sou · GRB376d2 · 2004-01-01 00:00:00 — 12 Osäkerhetstalen blir små vid en direkt jämfö relse mellan de mått på prisutvecklingen som redovisas i tabell 2.3 eftersom titelurvalen i dessa är gemensamma. Prismätningar hos nätbokhandlar genomförs på samma urval av titlar som i bokhandeln. De nätbokhandlar som prismäts har alla egenskapen att vara Sverigebaserade och välsorterade, det vill säga de salufö r titlar utgivna av svenska fö rlag samt av alla kategorier. Totalt prismäter SCB urvalet av titlar hos tre nät- bokhandlar. Prisfö rändringarna räknas fram på fö ljande sätt: 1.Medelpriser fö r titlar 2.Medelpris fö r grupper av bö cker (kvalitetsklasser) 3.Medelpris fö r genre 4.Prisutveckling för bö cker via nätbokhandlar (Prisfö rändring för bö cker totalt hos nätbokhandlar viktas samman med hjälp av nätbokhandlarnas omsättning). Titeluppsättning och pris varierar inte mellan fö rsäljningsställena inom en och samma varuhuskedja. Därfö r har det varit mö jligt att begränsa antalet undersö kta fö rsäljningsställen till en per kedja. Totalt prismäter SCB bö cker hos tre varuhus- kedjor. Urvalet av titlar för prismätning är dragna utifrån den population av titlar som respektive varuhuskedja salufö r. Antalet prismätta titlar är cirka 300 per varuhuskedja, det vill säga 900 totalt, varav cirka 600 återfinns vid butiksbesö k. På grund av det relativt lilla urvalet har kvalitetsklassning gjorts utan att kedjorna särbehandlats. Prisfö rändringarna räknas fram på fö ljande sätt: 1.Medelpris fö r grupper av bö cker (kvalitetsklasser) 2.Medelpris fö r genre 3.Prisutveckling för bö cker i varuhus (prisförändring ö ver genrer har viktats samman med hjälp av antalet observerade titlar inom respektive genre). Vid prismätning i dagligvarubutik och kiosk har samtliga titlar som observerats hos aktuella försäljningsställen prismätts. Alla fö rekommande titlar är pocketböcker. Prismätningen har genomförts hos två fö retagskedjor med enhetlig prissättning ö ver alla fö rsäljningsställen. Därmed är det mö jligt att begränsa prismätningen till två fö rsäljningsställen totalt. Antalet prisobservationer totalt är cirka 200. Prisfö rändringarna räknas fram på fö ljande sätt: 1.Medelpris fö r grupper av bö cker (uppdelade på antal sidor) inom kedja 2.Medelpris fö r alla grupper tillsammans inom kedja. 3.Prisutveckling för kedja totalt. 4.Total prisutveckling (sammanvägning görs med hjälp av kedjornas totala omsättning för bö cker i kronor). I prismätningen fö r bokklubbar ingår de 13 stö rsta bokklubbarna i . Prisjämförelse gö rs mellan titlar i bokklubbarnas medlemstidningar. Pris som är förknippat med villkor eller motprestation utesluts (till exempel pris som gäller när man har varit medlem eller redan gjort ett visst antal inkö p). Prisutvecklingen beräknas genom att medelpriser fö r jämförs med medel- priser året innan. Bö cker inom samma bokklubb jämförs med varandra. Bö cker med samma genre, bandtyp, sidantal och illustrationer enligt färg och bild delas in i grupper (kvalitetsklasser) se avsnitt 5.1.1. Gruppindelningen syftar till att få så homogena grupper som möjligt fö r prisjämförelser mellan åren. I varje bokklubb beräknas medelpriser fö r respektive grupp och tidsperiod (helår eller januari–april beroende på SCB:s redovisningstillfälle till Bokpriskommissio- nen). I medelpriset ingår även bokklubbens expeditionsavgift. Expeditionsavgiften divideras med det antal böcker som medlemmarna i genomsnitt köper per beställ- ningstillfälle. Gruppernas medelpriser vägs samman till medelpriser per genre för varje bok- klubb. Med hjälp av medelpriserna beräknas prisförändringar fö r respektive bokklubb per genre. Prisfö rändringarna räknas fram på fö ljande sätt: 1.Medelpriser per grupp i varje bokklubb. 