sou · GRB390d1 · 2004-01-01 00:00:00 — En artikel försökte svara på om socialt kapital påverkar innovations– förmågan. Om vi fokuserar blicken på resultatet av sökningen i – det gav 8 731 träffar – framkommer en mångfacetterad bild. Den första artikeln där handlade om en innovativ biologisk renings– process för avloppsvatten i . Produktutveckling och teknisk utveckling är markant dominerande. Utrymmet här medger ingen utförlig diskussion om alla intressanta undantag. De 76 träffarna i JSTOR som följde med sökordet innovative (i titelfältet, eftersom det ej går att söka i nyckelordsfält där) var intressanta. Den första handlade om innovativa sätt att lära ut familjekunskap i skolan. En artikel handlade om den högre utbildningen i det innovativa samhället. forskning om innovativa processer innovativ finansiering av forskning. Vissa handlade om vad som kännetecknar innovativa organisationer. För den intresserade fanns också en artikel om innovativt beteende i samband med bröllop. Sammantaget hade artiklarna i JSTOR inte samma tekniska inriktning. Vi anser oss också kunna motivera hypotesen att process– perspektivet är föga behandlat om man jämför med forskningen som fokuserar resultatet av innovativa processer (innovationer) eller strukturer inom vilka processer sker (innovationssystem). Se figur 1. Vid analys av de publikationer som framkom vid söksträngen innovat* ADJ process* eller likande kunde vi konstatera att det mesta handlade om innovationsprocesser antingen i bemärkelsen uppfinnares process eller s.k. processinnovationer (som t.ex. en ny metod för papperstillverkning). Det handlar inte primärt om t.ex. förnyelseprocesser inom omsorg eller organisering av sjukvård. Givetvis finns intressanta undantag. Antalet publikationer som svarar mot sökordet innovativa processer respektive innovationssystem om man söker i nyckelordsfältet i de 4 databaser vi använt. Vi tolkar figur 1 som att litteraturen i stort släpar efter de diskussioner som bl.a. förs av gällande andra och tredje generationens innovationstänkande, som vi refererade till i kapitel 1. Den andra generationen byggde, enligt Innovation Tomorrow- rapporten, på ett systemperspektiv. Den tredje generationens synsätt byggde på ett brett samhällsperspektiv, snarare än sektorsfokus, samt betonade i mycket hög grad processer framför strukturer. forskning om innovativa processer När det gäller publikationer med system- eller klusterbegreppet i titeln finns som sagt betydligt fler än när det gäller publikationer med begreppet process i titeln. Blicka åter tillbaka på tabell 1. Över 500 artiklar svarade på söksträngen innovat* AND system*. Det visade sig att artiklarna kunde handla om en rad olika ämnen. Den första i en av databaserna handlade om implementering av resursplaneringssystem och andra system för att stimulera innovation. Den andra ställde frågan om har ett innovationssystem för bioteknik. En betydande andel av artiklarna handlade om IT-system. Andra handlade om produktionssystem. I fanns nästan 10 000 artiklar som svarade mot samma söksträng, då man sökte i nyckelordsfältet. När det gäller Libris fanns ett stort antal artiklar och rapporter utgivna av svenska myndigheter som t.ex. , och . Sammantaget kan man utan tvekan påstå att systemperspektivet är väl utbrett inom många ämnen och områden. När det gäller kluster visade det sig meningslöst att som sökbegrepp bara använda ordet kluster (cluster). Skälet är att det inom t.ex. biologin talas mycket om cellkluster och liknande som inte var primärt vad vi sökte. Därför kombinerade vi kluster med företags- eller organisationsbegreppet. Det visade sig att begreppet organisation också används när det gäller hur t.ex. celler organiserar sig, så referenserna präglades minst sagt av mångfald. Dock framkom som väntat en betydande andel artiklar på temat företagskluster. De handlade ofta om beskrivningar över geografiska områden med anhopningar av företag inom viss sektor eller bransch. Av utrymmesskäl lämnar vi detaljerna