kortaste från Sölvesborgsområdet. Nio av 112 transporter överstiger och de flesta är transporter med djur från flera produktionsplatser. 79 av transporterna gäller en sträcka . Transporterna omfattade 7 209 djur i transport direkt till slakte- riet och 5 441 i 12 650 grisar under perioden, varav de allra flesta slaktsvin, 111 suggor och enstaka galtar. Som mest omfattade en transport djur från sju produktionsplatser, medan de allra flesta sam- transporter gällde 2–3 produktionsplatser. De flesta transporterna till grisslakteriet i kommer från Sölvesborgsområdet. Lastningen av i snitt 100–200 gris tar än själva resan, varför de flesta av dessa transporter hamnar på en totaltid mellan en och . Avståndet är i snitt inte längre än (= ). Som framgår ovan syns en tendens mot att transporter från mer än en produktionsplats tar . De längsta transporterna är sådana som har samlat upp djur från flest produktionsplatser. Ett rimligt antagande är att den genomsnittliga transporttiden är längre, när inga transportrestriktioner är i kraft. Beräknad transporttid inklusive lastning/lossning till i Transport från en pro- Transport från mer än 1 – 2 tim 2 – 3 tim 3 – 4 tim 4 – 5 tim 5 – 6 tim 6 – 7 tim 7 – 8 tim Den längsta transportsträckan är med en resa som började i i och hämtade får och lamm på ytter- ligare fyra omlastningsplatser. Transporten passerade KLS i . Näst längst är en transport , som startade i med får och lamm, passerade KLS och hämtade två kor i på vägen till . Ingen transport är kortare än . Den kortaste är . 64 av transporterna ligger . 27 transporter är långa. 6 transporter är , samt- liga från mer än en produktionsplats. Transporterna omfattade 553 djur i direkt transport till slakteriet och 1 239 i samtransporterna. Siffrorna inom parentes är andelen djur som transporterats i samtransporter. Transporterna omfattade 895 nötkreatur, varav 415 ungtjurar (229), 215 kor (171), 105 stutar (78), 87 kvigor (66), 38 ungkor (27), 29 tjurar (14), 9 mellankalvar (9), 5 icke-könsbestämda nötkreatur (5) och 4 spädkalvar (4) samt 877 får och lamm (636), varav 22 får (22). Som mest omfattade transporterna djur från sex produktionsplatser med flera som tog sin början utomläns i . Samtransporterna fördelade sig enligt följande för antal produktionsplatser som djur kom från: sex produktionsplatser (3 transporter), fem platser (4), fyra platser (9), tre platser (20) och två platser (18). Transporterna till Kävlingeslakteriet rör i första hand nötkreatur, men även får. Slakteriet ligger från Blekingegränsen, vilket gör att den genomsnittliga transporttiden är betydligt längre än för grisar till . Nötkreatur tar att lasta än gris (7–8 nötkreatur på 100 grisar). Vanligen är det bara några djur från varje produktionsplats som skickas till slakt, varför transportbilen hämtar djur från fler ställen än vid hämtning av gris (eller får/lamm). Transporttiderna ökade när transportbilen lastade djur från flera produktionsplatser, vilket var helt förbjudet mellan 8 och . Till skillnad från gristransporterna till i var fler transporter till sam- transporter med djur från flera produktionsplatser. Beräknad transporttid inklusive lastning/lossning till KLS Transport från en produk- Transport från mer än 1 – 2 tim 2 – 3 tim 3 – 4 tim 4 – 5 tim 5 – 6 tim 6 – 7 tim Den längsta transportsträckan är , där djur hämtats ända från i nordvästra hörnet av vid gränsen till . De kortaste transporterna är i snitt och kommer från strax söder om . 43 av transporterna är längre än . 35 transporter är slakt- svintransporter från Sölvesborgsområdet i snitt. Transporterna omfattade 3 371 djur direkt till slakteriet och 698 i samtransporterna. Totalt transporterades 3 803 grisar , och 256 nötkreatur samt 10 lamm. Direkttransporterna omfattade som mest 15 ungnöt och som lägst 1 ko. Samtranspor- terna omfattade som mest 16 ungnöt och som lägst tre djur (från två produktionsplatser). Flest slaktsvin i ett lass var 200 och lägst 30. Som mest omfattade en transport djur från sex produktions- platser, medan de flesta samtransporter kom från 2–4 produktions- platser. Drygt hälften av transporterna gäller slaktsvin, där närmsta större slakteriet () valts bort till förmån för ett slakteri . Samma uppfödare skickar djur både till i och KLS i . Nötkreaturs- uppfödarna har med några undantag valt närmaste större slakteri. Beräknad transporttid inklusive lastning/lossning till Rålambsdal Transport från en pro- Transport från mer än ½ – 1 tim 1 – 2 tim 2 – 3 tim 19 transporter understiger . 297 djur skickades från . 85 nötkreatur slaktades, varav en del kalvar, till exempel 2 små kalvar, några oxar, 108 grisar och 104 får och lamm. I ansökan behöver ingen uppgift om djurens ålder lämnas, varför det inte går att fastställa hur gamla anmälda kalvar är, ej heller om någon ko varit dräktig. Det syns en tydlig tendens till kortare transporttid än till de större slakterierna, vilket hänger samman med kortare sträcka, men även färre djur i snitt. Beräknad transporttid inklusive lastning/lossning till Slakteri 144 Transport från en produk- ½ – 1 tim 1 – 2 tim 2 – 3 tim Den längsta transportsträckan är med två transporter från i södra vid nordöstra gräns. 