2.Medelpriser per genre i varje bokklubb. 3.Prisfö rändring per genre i varje bokklubb mellan år/period (till exempel 2001 och 2002). 4.Prisfö rändring per genre i bokklubbar sammantaget. 5.Prisfö rändring totalt fö r bokklubbar. (Genrer viktas samman till en total prisförändring för bokklubbar med hjälp av Svenska fö rläggareföreningens fö rsäljningsuppgifter fö r respektive genre). I bokpriskommissionens direktiv framgår att staten har som mål att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur samt att ö ka tillgången till och intresset för litteratur i alla grupper. SCB har därfö r valt att väga alla böcker i bokklubbarnas medlemstidningar lika. Det innebär att alla bö cker inom respektive litteraturgenre och bokklubb har samma tyngd/betydelse i beräkningen oavsett om de svarar fö r en stor eller liten del av bokklubbens omsättning. Några bokklubbar har framfö rt ö nskemål om att böckerna i deras medlemstidningar skall viktas efter ekonomisk betydelse, eftersom huvudboken utgö r den största delen av bokklubbarnas fö rsälj- ning. Denna synpunkt har beaktats såtillvida att vi här presenterar resultatet av en alternativ beräkning där huvudboken har beaktats separat och där hänsyn tagits till den del av omsättningen som huvudboken utgö r samt dess genre. tekniska rapporten, avsnitt 5.1.1. Enligt denna beräkning har priserna sammantaget ö ver skö n-, barn- och facklitteratur sjunkit –(skö nlitteratur -15,, barnlitteratur -0,och facklitteratur -9,). Osäkerhetstalen för dessa alternativa resultat är hö gst så stora som de i huvudberäkningen (se tabell 2.1). 2.1.4 Prisutveckling fö r tidskrifter – Prisutvecklingen avser en sammanvägning av lö snummerpriser och abonnemangs- priser. Kategoriseringen av tidskrifterna grundas på en indelning av men är modifierad av SCB så att en viss tidskrift endast ingår i en kategori. Prisfö rändringen för tidskrifter, totalt 109 stycken varav 103 stycken är momssänkta, presenteras nedan i tabell 2.4. Tabell 2.4 Tidskrifternas prisutveckling13 , efter kategori Okt 01–Okt 02 Okt 02–Apr 03 - 11,9 ± 1,2 + 1,0 ± 0,4 Hem, bostad, trädgård - 9,6 ± 1,7 + 2,4 ± 1,6 Ekonomi, teknik, hobby, foto - 6,9 ± 3,2 + 3,6 ± 2,5 Idrott, motion, friluftsliv - 11,2 ± 2,4 + 1,5 ± 1,5 - 6,6 ± 2,3 + 0,5 ± 0,7 + 1,5 ± 0,9 + 4,3 ± 1,5 + 1,1 ± 3,2 + 0,0 ± 0,0 + 4,4 ± 2,2 Kä lla: SCB De momssänkta tidskrifterna har –i genomsnitt minskat i pris med 8,8 ± . Den inflationsjusterade momssänkningen (IJM) beräknas till -12,. Detta innebär att tidskrifter generellt inte har genomfö rt prissänkningar i nivå med momssänkningen. Familje- och damtidningar samt tidskrifter fö r idrott, motion och friluftsliv avviker från det generella mö nstret. Det kan inte uteslutas att prissänk- ningarna fö r dessa tidskrifter ligger i nivå med IJM, om hänsyn tas till osäkerhets- talen, medan serietidningar och tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto generellt uppvisar de allra minsta prissänkningarna. Sedan SCB:s föregående rapport har priserna på tidskrifter ö kat mellan med i genomsnitt 1,7 ± . har de stö rsta prishöjningarna observerats fö r serietidningar