till detta därhän i denna sammanfattning. En speciell sökning gjordes på litteratur som handlar om kreativt tänkande och mentala processer. Blicka tillbaka på tabell 1. I fanns 113 publikationer och i 145. En publikation beskrev hur kreativt tänkande kan förbättra industriell produktion. En artikel handlade om kombinationen av kreativt och kritiskt tänkande i klinisk praktik inom sjukvården. Många artiklar handlade om kreativt tänkande mer principiellt utan att koppla till något speciellt forskning om innovativa processer Några handlade om kreativa yrken, som t.ex. designers av statsparker eller musikproducenter. Några berörde möjligheten att med informationsteknik stärka det kreativa tänkandet. Ett större antal handlade om utbildning och pedagogik. I databasen var bilden ungefär detsamma. En handlade om hur lateralt tänkande kan leda till idéer för att vända sjukdomsförloppet vid mitochondrial muscle disease (publicerad i . Här fanns också fler inom området barnpsykologi. Sammantaget kunde vi konstatera att det finns oerhört mycket att lära från den stora forskningsproduktionen inom kreativitets– området. Vi försökte också fånga in litteratur om cultures of creativity. Se återigen i tabell 1. Där kunde vi konstatera en intressant litteraturflora. Dock är den inte riktigt så omfattande som vi hade förväntat oss. I fick vi 65 träffar när vi sökte i titelfältet. Den första handlar om hur man etablerar en kreativ kultur i organisationer, dvs. den var mitt i prick med vad vi såg som intressant. Det visade sig att ganska många hade en normativ inriktning, dvs. innehöll förslag om konsten att skapa kreativa miljöer. I vilken grad de var empiriskt underbyggda är oklart då vår tid inte medgav fördjupad analys. Flera publikationer handlade om olika länderkulturers inverkan på kreativiteten, t.ex. fenomenet inom musiken. Vidare pekade en del på hur t.ex. ekonomiska kriser i länder som stimulerat kreativiteten. I databasen fanns 173 motsvarande träffar. Bilden var densamma här, men dock fanns fler antropologiska studier. En handlade om kopplingen mellan kreativitet å ena sidan och incitament och belöningar å andra sidan. Några handlade om globaliseringens effekter på den allmänna kreativiteten. Få artiklar handlade om kopplingen mellan kreativitet och konkreta resultat. De flesta handlade alltså om kreativa kulturer per se, snarare än deras eventuella effekter på värdeskapande. Kanske ligger det i ämnets natur att det avgränsar sig främst till hjärnan snarare än handlingarna som kan eller borde följa i spåren av mentala processer? Det krävs dock mer fördjupad analys för att problematisera denna slutsats. En av våra undersökningar riktades mot litteratur som behandlar professionell praktik, dvs. artiklar om hur man kan nyttja kreativitet i praktiska handlingar och hur man på olika sätt kan stimulera kreativiteten eller hantera kreativa medarbetare. De 64 artiklarna i som svarade mot den specialsökningen innehöll forskning om innovativa processer många som handlade om hur man utvecklar kreativa arbetsplatser i organisationer. Någon handlade om gränsen mellan geni och galning. Vissa handlade om kreativitetens betydelse för hela branschers utveckling. Någon berörde frågan hur man bör vårda verkligen kreativa stjärnor bland personalen. En och annan berörde strategier som kännetecknar vissa länder, som t.ex. den japanska metoden för att hantera kreativitet. I svarade 23 artiklar på söksträngen i titelfältet. Den första ställde frågan om det verkligen går att aktivt stärka kreativiteten för att få fram nya produkter. Flera handlade om att hantera innovationsprocesser. Några handlade också här om att hantera kreativa människor. En kastade ljus över brister på kreativitet och idéer i vissa företag. Om man sökte i nyckelordsfältet kom många fler artiklar. Den första handlade om hur man kan förbättra kommunikationen om risker med droger. Andra handlade om ledarskapets betydelse för forskningsteam. Ett fåtal handlade om hur man bibehåller den