sou · GRB390d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Det handlade om ett stöd för omvärlds- bevakning, omvärldsanalys och informationssökning. Projektet handlade om att utveckla detta verktyg. Efter att ha beskrivit den långa resa som projektet utgjorde kunde dra slutsatser (här något modifierat citat): Sammanfattningsvis kan man visa en häst var vattnet finns men man kan inte tvinga den att dricka. Den liknelsen kan stämma väl in på processer för förnyelse. Rent organisatoriskt kan man arrangera mötesplatser, bygga länkorganisationer mellan tänkbara samspelare, skriva lagar och förordningar, inrätta statliga verk och myndigheter med uppgift att kratta i manegen för innovativa processer och dess tänkbara aktörer. Men om inte hästen vill dricka blir det inga innovationer, ingen förnyelse. Vi har genom en fallstudie försökt visa på några viktiga faktorer som i vårt fall har gjort hästen medveten om sin törst. I tabell 4 sammanfattas de olika faktorer som identifierats som viktiga för den beskrivna innovations- processen relaterad till socialtjänstverktyget. Viktiga faktorer för innovationsprocessen - Med hjälp även - - Vill göra bättre jobb - Det egna berättigandet - Krav på kunskaps pekar på en rad olika faktorer som var viktiga för att samspelet mellan aktörerna skulle kunna fungera: Kontinuitet, öppenhet, acceptans (tillit), behov (motivation), delaktighet, insikt, aktivitet, ödmjukhet. flexibilitet och empati. Till detta kommer viktiga organisatoriska faktorer: En regional FoU-miljö miljö (en svältfödd och hungrig organisation), ett innovationserfaret biblio- tek samt nyfikna socialförvaltningar. Utredningen tolkar fallstudiens resultat så att nyckelfaktorn för framgång är drivkrafter och motivation från användarna av de tilltänkta forskningsresultaten. Vi anser att detta ligger i linje med Gibbons teori om Mode 2, med teori om innovationers spridning och med teori om kunden/användarens som drivkraft (se kapitel 3). När det gäller Schumpeter är frågan inte helt klar, eftersom han, till skillnad från , inte trycker på användarna som drivkrafter. En annan lärdom från fallet socialtjänstverktyget är att användare efterlyser vektyg som ger överblick över forskningen. Vissa bedömare hävdar att det är principiellt viktigt att staten å ena sidan och huvudmännen inom kommuner och landsting å andra sidan långsiktigt samfinansierar FoU-verksamheten. med varje given skattekrona välja att finansiera universitets- och högskoleforskning eller att finansiera delar av FoU-enheterna utanför universiteten. Samverkan mellan universitetsvärlden och den ofta mer praktiknära forskningen och verksamheten vid FoU- enheterna är viktig. Skälet är att det bidrar till att skapa kopplingar mellan vetenskaplig grundforskning och utvecklingsarbete och tillämpad forskning. I detta ligger också betydelsen av kopplingar mellan forskning, praktisk erfarenhet och utbildning (se diskussionen om Mode 2 i kapitel 3 samt vår modell av innovativa processer i kapitel 7). Insatta bedömare hävdar att sådana kopplingar saknas . Att det finns spänningar mellan de båda världarna FoU-enheter och universitetsvärlden går inte att dölja. FoU-enheterna kan sägas fungera som en sorts forskningsintitut inom den kommunala förvaltningen utan levande samband mellan forskning och akademisk utbildning. Många pekar på en historisk och kanske alltjämt närvarande bild där kunskap är något som bara finns i teoretiska rum. Denna vishet ska sedan implementeras uppifrån kunskapens högborgar ner till den praktiska verksamheten. Problemet är bl.a. att denna uppifrån kommande vishet inte alltid visade sig kunna hålla jämna steg med det tryck på förändring och utveckling som verksamheterna utsatta för. En insatt person, som arbetar med äldreomsorgsfrågor på gav följande utblick: Mina framåt- syftande frågeställningar ser ut ungefär så här: Hur kan man på bästa sätt främja det ökade intresse som kommunerna visar för att ta ansvar för forskning och utveckling, hur kan man på