respektive ekonomi, teknik, hobby och foto. KPI-fö rändringen är . Den minsta prisö kningen fö r de momssänkta tidskrifterna har observerats för datortidskrifter. Avvikelserna mellan lö snummerprisernas och abonnemangs- 13Osäkerhetstalen fö r de uppmätta prisfö rändringarna ö verskattar den verkliga osäkerheten eftersom de prismätta tidskrifterna täcker en mycket stor del av konsumenternas tidskriftsinkö p. 14På grund av att ett flertal tidskrifter, framfö r allt kulturtidskrifter och medlemstidskrifter, utges av ideella fö reningar och därfö r antingen har 6 procents momssats eller är inte momspliktiga berö rs de inte av momssänkningen. Tidskrifter med liten omsättning ingår ej i urvalet. 15KPI-fö rändring avser och är . prisernas genomsnittliga utveckling är mycket små och redovisas inte här. Ej momssänkta tidskrifter ökade mellan med 4,4 ± . För har ingen prisfö rändring observerats för dessa tidskrifter. Dagstidningar, som haft en momssats om , ö kade i pris mellan . Dagstidningarnas prisö kning kan ställas i relation till den redovisade prissänkningen fö r tidskrifter på -8,8 ± . Vid en jämförelse mellan dagstidningar och tidskrifter måste hänsyn tas till momssänkningen på för tidskrifter. Justerat fö r denna momssänk- ning motsvarar tidskrifternas prisutveckling på -8,8 ± en prisö kning på 7,5 procent16 . Denna prisö kning är jämförbar med dagstidningarnas prisö kning på . Denna jämfö relse visar att tidskrifter- nas momsjusterade priser ökat mer än dagstidningarnas gjort. 2.1.5 Tillvä gagå ngssä tt – Tidskrifter 109 tidskrifter ingår i beräkningarna. Urvalet är gjort så att de som är omsättnings- mässigt stö rst inkluderas. Såväl lö snummer- som abonnemangspris (distributionssätt) beaktas var för sig. Vid alla genomsnittsberäkningar används uppgifter om tidskriftens intäkter, som i de flesta fall hämtas från . Prisfö rändringarna räknas fram på fö ljande sätt: 1.Prisfö rändringen beräknas fö r varje distributionssätt och tidskrift var fö r sig 2.Genomsnittlig förändring beräknas fö r samtliga tidskrifter för ett visst distributionssätt. 3.Genomsnittlig prisfö rändring beräknas för båda distributionssätten tillsammans. 16 Momssänkningen är , vilket motsvarar en prisnivå på (100-15,2) efter sänkningen. Den observerade prissänkningen fö r tidskrifter är , vilket motsvarar en prisnivå på (100-8,8) d v s . Skillnaden mellan dessa prisnivåer; , motsvarar en prishö jning med (91,2-84,8)/84,8 = . 2.2 Priser på bö cker och tidskrifter – historisk utveckling 2.2.1 Nationella prisjä mfö relser Prisutvecklingen fö r bö cker och populä rtidskrifter enligt KPI samt KPI totalt Index 1980 = 100 Kä lla: SCB Prisö kningstakten på bö cker17 och tidskrifter (exklusive dagstidningar) har successivt ö kat, i fö rhållande till KPI totalt, mellan . minskade skillnaden i prisökningstakt till fö ljd av momssänkningen. och en bit in låg inflationen på relativt hö ga nivåer jämfört med , under vissa perioder ö ver . Den genomsnittliga infla- tionstakten, 12-månadersförändringen, var jämfö rt fö r . En omläggning av den ekonomiska politiken och inrättandet av ett inflationsmål fö r penningpolitiken är troligen den viktigaste orsaken till denna nedgång i infla- tionen. Ä ven andra politiska beslut har påverkat prisutvecklingen. Där kan nämnas sänkningen av momsen på livsmedel samt avregleringarna på el- och telemarknaderna andra hälft. 