innovativa förmågan (som t.ex. i fallet ). Ett par handlade om betydelsen att förstå kunderna för att stärka innovationsförmågan i företag. Det fanns många intressanta forskningsbidrag i denna grupp. Forskning är inte bara en innovativ process i sig själv. Forskning är också en grundbult för många andra innovativa processer. Vi gjorde sökningar efter litteratur som handlar om forskning, samarbete och nytta. Tanken var att få en bild av hur mycket av den litteraturen som har näringslivsfokus, kommunfokus respektive landstingfokus (analogt motsvarande entiteter i andra länder än ). En sammanfattad bild av resultatet framgår av tabell 2. forskning om innovativa processer Träffbild på sökord som speglar forskningssamarbete och nytta .7 /akademiLocal auhorities, county councils, local government, municipal OCH /akademiMedical service, health service, hospital OCH university/academy Industri/company OCH university/academy8 När vi gjorde sökning efter litteratur på temat forskning, samarbete och nytta visade det sig finnas en omfattande litteraturflora totalt sett. Men det mesta handlar om företag och industri eller sjukvårdsrelaterade frågor – inte kommunrelaterade problem. I exempelvis fanns 401 publikationer som matchade söksträngen (industr* OR compan*) AND (universit* OR academ*). Den söksträng som användes för kommunsektorn var (local authorit* OR county council* OR regional authorit* OR municipal*) AND (universit* OR academ*). Det gav bara 19 träffar. I databasen gav motsvarande sökning 1 226 med företagsfokus och 62 träff för kommunfokuserade alster. Om vi lägger samman och blev antalet kommunträffar 81 medan antalet företagsträffar blev 1 627. Det speglar troligen hur stor andel forskning som fokuserar kommuner och hur mycket som fokuserar företag. Se figur 2. Även den figuren tolkar vi som en indikation på att perspektivet innovationspolitik av tredje generationen, enligt Innovation , inte ännu speglas i så stor grad i litteraturfloran kring forskning och dess nyttjande. Åtminstone gäller den slutsatsen om man anser att kommuner (och motsvarande fenomen internationellt) bör ha en central roll i modellen av vad EU kallar bredare samhällsperspektiv. 7Av de 654 träffarna på kommun samt av de 3489 träffarna för landsting var 291 i svenska Libris. Där användes dock både ordet kommun och landsting, varför de 654 och 3489 är ca Detta fel uppkom vid kondenseringen av de större tabellerna till denna lilla översiktstabell. 8Här användes endast de engelska termerna också när vi sökte i Libris. Det gör att antalet träffar egentligen är ännu större. forskning om innovativa processer Antalet träffar i och med företagsfokus respektive kommunfokus. Vad kan man då säga om litteraturen inom ramen för offentligt fokus. Vår slutsats är att litteraturen om offentlig sektor främst är inriktad på nationsnivån, dvs. specifikt kommunala aspekter är förhållandevis föga behandlade jämfört med government på nationell nivå. Landstings– sidan är mer behandlad, men observera att vi där använde breda söktermer. Det gör att vi också fick med en rad medicinska publika– tioner som inte t.ex. handlar om innovationer när det gäller sätt att driva organisatorisk verksamhet. Fortsatta undersökningar krävs för att analysera denna litteraturflora närmare. Vad handlade då de artiklar med fokus på offentlig sektor om? Den första bland de 19 träffarna i , där kommunsöksträngen testades i titelfältet, var artikeln University-local government collaboration to study fiskal health publicerad i . Flera handlade om hur kompetensen hos kommunaktörer kan stärkas genom samverkan med universitet. Vissa handlade om konkreta projekt i samarbete mellan kommuner och universitet, t.ex. bredbandsatsningar. Inte så få handlade om kommuner i afrikanska och andra länder. När vi gjorde samma sökning i nyckelordsfältet kom fler intressanta artiklar. En handlade om hur university bidragit till lokal och regional utveckling kopplad till . En del handlade om utveckling av statskärnor och andra