bästa sätt främja det intresse som universitet och högskolor visar för att hjälpa till i produktionen av kunskaper som har relevans för dagens kommunala verksamhet? Hur ser de arenor och andra (t.ex. ekonomiska) förutsättningar ut som kan öka verkningsgraden i allas insatser inom området? Resurserna och därmed möjligheterna att förbättra kunskaperna och även handlandet inom exempelvis äldreområdet har faktiskt ökat, vilket vi ska vara rädda om. Det finns flera andra studier som på liknande sätt analyserat FoU-enheter. Ett exempel är den av utgivna rapporten av FoU – En studie av FoU-enheter inriktade på individ- och familjeomsorg.12 Den innehåller en 12 Utvärdering av FoU – En studie av FoU-enheter inriktade på individ- och familjeomsorg (2002). Se även Uppföljning av FoU-centra inom äldreområdet (2003). Se också , M. (2002). kvalificerad analys av verksamheterna och där jämförs de med forskning vid universitet. Medan den rapporten främst handlar om en utvärdering av forskningens akademiska kvalitet, fokuserar vi forskningens nytta för de verksamheter som forskningen syftar till att stärka. Något som inte kunde göras inom ramen för SOU Innovativa processer är en motsvarande studie av universitetens forskning med relevans för kommuner och landsting. Det ser vi som en intressant idé till fortsatta studier. Vi ska däremot beröra några andra typer av stimulansfaktorer, vilket görs i följande avsnitt. En central fråga, tillika en del av direktiven, är hur kommuner och landsting samverkar, eller skulle kunna samverka, med olika typer av statliga organ. Många statliga organ har rollen som kontrollant eller inspektör, men de kan också ha rollen som stödjare av innovativa processer. Det finns ett rikt samspel mellan å ena sidan nationella statliga organ och å andra sidan kommuner och landsting. En anledning till samspelet är naturligtvis det omfattande regelsystem som finns i den svenska välfärds- och rättsstaten och att kommunerna och står för en stor del av den offentliga sektorn service- produktion gentemot enskilda medborgare. Denna stora lokala och regionala verksamhet förutsätter en aktiv uppföljning och kontroll från de statliga myndigheterna. En annan anledning är att hela detta regelsystem är stadd i snabb förändring genom bl.a. nya lagar och reformer vilket i sig generar stora behov av interaktion. Utredningens fokus har varit att undersöka en speciell form av samspel, nämligen vilken roll de statliga organen spelar i innovativa processer i kommuner och landsting. Ett stort antal myndigheter och statliga organ av skiftande slag har tillfrågats om exempel på sådana insatser. Vi kan konstatera att många för att inte säga flertalet statliga organ definierar sin uppgift som att antingen vara regelproducerande och -tillämpande eller helt inriktade på sin egen specifika verksamhet utan närmare interaktion med kommuner och landsting. – lokala FoU-enheters mening och betydelse (doktorsavhandling). Givetvis ska också nämnas et al (2000). Framväxten av nya FoU-miljöer utanför universitet och högskolor. De övriga statliga organen kan indelas i två grova grupperingar. I den ena gruppen dominerar bidraget till innovativa processer i att man introducerar förnyelse i samarbete med kommuner och landsting.. Det kan exempelvis handla om nya förordningar eller bidragsformer. I den andra gruppen uppträder statliga organ som stödjande resurser till de innovativa processerna. Redovisningen begränsas till statliga myndigheter på riksplanet. Därutöver finns naturligtvis länsstyrelser, länsarbetsnämnder, universitet och hög- skolor etc. som regionalt har en omfattande samverkan och kontaktyta mot kommuner och landsting. Vilken ansats och metod användes då för delstudien om statliga organ? För att identifiera organisationer som kan definieras som statliga organ användes PAR:s register. Vi sökte fram alla verksamheter som fanns underordnade olika departement – samt departementen själva. Utifrån syftet i SOU Innovativa processer gjordes ett urval