17 Prismätningen fö r bö cker i KPI beräknas genom att fem bokklubbar samt tio indikatorbö cker i tio bokhandlar studeras. Variationer inom ett enskilt år i delindex fö r bö cker i KPI bö r tolkas med fö rsiktighet på grund av begränsat urval. Fö r den totala allmänna prisutvecklingen (KPI) är prisutvecklingen fö r bö cker av begränsad betydelse. Inflationsmålet från innebar att inflationen enligt måttet UND1, som beräknades av , inte skulle ö ka. Inflationsmålet fö r- ändrades 1995 till att inflationen enligt KPI ska begränsas till med en accepterad avvikelse på . 2.2.2 Internationella prisjä mfö relser Prisutvecklingen på bö cker i , , och ett genomsnitt fö r EU:s 15 medlemslä nder enligt EU:s harmoniserade index fö r konsumentpriser (HIKP) Index 1996 = 100 Kä lla: SCB samt och nationella statistikbyrå er inom EU Priserna på bö cker har enligt HIKP18 ö kat något snabbare i än för EU:s 15 medlemsländer. sjö nk priserna på bö cker i till fö ljd av momssänkningen. I sänktes momsen på böcker från och till . I är momsen på bö cker . 18 De metoder och urval som tillämpas fö r beräkningen av bokprisutvecklingen inom olika EU-länder skiljer sig väsentligt åt vilket kan påverka jämfö rbarheten mellan länder. Fö r del bö r variationen inom ett enskilt år tolkas med fö rsiktighet. Prisutvecklingen på tidskrifter i , , och ett genomsnitt fö r EU:s 15 medlemslä nder, enligt EU:s harmoniserade index fö r konsumentpriser (HIKP) Index 1996 = 100 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Kä lla: SCB samt och nationella statistikbyrå er inom EU Prisutvecklingen fö r tidskrifter19 i har i stort sett varit lika med prisutvecklingen fö r genomsnittet av EU:s 15 medlemsländer . Därefter och fram till momssänkningen , då priserna sjö nk, har prisutvecklingstakten varit något hö gre i . 19 Fö r avses tidskrifter exklusive dagstidningar. Fö r EU 15, och avses tidskrifter inklusive dagstidningar. 3.Ekonomisk utveckling i bok- och tidskriftsbranschen Som ett komplement till prisutvecklingen för böcker och tidskrifter ska SCB, med de möjligheter statistiken ger, fö lja ekonomisk utveckling fö r fö retag som framställer, distribuerar och säljer bö cker och tidskrifter. Den ekonomiska utvecklingen följs i termer av intäkter, kostnader och lö nsamhet för aktuella branscher/fö retagsgrupper och kommer att redovisas . Uppgifter från SCB:s omsättningsstatistik fö r detaljhandeln redovisas i denna rapport fö r bok- pappers- och tidningshandeln (branschgrupp enligt Svensk näringsgrensindelning, SNI 5247). Dels redovisas omsättningen fö r perioden januari–april åren 1997–2003 och dels redovisas omsättningens utveckling på årsbasis . Dessutom visas utvecklingen en månad jämfört med samma månad fö regående år . 3.1 Omsättning inom bok-, pappers- och tidningshandel Omsä ttningsutveckling fö r fö retag inom bok-, pappers- och tidningshandeln (SNI 5247), januari––200320, fasta priser, index, baså r 2001=100 Kä lla: SCB:s omsä ttningsstatistik Omsä ttningsutveckling fö r fö retag inom bok-, pappers- och tidningshandeln (SNI 5247) helå r 1997–2002, fasta priser, Index, baså r 2001=100 Kä lla: SCB:s omsä ttningsstatistik 20 Mellan har ett stort fö retag fö rsvunnit ur branschen, vilket bidrar till att omsättningsutvecklingen blir negativ mellan dessa år. Nedgången på -6,i diagram 3.1 skulle istället ha varit -2,om detta fö retag räknats med även . Fö retaget ingår inte heller 2002 och 2003. Utifrån från SCB:s omsättningsstatistik framgår det att