handlade om skolutveckling. I Libris fanns 252 kommunträffar i titelfältet, men om vi bara avgränsade till huvudtiteln blev det 36 träffar. Det handlar alltså om litteratur i en svensk databas men där sökorden var engelska. Här fanns flera artiklar som handlade om museer. Endast 8 av dem var från senare än . I PAIS framtonade liknande artiklar. forskning om innovativa processer motsvarande sökning i framkom också liknande bild. Där fanns en hel del om tillväxtstimulans på lokal nivå i samverkan med universitet. En hel del handlade om sjuk- och hälsovård på lokal nivå. Den mesta litteraturen är USA-relaterad. Ovanstående gällde alltså kommunsökningen. Vad framkom i artiklarna från landstingssökningen? Eftersom landsting är ett svenskt begrepp, och eftersom den mesta delen av landstingens verksamhet är sjukvård, valde vi som framgått att använda sökord som fångar in sjukvård, helst utan att få med allt som finns inom läkemedelsutveckling och t.ex. molekylärbiologisk forskning. Vi var intresserade av frågor som egen personal arbetar med eller som berör /sjukhusens sätt att bedriva verksamhet. Den söksträng som användes för att fånga in landstingssektorn var (service* OR health service* OR hospit*) AND (universit* OR academ*). I titelfältet i fick vi 482 träffar med söksträngen. Den första var en artikel med titeln making on reserces of : A case sudy publicerad i en ekonomiskt inriktad tidskrift. En hel del av artiklarna handlade just om universitetssjukhus, t.ex. problem med HIV-infektioner på universitetssjukhus i . En hel del handlade om utbildningar i manged care eller health services. Flera handlade om stress hos läkare och annan personal. Som förväntat handlade många om klinisk forskning, t.ex. utveckling av cancervaccin vid universitetssjukhus. Kvalitetssystem, utveckling av antibiotikaresistens och fallstudier av sjukvårdstjänster var andra vanliga teman. Artiklarna i Libris, PAIS och handlade om liknande frågor, men också många om ekonomisk styrning av t.ex. sjukhus. Där fanns också flera om skillnader mellan sjukvårds– system i olika länder. Vi gjorde också sökning i Libris med svenska sökord för att fånga in allt om kommuner och landsting. Det blev 291 träffar i titelfältet där vi inkluderade undertitel. Den första handlade om en beskrivning av vad som menas med skolutveckling. Flera handlade om skolor och högre utbildning. Det fanns också publikationer som handlade om forskning om social utslagning. En rad poster var publikationer från kommunalt inriktade forskningscentra som t.ex. i . Serien Utbildningsväsendets författningsböcker upptog många träffar. Andra ämnen var forskning vid mindre och medelstora högskolor, kommuners kommunikation och kommundriven forskning. forskning om innovativa processer Artiklarna handlade ofta om mycket konkreta frågor som t.ex. buss- och taxisystem på . Litteraturen som svarade på våra sökord på temat offentlig sektor och forskning handlade sammantaget i hög grad om samhälleliga (inte minst kommunala) vinster av att företag samverkar med universitet. Analysnivån var inte sällan bransch eller kluster. En hel del hade nationell analysnivå. Tyvärr handlade inte många om det som i motsvaras av kommuner. Många handlade emellertid om läkemedels- eller bioteknikföretag och deras samverkan med universitet. Om vi övergår till sökningen efter artiklar om koppling mellan universitet och företag kan vi konstatera följande: I fanns 401 publikationer som svarade mot söksträngen. Några handlar om hur man kan stödja samverkan mellan universitet och företag och offentlig sektor. Några handlade om hur vissa branscher gör akademiska satsningar, t.ex. spanska företag som går samman och skapar en ny musikakademi. Vissa handlade om hur stora städer som gör satsningar för att få fram spännande teknikföretag sprungna ur akademisk forskning. Ett stort antal handlade om samverkan mellan universitet och företag, inte minst inom läkemedelsområdet. Som förväntat berörde några problemet med att företagssamarbete