till de departement som enligt vår bedömning var mest relevanta: , , , och Kulturdeparte- mentet. Dessutom valdes och Skogsvårds- styrelsen. Vi uteslöt sedan högskolor och universitet under . Skälet till detta är att vi använder andra kanaler för att fånga upp samverkan mellan kommuner/landsting och universitet. Dessa andra kanaler är företrädesvis enkäten till kommun- och landstingsverksamheter, fallstudier samt expert- samtal inte minst under de tre konferenserna. I denna delstudie var vi speciellt intresserade av andra statliga organ än högskolor och universitet. Urvalet blev slutligen totalt 184 olika organisationer. I urvalet fanns t.ex. , , och Rymdstyrelsen. Vi försökte alltså inte att på förhand bilda oss en åsikt om relevansen av de statliga organ som fanns under respektive departement. Spontant kan man ju undra vad ett organ som Rymdstyrelsen skulle kunna ha för koppling till kommuner och landsting. Men vid en närmare betraktelse framkommer snart att Rymdstyrelsen t.ex. kan ta fram unika kartor som kommuner mycket väl kan ha stor nytta av. I bilaga 3 finns en översikt över de typer av befattningshavare och statliga organ som fick en förfrågan från utredningen. För de statliga organ där ingen befattningshavare fanns i registret sändes brev utan befattningsangivelse. I brevet som gick ut till statliga organ fanns följande tre frågor. 1.Kan du ge något intressant (och gärna innovativt) exempel på områden där ni samverkat med kommun eller landsting? Ange gärna ett mycket konkret exempel på samverkan och vilken nytta det gav för er respektive för kommunen eller . Speciellt är vi intresserade av exempel på samverkan där kunskapsöverföring eller kunskapsutbyte varit ett viktigt inslag. 2.Kan du ge något exempel på område där er samverkan med kommuner eller landsting skulle kunna utvecklas ännu mer? 3.Vad anser du är det största problemet när det gäller samverkan med kommuner eller landsting? Det inkom en stor mängd intressanta svar, från vilka vi baserar den diskussion som här följer. 6.3.1Exempel på förnyelse uppifrån utgår års kulturpolitiska ställnings- taganden i som definierade kulturen som ett gemensamt ansvar för stat, landsting och kommuner. Utifrån denna kulturpolitik har ett större antal kulturinstitutioner byggts upp i landet i form av länsmuseer, länsteatrar, länsmusik och läns- bibliotek. Man har också stödformer för orkestrerar och musikteatrar/operor. En aktuell strävan är att lyfta fram konst- former som ännu inte fått så stor spridning i landet, särskilt bild- konst och dans. samverkar med i strävandena att i den nya regionalpolitiken utforma system för sektorssam- ordning.. använder ofta att samarbeta med några kommuner för att testa nya planeringsmetoder och administrativa processer i markanvändningen. Sedan man på detta sätt skaffat erfarenheter kan förslagen modifieras innan de blir föreskrifter eller råd. Deras erfarenhet är att det är de statliga organen som kommer med inviter till samverkan till kommunerna. Det har dock börjat finnas exempel på motsatsen. Kemikalieinspektionen genomför årliga så kallade regionala inspektionsomgångar, , då samtliga företag i regionen inspekteras. I varje inbjuds kommunerna att var med. För att förstärka kommunernas kompetens arrangeras särskilda kurser i kemikalietillsyn i samarbete med Ett viktigt resultat har blivit att kommunerna som deltagit genomför egna kemikalieinspektioner i högre utsträckning. har slutit ett avtal med bl.a. och olika myndigheter om utveckling av introduktionen för flyktingar och andra invandrare. Överens- kommelsen utgör en plattform för ett samordnat förändringsarbete och syftar till att stärka samarbetet mellan berörda myndigheter. En utvärdering visa att de lokala överenskommelserna som träffats varit framgångsrika och att andelen nyanlända invandrare som kommer i egen försörjning efter introduktionen har ökat påtagligt. samarbetar med kommuner och landsting för att effektivisera överföring av information från den ena organisa- tionen