omsättningen inom bok-, pappers- och tidningshandeln (SNI 5247) har ö kat , då momsen sänktes. I diagram 3.1 visas omsättningen i fasta priser för perioden januari–april åren 1997–2003. I diagram 3.2 visas omsättningen i fasta priser på årsbasis . Omsättningen i fasta priser är ett volymmått, som visar fö rsäljningsutvecklingen oberoende av inflation och momsförändringar. Om man jämfö r omsättningen januari–med omsätt- ningen 2002 ligger omsättningen högre . Ö kningen januari–jämfört med var . Omsättningen har således fortsatt att ö ka även , även om ö kningstakten har avtagit. till jämfört med var ö kningen av branschens omsättning totalt . Omsättningen fortsatte att ö ka . Observera att branschgruppen inkluderar, fö rutom bö cker och tidskrifter, även pappers- och dagstidningsfö rsäljning. Omsä ttningsutveckling fö r fö retag inom bok-, pappers- och tidningshandeln, – , jä mfö rt med bransch- grupperna sä llankö psvaror och dagligvaror,fasta priser, index, baså r 2000=100. Jä mfö relse med motsvarande må nad fö regå ende å r. Index Basår 2000 = 100 Bok-, pappers- och tidningshandeln Kä lla: SCB:s omsä ttningsstatistik ö kade omsättningen inom bok- pappers-, och tidningshandeln. var en exceptionellt bra månad. ö kade omsättningen i bok- pappers-, och tidningshandeln jämfört med . till 2003 i bok- pappers-, och tidningshandeln så ö kade omsättningen sammantaget jämfört med (se diagram 3.1). Omsättningen ö kade men minskade jämfö rt med fö rra året. Omsättningen var lägre än omsättningen . Motsvarande uppgift för april visar en nedgång av omsättningen i fasta priser (se diagram 3.3). Omsättningen inom bok-, pappers- och tidningshandeln utvecklades procentuellt sett bättre än omsättningen inom sällankö pshandeln och dagligvaruhandeln under (se diagram 3.3). Under de fyra fö rsta månaderna 2003 var dock omsättningsutvecklingen inom sällanköpsvaruhandeln och dagligvaruhandeln mer positiv. Särskilt bra var utvecklingen inom dagligvaruhandeln , då denna bransch ö kade sin omsättning jämfört med . I SCB:s officiella statistik redovisas ekonomiska transaktioner för fö retag i näringslivet fö r branscher21 och näringsgrenar enligt svensk näringsgrensindelning (SNI92). SNI92 tillåter redovisning på en detaljerad nivå (5-siffernivå). En bransch på denna nivå utgörs av ett antal företag med huvudsaklig verksamhet inom definierade områden. Diagram 3.4 visar de branschkoder enligt SNI92 som SCB utgår från. Branscherna markerade i fetstil är de SNI-koder som här i fö rsta hand benämns bok- och tidskriftsbranschen. Ö vriga branscher i bilden har en mindre andel av sin verksamhet som kan hänfö ras till bö cker och tidskrifter, men finns med i beaktande vid den fortsatta analysen. Det kan även bli aktuellt att studera fö retag inom andra branscher än de som visas i diagram 3.4 fö r att utöka mö jligheten att redovisa bok- och tidskriftsverksamhet i näringslivet. Branscher som framstä ller, distribuerar och sä ljer bö cker och tidskrifter 7LGVNULIWV \FNHULHU61, %RNWU\FNHULHU61, Kä lla: SCB %RNI|UODJ61, 7LGVNULIWVI|UODJ61, %RN RFK SDSSHUVKDQGHO61, 3RVWRUGHUKDQGHO PHG PHGLDYDURU 61, Partihandel, bl.a. böcker (SNI 51479) Livsmedelshandel, brett sortiment (SNI 52112) Andra varuhus och stor- marknader (SNI 52121) Tobakshandel (SNI 52260) Särskilt inom förlagsbranscherna och detaljhandeln finns det svårigheter med att urskilja den verksamhet som hänfö r sig till de mervärdesskattesänkta varorna. En