upplevs kunna nagga den akademiska friheten i kanten. Vissa berörde fenomenet att företag gärna placerar sig nära universitet. Litteraturen om samverkan mellan företag och universitet är synnerligen omfattande. Det indikerar att universiteten har stor betydelse för utvecklingen av företag. Vår tes är att samma gäller för kommuner och landsting, men dessvärre finns som sagt inte lika mycket publicerad forskning om detta område. Man ska avslutningsvis vara försiktig med att dra allt för stora växlar av sökresultaten eftersom de olika databasernas söksätt skiljer sig åt.9 Vi hoppas kunna fortsätta studien av den internationella forskningen eftersom det är viktigt för att vi har hög kunskap om innovativa processer. 9 medger exempelvis inte söka på keywords och när man söker på ämne får man även träff på ord i titlar. Libris titelfält har både huvudtitlar, serietitlar, uniforma titlar osv. PAIS nyckelord är s.k. descriptors – dvs. JSTOR har inga nyckelord och det går inte att trunkera – bara att söka på pluraländelser. Det medförde att vi gjorde några kompletterande söksträngar för just JSTOR. forskning om innovativa processer Sammantaget framkom i vår studie en ymnig flora av aspekter och inriktningar på innovationslitteraturen såsom vi definierat den via sökord, söksträngar och val av databaser. Delar av denna litteratur hade vi eller våra samarbetspartner redan tagit del av, och en del lästes in under utredningen. Inom ramen för den tid vi hade försökte vi få en bild av vilka teoretiska perspektiv som fluktuerar. Här kommer vi snart presentera en modell av forskningens olika perspektiv och inriktningar. vill vi dock ge en översikt som speglar vilka inriktningar som kunde urskiljas i litteraturstudien.10 Se tabell 3. Kategorier av publikationer i innovationslitteraturen. Konkreta exempel på innovationer inom de områden utredningen studerar. Konkreta exempel på innovativa metoder/produkter i gränslandet till utredningens fokus (t.ex. bredband) Konkreta exempel på innovativa metoder/produkter utanför de områden vi fokuserar Om framsteg, generellt B.Om myllan som skapar innovationer (system- och struktur– fokus har dock egen rubrik) Innovativ forskning samt innovativa forskningsmiljöer (inklusive samverkan med universitet) Innovativa människors kännetecken och betydelse i organisationer Incitament att innovera/forska Fördelar med att vara innovativ Klimat/företagskultur och dess koppling till innovation eller kreativitet (inklusive ledarskap, men dock ej ledarskap hos lärare gentemot studenter som vi har i separat kategori) 10 Tiden medgav inte att göra en analys av den relativa mängden referenser inom vart och ett av områdena, men översikten räcker för att få överblick över vad som i stort behandlas i litteraturen och vilka typer av perspektiv den präglas av. SOU 2003:90 forskning om innovativa processer Metoder att stärka innovationskraften i organisationer (inklusive deskriptiva studier om faktorer som inverkar på innovativa processer) Skolors förmåga att stimulera kreativitet C5 Kluster av innovationer och företag D.Spridning, nyttan och effekter från innovationer Adoption, dvs. hur aktörer tar till sig nya innovationer D2. Diffusion, dvs. Nyttan med innovationer eller kreativt arbete inklusive effekter av innovationer E1 Teorier om innovationer E2 Kreativitet (dock ej sådant som platsar i gruppen B6) E3 Matematiska modeller av innovation/innovationsspridning samt neurala nätverk E4 Ekonomiska (ofta abstrakta) modeller av konsumenters beteende gentemot innovationer F1 Skydd av innovativ materia F2 Universitetsforskning och patent m.m. forskning om innovativa processer Kategorierna i tabell 3 bör betraktas som ett utkast till kategorisering. Fortsatt forskning behövs för att vidareutveckla och nyansera analysen. Som framgått intresserar sig många ämnen och discipliner för innovationer. Bland dem finns sociologi, statsvetenskap, företagsekonomi, psykologi, historia, hjärnforsk– ning och konstvetenskap. Vi avslutar här med en modell