till den andra. I många fall finns det en författningsreglerad skyldighet för kommunen att rapportera till Lantmäteriet medan Lantmäteriet skall registrera och tillhandahålla informationen. Ett konkret samverkansexempel är Bas (NVDB) där ett 40-tal kommuner tecknat samarbetsavtal med vilket i sin tur samverkar med Lantmäteriet, Svenska kommunför- bundet och skogsnäringen. Kommunernas roll är att leverera vägdata och andra attributsdata. utövar en relativt omfattande tillsyn av verksamheten i kommuner och landsting. Myndigheten förfogar över särskilda medel till för kommunala projekt rörande t.ex. hälso- skyddet. nya riktlinjer för vård och behandling är exempel på förnyelseinsatser. Syftet med riktlinjerna är att ge berörda verksamheter inom kommuner och landsting rekom- mendationer som kan vara stöd för beslut om prioriteringar inom respektive område vilket kan stimulera framväxten av behovsstyrd hälso- och sjukvård.. har utvärderat de 15 FoU- centra med kommunala huvudmän som fick stimulansmedel från regeringen har aktivt stött FoU-miljöer inriktade på individ- och familjeomsorg vilket var en viktig förutsättning vid tillkomsten av den FoU-gemensamma hemsidan: . 6.3.2Exempel på förnyelse nerifrån Försäkringskassorna har ett ofta engagerat samarbete med kommuner och landsting för att hantera den moderna ohälsan. Vid i finns en utvärderings- och utvecklingsenhet med uppgift att studera verksamheten inom kassan och utvärdera samt hålla kontakt med forskningen. Veten- skapliga analyser av sjukskrivningen i och arbetslösa sjukskrivna har genomförts i samarbete med . Detta underlag har använts för att förbättra arbetssättet genom bl.a. selektering. I har samarbetat med mödravårdscentralerna i länet för att fler pappor ska tu ut fler föräldrapenningdagar. All kassapersonal har fått utbildning i hur arbetar med ökad jämställdhet. Resultatet av satsningen blev att andelen föräldrapenningdagar uttagna av män steg dramatiskt i länet till en topposition i riket. Ett annat exempel i län är samverkan mellan kassan och för att förbättra diagnostik och omhänder- tagande av patienter med stressrelaterade symptom. I deltar kassan i ett nätverk för hälsofrämjande arbetsplatser i alla kommuner. Främst är det ett led i folkhälsoarbete och kassans arbete med att minska sjukfrånvaron. I har man skapat som består av huvud- männen , kommunen och . Ett särskilt samverkansavtal har upprättats med . Resurser avsätts i en gemensam finansiell ram som kan styras mot den inriktning som den politiska styrelsen önskar. Tre syften styr verksamheten: Förebyggande insatser i ett folkhälsoperspektiv, tidiga insatser i ett arbetsmarknadsperspektiv och rehabiliterande insatser i ett individperspektiv. samverkar med kommunerna på olika sätt. Lokal näringslivsutveckling syftar till att öka förutsättningarna för strategiskt arbete med näringslivsutveckling på lokal nivå. Viktigt i sammanhanget är en ökad lokal anknytning till Regionala tillväxt- program. Vidare stöder man försök med kommunala teknikskolor t.ex. i . Man söker också utveckla modeller för entrepre- nörskap och nyföretagande i samverkan med , och . Turistdelegationen kan redovisa framgångar i sin samverkan med kommunerna ifråga om fisketurismen. Ett kunskapsnät med alla viktiga aktörer har skapats, utvecklingsprojekthar initierats och nyföretagande har stimulerats. söker genom sina s.k. Vinnväxt-program utveckla dynamiska innovationssystem i regionerna. Ansatsen är att skapa samverkan mellan företagen, FoU-systemet samt politik och offentlig verksamhet. Vid utlysningen inkom 159 förslag från hela landet med samverkan över kommun-, företags och universitetsgränser i nytänkande förslag. Tre förslag har utsetts till vinnare i denna omgång. Man har vidare tillsammans med , och Trygghetsfonden initierat och bjudit in till FoU-programmet Innovativa kommu- ner, landsting och regioner. Nio projekt har valts ut t.ex. Utveckling av innovativa närsjukvårdssystem. Nätuniversitet har engagerat sig i framväxten