gruppering enligt branschkoderna enligt diagram 3.4 är därför inte helt idealisk för analys av den ekonomiska utveckling som härrö r från verksamhet av böcker och tidskrifter. Fö retagen omsätter även andra varor och ägnar sig åt andra verksamheter utö ver de huvudsakliga ovan. 21 Med bransch avses ett verksamhetsområde eller sammanfattning av alla enskilda fö retag som framställer eller säljer en viss typ av varor eller tjänster. Branschernas struktur har studerats utifrån en ansats som syftar till att beskriva branschrenheten. Tidskriftstryckerierna visar sig i studien ha en hög andel fö retag som enbart är verksamma inom tidskriftstryck. Inom övriga branscher kan en viss branschblandning fö rekomma, framfö r allt fö r detaljhandelsbranscherna men även fö r boktryckerierna. Enligt uppgifter från en sortimentsundersö kning som gjordes av SCB avseende , utgjorde av omsättningen inom Bok- och pappershandel respektive inom Postorderhandel med mediavaror fö rsäljning av bö cker och tidskrifter. Resterande omsättning består av annan fö rsäljning. För bokhandlarnas del rö r det sig om kontorsmaterial såsom block, pennor, pärmar, miniräknare med mera. Ä ven postorderhandeln omfattar fö rsäljning av kontorsmaterial, CD-skivor och annat. En del av denna fö rsäljning sker via Internet. Fö r industribranscherna finns uppgifter från SCB:s undersökning Industrins Varuproduktion att tillgå. Här syns att Bokfö rlagens fö rsäljning i huvudsak består av varor som omfattas av momssänkningen (böcker, kartor, musiknoter med mera). Detsamma gäller även Tidskriftsfö rlagens produktion. Boktryckerierna däremot är ganska branschblandade. Tryckning av exempelvis dekaler, affischer och reklam- trycksaker ingår. Sedan fö regående redovisningstillfälle har nya uppgifter erhållits från SOM- institutet22, NORDICOM23 och undersö kningen Kulturbarometern från . Undersö kningarna visar en i stort sett oförändrad andel bokläsare bland befolkning fram , mö jligen med en tendens till ökning (ö kningen är dock inte statistiskt säkerställd). 4.1 Sammanfattande kommentarer om läsande SOM-Institutet vid Gö teborgs universitet har på uppdrag av SCB för Bokpris- kommissionens räkning ställt ett antal frågor i SOM-undersö kningen . Uppgifterna redovisas i rapporten s och blä ddra – Resultat kring bok- och tidskriftslä sning frå n SOM-undersö kningen 1986–2002. Se separat dokument eller besö k SCB:s webbplats . Nedan fö ljer några av huvudresul- taten. Andelen bokläsare bland befolkning jämfört med föregående år är ofö rändrad. Generellt har inte bokläsandet breddats till nya grupper. Däremot har läsandet ö kat så tillvida att de som tidigare läste sporadiskt nu har övergått till att läsa mera än fö rut (läser ofta). Å r 1988 var det som läste ofta och som angav att de läste sporadiskt. Å r 2002 var det i stället som läste ofta och som läste sporadiskt. Den främsta ö kningen av bokläsningen har skett , det vill säga . Storläsarna hittar man bland kvinnor, hö gutbildade, boende i storstad samt i åldrarna 15–och 40–. Ungefär samma andel icke-läsare har redovisats . Flest av dem som aldrig läser några bö cker återfinns bland de äldre (, 70–2002). Å r 2002 var det av befolkningen (15–) som redovisade att de aldrig läst något, vare sig en bok eller en tidskrift . Värt att notera är att gruppen icke- läsare bland dem som klassificerat sig som arbetare har minskat . Andelen kvinnor som tidigare klassats som