som skildrar innovationsforskningens inriktningar och fokus. Modellen är utvecklad i samarbete med docent vid . Modellen ska betraktas som en förenklad och idealtypisk översikt över några av de centrala dimensionerna som kan användas för att beskriva forskningens inriktning. Tack också till för synpunkter och tips. Den första dimensionen i modellen enligt figur 3 är nivå. I forskningen skiljer man på innovationer med olika nivåer. Man skiljer mellan basinnovationer (grundläggande innovationer som söker sina tillämpningar) och sekundärinnovationer (direkt tillämpningsbara innovationer). De senare bygger vidare på de förras grund. Ångmaskinen, dieselmotorn, transistorn och DNA- tekniken brukar anges som exempel på basinnovationer med stor forskning om innovativa processer sekundär räckvidd, eftersom de utgjorde en förutsättning för en rad innovationer inom järnvägens, bilismens och datoriseringens genombrott. Man skiljer också mellan discontinous innovations och incremental innovations. Om en basinnovation utvecklas mot ett lyckat tillämpningsområde kan detta leda till språngmässiga förändringar av verkligheten, dvs. Detta är förändringar utan återgång till tidigare stadium. Ett exempel på detta är den nya bearbetningstekniken höghastighets– formning som när den tillämpas ger en 10-potens högre till– verkningshastighet per detalj. kan det vara så att en bas– innovation inledningsvis finner flera tillämpningar utan att något omvälvande sker. Först genom låt säga den femte tillämpningen exploderar den och ger långtgående effekter på samhället. Det bör poängteras att innovationen kan handla om såväl teknik som t.ex. nya affärsmodeller. Motsatsen till en diskontinuerlig utveckling är en innovation som byggs upp av ständiga förbätt- ringar (incremental innovation). Ett välkänt exempel på detta är Linux operativsystem som förbättrades successivt genom att alla användare lämnade förbättringsförslag. Operativsystemet blev så bra att det kunde konkurrera med Microsoft Windows. Den andra dimensionen i modellen enligt figur 3 är inriktning. Här skiljer forskningen på produktinnovationer och process– innovationer. Vi har med ledning av litteraturstudien fått skälet att lägga till en tredje variant: konceptinnovationer. Produktinnova– tioner delar man sedan in i sådana med låg teknikkomplexitet och sådana med hög. Teknikfokus är sålunda implicit i detta och präglar en rad forskare, t.ex. Dosi.11 Processinnovationer delas in i tekniska processinnovationer respektive organisatoriska eller sociala processinnovationer. Det förstnämnda kan handla om nya fram– ställningsprocesser för ett visst läkemedel. Det sistnämnda kan handla om nya innovativa sätt att organisera patientens vandring i vårdkedjan. Konceptinnovationer kan handla om principiellt nya verksamheter som t.ex. operascener förlagda i kalkbrott (mer om det fallet finns i kapitel 4). Den tredje dimensionen i modellen är aktörsfokus. Här skiljer sig litteraturen beroende på om den främst handlar om innovatörerna eller om dem som nyttjar innovatörens resultat. I den förstnämnda kategorin finner man begrepp som champions of innovations. 11 Dosi, G. m.fl. (1988). Technical Change and Economic Theory. : Pinter Publishers. forskning om innovativa processer Här finns också litteraturen kring nya företag (new ). Innovatörslitteraturen skiljer sig i sin tur med avseende på om den präglas av en isolerad uppfattning eller en öppen uppfattning. Med isolerad uppfattning avses att forskningen bygger på idén att innovationer uppstår genom att smarta personer kommer på nya saker på kammaren. Med öppen uppfattning avses att forskningen har ett samverkansperspektiv, dvs. bygger på tesen att innovationer ofta är resultat av social interaktion, alternativt att personer tar till sig impulser och information från omvärlden. Den referensram som gjort sig känd under begreppet triple helix kan nämnas som exempel. Grundidén är att innovativa processer bäst sker i samspel mellan företag, akademi och samhälle.