av lärcentra i kommunerna. Tillsammans med och Nationellt centrum för flexibelt lärande och lärcentrarörelsen arbetar man för att öka kunskapen bland potentiella studenter, aktiva studenter och bland lärosätenas personal och ledning kring vad kommunala lärcentra kan vara för något, hur de arbetar och vilken resurs de kan vara för både studenter och lärosäten. med inriktning mot vård- och allergiforskning. Samverkan med kommuner och landsting bedrivs bl.a. inom i samarbete med Göteborgs- och , och . Institutet bygger på komponenterna forskning, forskarskola och den s.k. grönzonen där forskare och vårdens personal har en möjlighet att interagera inom prioriterade områden. Ett särskilt program har utvecklats av stiftelsen rörande IT i hälso- och sjukvården. utbildningsstöd har bl.a. tagit initiativ till ett projekt i samverkan med och . Syftet är att belysa om utbildning bör ingå som ett led i en rehabilitering för personer med funktionshinder. är ett nationellt inom området hjälpmedel och tillgänglighet för människor med funktionsnedsättning. Man har flera former för samverkan med kommuner och landsting. Ett exempel är Human Teknik vilket ska utveckla nya former av stöd till personer med psykiska funktionsnedsättningar – hjälpmedel, anpassningar i bostaden samt nya metoder. Försöksverksamheten är förlagd till . deltar aktivt i projektet. Lokala välfärdsbokslut i samarbete med och Svenska kommun- förbundet och tre kommuner och ett landsting. har samverkan med kommuner på olika sätt. I har man som ett led i omställningsarbetet efter flygflottiljens nedläggning skapat en forskarskola i samarbete med kommunen. Idén med forskarskolan är att den skall leda till kunskapsöverföring och kunskapsutbyte mellan forskarsamhället och en kommun som inte är högskoleort. Forskarskolan ligger i kommunens nybyggda kunskapshus och skall utgöra ett akademiskt bidrag i en miljö av vidareutbildning, lärcentrum och Komvux. tog initiativ för att ge filmen plats i den regionala kulturpolitiken. fördelar man ett stöd till landsting och kommuner som vill etablera och driva regionala resurscentra för film och video. Dessa centra har till uppgift att stödja det filmpedagogiska arbetet i regionens kommuner, främja utvecklingen av regionens biografer samt stimulera produktion av kort- och dokumentärfilm i regionen. F.n. har man lyckats etablera resurscentra i samtliga län. Statens konstråds vidgade uppdrag har inneburit olika samverkansformer kring konstnärlig gestaltning i det offentliga rummet med kommuner. Ett exempel på ett samverkans- projekt är förnyelsen av i . Uppdraget att förena praktiska behov med att synliggöra rumsliga, upplevelsemässiga och estetiska kvaliteter i en bebyggelseantikvariskt känslig miljön resulterade i innovativt tänkande när det gäller såväl rent gestaltningsmässiga uttryck som samarbetsformer mellan myndig- het, kommun, konstnär och arkitekt. De olika museerna har en spännande roll i ett förnyelse- perspektiv. Ett exempel är Statens museer för Världskultur som utvecklat projektet – världskultur i fokus. Förutom museerna är , , /Näringslivsgruppen, Internationella före- tagarföreningen i samt arbetsförmedlingen i partners. Projektets syfte är att motverka diskriminering av grupper som är missgynnade i relation till arbetsmarknaden och kultursektorn. expertis inom naturvård och artkännedom har i samverkan med biologer och planerare vid de kommunala och regionala instanserna utvecklat en kunskapsuppbyggnad kring regionens biologiska mångfald och hur den bäst tas tillvara. Artfynden vid de kommunala inventeringarna tillförs museets samlingar och ger forskningen ny kunskap om arters utbredning, morfologi, ekologi och aktuell hotstatus. har i samarbete med och utvecklat museets digitala innehåll så att det på ett nytt pedagogiskt sätt blir mer tillgängligt för besökare och andra användare. Samarbetet handlar om teknikutbyte, kompetens inom handdatorområdet och nya dramaturgiska former för berättande vilket är något helt nytt