icke-läsare har också minskat något. Nästan alla som har svarat i SOM-undersö kningen har en odelat positiv inställning till läsandet. Det är av befolkningen som tror att människor skulle kö pa fler bö cker om de vore billigare. De allra flesta, totalt , anser inte att deras tidskriftsläsningsvanor för- ändrats . De läser varken mer eller mindre än de tidigare gjort. Å r 2002 läste hälften av svenskarna ofta någon vecko-/månadstidning. Det var som ofta läste special/facktidskrifter. Kvinnor läser mer veckotidningar än män. Å r 2000 var det av kvinnorna och av männen som ofta läste veckotidningar. 22Samhälle,opinion, massmedia. Gö teborgs universitet. och har andelen kvinnor som aldrig läser någon veckotidning legat . har andelen män som aldrig läser någon veckotidning ö kat från . Fö r både män och kvinnor har den stö rsta förändringen skett då andelen sporadiska läsare minskade i båda grupperna. Det är de yngsta och de äldsta som läser mest veckotidningar. Hö gst andel som ofta läser veckotidningar finns dels bland de som är 15 till och dels bland de ö ver 60 (i båda grupperna ). 4.1.1 Tillgå ng till bö cker och tidskrifter Det absolut vanligaste sättet att få tillgång till de bö cker man läser är genom kö p i bokhandel, det visar såväl Kulturbarometern 200224 som SOM-undersö kningen 2002. Enligt Kulturbarometern 2002 var det en ökad andel av befolkningen som hade kö pt sina bö cker i bokhandel eller på varuhus (år ). Utlåningen av bö cker på bibliotek minskade med ett par . I undersö kning uppger att de fått tag på sina bö cker i bokhandeln. Andra vanliga sätt att få tillgång till böcker är att låna dem av en familjemedlem () eller på bibliotek () eller att helt enkelt få dem i present (). Drygt en femtedel har fått tillgång till bö cker genom bokklubb. 12–har kö pt pocketbö cker i livsmedelsaffär, kiosk, tobaks- handel eller dylikt. Vi kö per och läser färre pocketböcker än andra böcker. Fö r läsandet av pocketbö cker inverkar åldersfaktorn på ett sätt som inte alls syns när det gäller andra böcker. Pocketbö cker läses främst av yngre människor. I Kulturbarometern 2002, framkom att en genomsnittlig månad kö pte befolkning i åldrarna 7–1,2 bö cker fö r nö jesläsning per person och månad. Män köpte i genomsnitt en bok, kvinnor kö pte 1,4 bö cker och barn i åldrarna 9–kö pte i genomsnitt 0,6 bö cker. Värt att uppmärksamma är att det var av barnen som en genomsnittlig månad kö pt bö cker. Det var av barnen som kö pt tre eller fler bö cker. I befolkningen som helhet var det som en genomsnittlig månad inte kö pt någon bok. Av de som kö pt böcker, var det vanligaste att man kö pt en eller två bö cker, och det hade drygt var femte person gjort. Stö rst skillnader, när det gäller inkö p av bö cker fö r nö jesläsning en genomsnittlig månad, uppmättes med avseende på utbildning. Personer med eftergymnasial utbildning köpte 2,1 böcker fö r nö jesläsning per person och månad medan personer ö ver med förgymnasial utbildning köpte 0,6 böcker. I undersö kningen 2002 hade SCB lagt till en fråga angående inkö p av böcker till barn 0–. Tretton procent av de tillfrågade med hemmavarande barn i åldern 0– anger att de den senaste månaden köpt någon bok till de hemmavarande barnen. Det är fler kvinnor än män som köpt böcker till barnen, . I SCB:s omnibuss ställdes för bokpriskommissionens räkning frågor om man upplevt prissänkningen och om förändrade inkö psvanor fö r bö cker och tidskrifter.