sou · GRB3105d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Ansluten areal under innevarande programperiod var endast 2002 och 2001. Jämförbara uppgifter saknas. Antalet anslutna jordbruk enligt nuvarande program uppgick till 1 2002 och 1 2001. Miljöersättningar och projektstöd inom Insatsområde 1 Under den förra programperioden fanns det inom REKO-stödet ett krav på att skyddszoner skulle anläggas utmed vissa vattendrag. En grundersättning om 100–per hektar utgick och därutöver en extra ersättning på per löpmeter skyddszon för den del som översteg . Anslutningen till detta miljö- stöd var större än nuvarande anslutning framför allt beroende på en mer förmånlig ersättning.149 Ett krav på skörd infördes också vilket emellertid har tagits bort i enlighet med förslag i sin översynsrapport . Det operativa målet för ersättningsformen om en anslutning på är redan uppfyllt. En stor del av den anslutna arealen anslöts dock . Det råder viss osäkerhet om i vilken utsträck- ning denna areal kommer att vara ansluten , när samtliga åtaganden enligt den gamla ordningen går ut. Det specifika målet är att minska läckaget av växtnäringsämnen från till vatten. Dessutom bidrar skyddszonerna till gynnsamma miljöer för flora och fauna. De övergripande miljö- kvalitetsmålen är Ingen övergödning, Ett rikt odlingslandskap och Utredningen kan konstatera att det inte finns tillräck- ligt med vetenskapliga studier och underlag för en närmare bedöm- ning av graden av ersättningsformens bidrag till uppfyllelsen av dessa mål. Övervägande skäl talar dock, enligt utredningens be- dömning, för att skyddszoner bidrar till att minska miljöbelast- ningen från jordbruket. De är ett etablerat kvalitetsbegrepp i odlingen inom t.ex. Svenskt Sigill. Det kan även konstateras att den administrativa kostnaden för ersättningsformen är förhållandevis låg. Utredningen bedömer mot bakgrund av detta att de anslutna skyddszonerna har bidragit till uppfyllelsen av det specifika målet liksom de övergripande miljökvalitetsmålen. Utredningen har studerat alternativa ersättningsformer i sam- band med att nya möjligheter öppnar sig genom bl.a. CAP- reformen. Tiometersträdor inryms i arealersättningen.150 I samband med CAP-reformen diskuteras även möjligheten att införa femmetersträdor kopplade till arealersättningen.151 Trädes- ersättningen är visserligen lägre än miljöersättningen men innebär Miljöersättningar och projektstöd inom Insatsområde 1 en större flexibilitet för jordbrukaren, eftersom denne själv kan styra åtagandets utformning och längd. Det gäller bl.a. vilken mark som skall läggas i träda och om trädan skall rotera eller ligga fast. Ett system med större flexibilitet är tilltalande. Emellertid skulle sannolikt miljönyttan bli mindre än med nuvarande system. De flesta jordbrukare torde nämligen välja att lägga trädan, där marginal- kostnaden är som lägst, vilket säkerligen inte är utmed vattendrag. Utredningen anser därför att nuvarande utformning bör gälla för denna ersättningsform även framöver. 4.14Miljövänlig odling av bruna bönor på Ersättning lämnas till jordbrukare med traditionell odling av lokala sorter, enligt den svenska sortlistan, av bruna bönor på Öland.152 Syftet är att främja en traditionell odling i denna region för att bidra till bevarandet av öns kulturarv. Därutöver innehåller ersätt- ningsformen vissa särskilda villkor vilka syftar till att minska ris- kerna med användning av bekämpningsmedel och minska växt- näringsutlakningen. Sålunda får kemiska bekämpningsmedel mot insekter och svamp inte användas i odlingen. Odlingen skall göras i rader och med ett sådant avstånd att mekanisk ogräsbekämpning kan utföras. Annan jordbearbetning än mekanisk ogräsbekämpning får inte göras före . Detta gäller dock inte om en höstsådd gröda sås in . Kväve får endast tillföras med per hektar som