inom museivärlden. har ett vidgat uppdrag att utveckla kulturarvet och kulturvärdena i den byggda miljön i stort att samverka med bl.a. kommuner och landsting. I samarbete med sex kommuner görs försök med att utveckla strategier för planering av den byggda miljön och hur kulturhistoriskt värdefull bebyggelse långsiktigt kan tas tillvara och utvecklas. De problem som de statliga myndigheterna nämner i samverkan om förnyelse med kommuner och landsting är exempelvis att man upplever att förståelsen för och kunskapen om hur forskning och forskningsresultat kan vara till nytta för verksamheten i kommunerna är mycket bristfällig. Rutiner behöver byggas upp för en kontinuerlig dialog mellan kommuner och landsting å ena sidan och högskolan å den andra där båda parter kan ta del av varandras erfarenheter så att forskningsresultaten får möjlighet att verka. I landstingen finns visserligen en lång tradition med FoU men detta gäller främst läkarna. Den övriga vårdpersonalens koppling till forskningen behöver förstärkas och disputerad personal tas till vara som kompetensresurs på ett aktivare sätt än f.n. Andra myndigheter talar om bristande personella resurser och ekonomi i kommunerna för medverkan i utvecklingsverksamhet, hemma- blindhet, suboptimeringar och lokal konservatism och provinsia- lism. Fördelarna med samverkan med kommuner och landsting anses å andra sidan vara betydande både för att kunna få till stånd effektiva insatser och kunna genomföra de nationella uppdragen. Det finns en tydlig tendens att de statliga myndigheterna gärna själva vill driva förnyelseprocessen snarare än att på olika sätt stödja förnyelseinitiativ nerifrån. Är det någon som har ett engagemang för och kunskap om hur vården fungerar, så är det patient- och handikapporganisationer. De representerar personer med svåra och icke tillfälliga problem och dessa har stor erfarenhet av hur vården upplevs från deras perspektiv. Det var naturligt för utredningen att fånga in deras syn på behovet och förekomsten av innovativa processer. Inte minst finns en stark koppling mellan det av utredningen valda medborgarperspektivet och beslutet att också lyssna till denna grupp personer. Urvalet gjordes via PAR och det ledde till att brev med frågor skickades till 541 personer. Det handlade om såväl centrala som lokala föreningsrepresentanter. Frågorna som tillställdes personerna var för det första två av övergripande natur: A. Vad anser du är det största hindret för framsteg inom sjuk- och hälsoområdet? Vad anser du att man skulle kunna göra för att stimulera önskvärda innovativa processer? Utöver dessa fanns tio frågor relaterade till ett specifikt exempel på innovativ process, som de själva fick ange. Vår hypotes om engagemang visade sig stämma. Vi fick in en mycket stor mängd svar kompletterade med bilagor och dokument som underbygger fakta och åsikter. Vidare visade det sig att många av dem som fått breven tagit upp ärendet på styrelsemöten och andra träffar. Det tycks ha pågått en rad diskussioner i spåren av utredningens frågor. Vi ska vara ärliga och säga att det omfattande materialet inte kan göras rättvist i den kortfattade form som här krävs. Sammantaget speglar både antalet organisationer och antalet svar från gruppen sannolikt att det fortfarande finns många olösta problem, eller omvänt många framsteg kvar att göra framöver. visar materialet en mångfald exempel på innovativa processer som sker eller har skett till gagn för långstidssjuka och handikappade. Exempel som nämns i svaren är stroke-enheter där man kombinerar behandling och rehabilitering eller mediciner som hjälper patienter till ett bättre liv. Vid har Neurologi- och Stroke-enheten vid i bl.a. via speciella Parkingsonteam kortat ner väntetiden till behandling från 96 . drivs de innovativa processerna av sjukvården eller kommuner, ibland av företag och ibland är patient- och handikapporganisationerna själva starkt drivande. De sistnämnda har flera roller, t.ex. som påtryckare och kunskapsförmedlare.