26 transporter ligger på . Transporterna omfattade totalt 112 djur, varav 70 nötkreatur och 42 lamm. De allra flesta transporter gäller 1–3 djur. Beräknad transporttid inklusive lastning/lossning till Szabos Hemchark Transport från en produk- ½ – 1 tim 1 – 2 tim De flesta transporterna kommer från Sölvesborgs- området och ligger i första hand i intervallet 30–. Transporterna omfattade totalt 200 djur, varav 189 slaktsvin och suggor, 8 får och 3 nötkreatur. Som mest var det 15 slaktsvin i en transport och som lägst 1 sugga. Med ett undantag är sträckan mindre än för samtliga transporter och eftersom antalet djur per transport inte är så stort blir det kort total transporttid. Beräknad transporttid inklusive lastning/lossning till gårdsslakt Transport från en produk- ½ – 1 tim 1 – 2 tim Den längsta transportsträckan är och kortaste från samma ort. Hälften av transporterna understiger 55 grisar, 33 lamm och 22 nötkreatur. På en ansökan står att läsa: Denna kviga har ej återuppstått från de döda , utan vi hann inte med att hämta henne . Beräknad transporttid inklusive lastning/lossning till SLP Transport från en produk- 3 – 4 tim 4 – 5 tim 5 – 6 tim Den längsta transportsträckan är från och den kortaste från Sölvesborgsområdet. Hälften över- stiger . Transporterna omfattade 286 djur, varav 250 slaktsvin (i två transporter) och 36 nötkreatur. Samtliga transporter är längre än till närmsta större slakteri, men det är å andra sidan inte så många Blekinge-bönder som väljer detta alternativ. Beräknad transporttider inklusive lastning/lossning till Ginstens slakteri Transport från en produk- 3 – 4 tim Samtliga transporter är , kommer från och gäller slaktsvin. Närmsta större slakteri ligger . Totalt transporterades 614 slaktsvin. Lastning samt lossning tog än resan. Slaktsvinsuppfödarna i fördelar djuren på flera slakterier som ligger längre bort än närmsta större slakteri. Beräknad transporttider inkl lastning/lossning till slakt Transport från en produk- 2 – 3 tim Transportsträckan var och 6 tjurar som transporte- rades från i . KLS i ligger . En sammanställning av samtliga 406 transporter fördelade efter tidsåtgång visar att transporterna till de mindre slakterierna är kortare. En transport finns som enligt beräkningsmodellen har tagit . Beräknade transporttider inklusive lastning/lossning samtliga slakterier Motsvarande beräkning för livdjur kan göras för 163 transporter. Beräknade transporttider inklusive lastning/lossning livdjurstransporter ½ – 1 tim De flesta livdjurstransporterna tog . 3 223 smågrisar transporterades, varav åtta av 54 var transporter med över hundra grisar. Transporterna omfattade från 6 till 230 smågrisar. De längsta transporterna gick till , men stora lass smågrisar inom länet som inkluderar vägning tog också . Ytterligare några enstaka smågristransporter gick till . 427 nötkreatur transporterades. Av dessa var 44 tjurar. Andra beteckningar på de transporterade djuren var ungtjurar, tjurkalvar, livkalvar, kvigor, nötkreatur, livkalvar, mjölkkvigor, några stutar och ett handjur (avelstjur). 11 av 101 transporter omfattade fler än 10 djur, men de flesta transporterna omfattade enstaka djur. En kalv transporterades på egna ben, varför man får förmoda att tidsåtgången låg (ej medräknad ovan). De längsta transporterna gällde 14 nötkreatur, avelsdjur från till , som beräknas ta , 12 ungtjurar från till som beräknas ta , 6 nötboskap, dräktiga kvigor från till av och en Angus-tjur på resa i från till . 66 får transporterades. Den allra längsta restiden av samtliga beräknade för djuren i tillryggalades av 40 får som åkte från till i . och beräknades det ta. Två mjölkfår beräknades åka i från till respektive . Två får skickades från till på en resa som beräknades ta , men bör ha tagit betydligt om färja skulle nyttjas. Av de sex transporterna till bete rörde den längsta transporten totalt 253 tackor och 397 lamm, som transporterades i en bil i två plan från till bete på Alvaret på . beräknades den resan inklusive lastning och lossning ta. Övriga betesdjur skulle inte förflyttas så långt. Transport till närmaste slakteri 105 av slakttransporterna av 407 totalt har inte gått till närmaste större slakteri. 9 av dessa har samlat ihop djur från produktions- platser inom en radie av eller mer, där vissa av djuren där- med fått transporteras längre bort än det närmaste (ofta i motsatt riktning). De transporter som har ungefär lika långt till två större slakterier är inte medräknade. Var fjärde transport har gått längre än till närmaste större slakteri. Mindre slakterier ligger i regel mycket närmare. 49 av transporterna till i gick längre än till närmaste slakteri. De allra flesta rörde nötkreatur, några lamm. 38 av transporterna till KLS i hade kunnat gå till ett större slakteri som ligger närmare. Samtliga gällde slaktsvin. Samtliga transporter (6) till SLP i och till Ginsten i (6) gick längre än till närmaste slakteri. Två av samtransporterna till i gick längre än till närmaste slakteri.