startgiva till sådd. En växtodlingsplan skall finnas för varje skifte innehållande tillförd mängd kväve och tidpunkt för tillförseln. All areal bruna bönor på en fastighet skall ingå i åtagandet och jord- bruksskiftet måste uppgå till . Ersättningsnivån redovisas i tabell 4.17. Stödbelopp för ersättning för bruna bönor på Årlig ersättningsnivå /ha Källa: Miljö- och landsbygdsprogrammet, 2000.153 Miljöersättningar och projektstöd inom Insatsområde 1 De övergripande miljökvalitetsmålen enligt Miljö- och lands- bygdsprogrammet är Ett rikt odlingslandskap, Giftfri miljö och Ingen övergödning. De specifika målen är att bevara lokala sorter och bibehålla traditionell odling av bruna bönor, minska riskerna med användning av bekämpningsmedel och minska växtnäringsläckaget. Det operativa målet är en anslutning om . Kostnaden för ersättningen för odling av bruna bönor på beräknades av bli under programperioden.154 har utbetalats. Arealen bruna bönor inom ersättningsformen var –2002.155 Ersättningsformen var inte öppen . 1999 var motsvarande anslutna areal . Antalet anslutna lantbruk för var drygt 70 och inga nya tillkom . 1999 var motsvarande siffra 130. i län liksom Trädgårds- produkter ekonomisk förening bedömer att ersättningen har stor betydelse för den regionala utvecklingen liksom för ett varierat odlingslandskap.156 Ersättningsformens operativa mål om en anslutning på är vid halvtidsutvärderingen upp- nått till . Utredningen bedömer att anslutningen kommer att ligga på denna nivå under återstoden av program- perioden. Anslutningen är förhållandevis låg och har minskat marginellt . Utredningen har vid studiebesök i områd- Miljöersättningar och projektstöd inom Insatsområde 1 et erfarit att marknaden för bruna bönor är vikande. Jordbruks- verket tog också upp detta i sin översyn av programmet 2001 och skrev att efterfrågan på svenska bruna bönor har minskat till förmån för importerade bönor. Det specifika målet att bevara lokala sorter och bibehålla tradi- tionell odling av bruna bönor och det övergripande miljökvalitet- smålet Ett rikt odlingslandskap är sett till ersättningsformens anslutning delvis uppnådda. Detsamma gäller målet att minska riskerna med användning av bekämpningsmedel och miljökvalitets- målet Giftfri miljö. Eftersom inga belägg finns för att ersättnings- formen annat än i mindre utsträckning bidrar till att minska växt- näringsläckaget och anslutningen ligger klart under målet, måste måluppfyllelsen för detta specifika mål liksom för miljökvalitets- målet Ingen övergödning anses vara begränsad. Generellt är det svårt att närmare bedöma graden av miljönytta hos denna odlingsform, då det saknas vetenskapligt dataunderlag om effekter på miljön. Det har inte heller gått att få fram uppgifter om alternativa grödor. Utredningen menar dock att jämfört med t.ex. konventionell odling av spannmål har denna odlingsform sannolikt vissa miljöförtjänster, vid sidan av de värden som den innebär för kulturarvet, t.ex. genom att bekämpningsmedel används i mindre utsträckning. Frågan är emellertid om miljönyttan med odlingsformen är större än i motsvarande spannmålsodling, dvs. spannmål med miljörestriktioner. Det har inte varit möjligt att inom ramen för utvärderingen närmare utreda ett sådant alternativ, men utredningen anser att så bör göras. I synnerhet gäller detta om marknaden för bruna bönor fortsätter att vara vikande, då frågan om alternativ måste aktualiseras. Därtill ställer sig utredningen frågande till nuvarande inriktning och avgränsning av ersättnings- formen, eftersom inhemska grödor och sorter av kulturhistoriskt intresse odlas på flera andra ställen i landet utan att uppmärksam- mas i programmet. Ett försök att analysera effekterna i förhållande till den totala kostnaden har också gjorts. De direkta och administrativa kostna- derna är totalt sett inte så höga för denna ersättningsform. Ersättningen per hektar är dock bland de högsta i programmet. Utredningen ifrågasätter om inte ersättningsnivån är väl hög i relation till de miljövinster och kollektiva nyttigheter i övrigt som denna ersättningsform medför. Miljöersättningar och projektstöd inom Insatsområde 1 4.15Miljövänlig odling av sockerbetor på Ersättning lämnas till miljövänlig odling av sockerbetor på . Syftet är att minska riskerna med användning av bekämpnings- medel och minska växtnäringsutlakningen.157 har en käns- lig grundvattensituation vilket motiverar särskilda åtgärder mot läckage av skadliga ämnen. Bland särskilda villkor märks att vid första tillfället för ogräs- behandling med kemiska bekämpningsmedel får bredspridnings- teknik användas, därefter bandspridningsteknik. Kemiska bekämp- ningsmedel får användas i odlingen endast före . Sockerbetsblasten skall brukas ned eller föras bort senast efter avslutad skörd. Detta är en skillnad jämfört med traditionellt bruk där blasten får ligga kvar. Detta skötselkrav medför mindre ammoniakavgång till luften. All areal sockerbetor på en fastighet skall ingå i åtagandet och minimiarealen är . Ersättning utbetalas enligt tabell 4.18. Stödbelopp för ersättning för sockerbetor på Årlig ersättningsnivå /ha Källa: Miljö- och landsbygdsprogrammet, 2000.158 De övergripande miljökvalitetsmålen är enligt Miljö- och lands- bygdsprogrammet Ingen övergödning, Bara naturlig försurning och har i sin översyn lagt till målet Ett rikt odlingslandskap, eftersom ersättningen bidrar till en mer varie- rad växtföljd. Utredningen anser att de relevanta miljökvalitets- målen bör vara Ingen övergödning, Giftfri miljö, Bara naturlig försurning och Ett rikt odlingslandskap. Det sista målet följer av den varierade växtföljden och de övriga av de begränsningar av bekämp- ningsmedelsanvändning och amoniakavgång till luft som ersätt- ningen medför. Miljöersättningar och projektstöd inom Insatsområde 1 De specifika målen är följaktligen att bevara ett rikt odlings- landskap, minska riskerna med användning av bekämpningsmedel och minska växtnäringsläckaget. Ersättningsformens operativa mål är en anslutning om . Kostnaden för ersättningen för miljövänlig odling av sockerbetor på beräknades av bli för åren 2000–2006.159 har nära betalats ut. Den anslutna arealen var och 2001, varav 2002 och 2001 avsåg åtaganden i nuvarande programperiod.160 Ersättningsformen var inte öppen . var den anslutna arealen . Antalet anslutna lantbruk i nuvarande programperiod var 2002 och 2001. Motsvarande siffra 1999 var 155. fanns en koppling mellan och stöd för miljövänlig odling av sockerbetor med bl.a. krav på att anlägga skyddszoner.161 Enligt på och har ersättningen medfört en minskning på den anslutna arealen av användningen av bekämpningsmedel och ammoniakavgången med per år.162 i bedömer att ersättningsformen på ett påtagligt sätt bidrar till den regionala utvecklingen.163 Ersättningsformens operativa mål om en anslutning av 2 200 hek- tar är uppnått med bred marginal. Skälet anges av vara de lättnader i villkor som skedde i och med övergången till den nuvarande programperioden.164 Miljöersättningar och projektstöd inom Insatsområde 1 De specifika målen – att bevara ett varierat odlingslandskap, minska riskerna med användning av bekämpningsmedel och minska växtnäringsläckaget – är sett till arealanslutningen uppfyllda. Detsamma gäller för de övergripande miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning och Giftfri miljö. Arealanslutningen säger emellertid lite om miljönyttan av ersätt- ningsformen. Denna bedöms vara begränsad, särskilt om trans- porten av producerade betor till sockerbruk på fastlandet beaktas. fanns sockerbruk på , varför betorna inte behövde transporteras någon längre sträcka. krävs förutom transport till fastlandet – som ju gäller för flertalet grödor som odlas på – även en lång transport av volym- och viktkrävande sockerbetor på fastlandet. Odling av sockerbetor medför generellt sett en betydande miljö- belastning, t.ex. genom stor användning av bekämpningsmedel. Även om denna, liksom ammoniakavgången, minskat till följd av ersättningen, finns inga vetenskapliga belägg för några större effekter på miljön. Detta gäller inte minst för utläckaget av växt- näringsämnen till grund- och ytvatten. Därför bedömer utredning- en att miljönyttan av miljövänlig sockerbetsodling på den anslutna arealen vid en jämförelse med alternativet till sådan odling inte motiverar kostnaden för ersättningsformen. Alternativet är enligt på och i huvudsak spannmålsodling.165 Mot bakgrund av det redovisade materialet drar utredningen slutsatsen att ersättningen framför allt har haft betydelse som ett inkomststöd till jordbrukarna. Därmed har den också påverkat den regionala utvecklingen. Detta är inte helt i linje med målen för ersättningsformen. Utredningen ifrågasätter vidare om inte en större miljönytta skulle erhållas genom exempelvis någon form av särskilt vallstöd till . Miljöersättningar och projektstöd inom Insatsområde 1 1Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av om stöd från Europe- iska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden m.m., Förordning (SFS 2000:577) om stöd för miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder, utfärdad , rådets förordning (EEG) nr 2078/92 av om produktionsmetoder inom jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven och Statens jordbruksverks föreskrifter om ersättning för miljövänligt jordbruk (SJVFS 2002:95). till rådets förordning (EG) nr 1257/1999 finns i kommissionens förordning (EG) nr 445/2002. 2Miljö- och landsbygdsprogram 2000 2006, , . 3Stöd för miljövänligt jordbruk 2003, Informationsbroschyr från , 2003. 4Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:79) om miljöhänsyn i jordbruket. 5Förordning (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket. 6Förordning (1998:947) om bekämpningsmedel. 7Naturvårdsverkets föreskrifter (SNFS 1997:2) om spridning av bekämpnings- medel. 8Miljöbalken (SFS 1998:1252) och Kulturminneslagen, Lag (1988:950) om kultur- minnen m.m. 9Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson Per . 10Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , . 11Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson Per . 12Modellerna för beräkning av kväveutlakning beskrivs utförligt i Naturvårds- verkets rapport nr 5248. 13Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , . 14IAKS står för Integrerat Administrations- och Kontrollsystem. 15Underhandsinformation från , april, 2003, kontaktperson Per . 16Underhandsinformation från , , kontaktperson . 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:173. 19Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006, Jord- bruksverkets rapport 2001:19 och underlag för utvärdering , kontaktperson . 21Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , . 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:173. 25Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson Per . 26Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson Per och , kontaktperson . Miljöersättningar och projektstöd inom Insatsområde 1 28Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson Per . 29Mål 1 , Årsrapport , för Mål 1 , i , 2002. 30Miljöeffekter av EU:s jordbrukspolitik, Rapport från projektet miljöeffekter 2001, 2002:2. 31Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006, Jord- bruksverkets rapport 2001:19. 32Underhandsinformation från Artdatabanken , kontaktperson . 33Lindborg, ; , och , , Artrikast i världen per m^2, Artikel I Forskning & Framsteg 5/03. 34Underhandsuppgifter från , kontaktperson . 35Ängs- och Hagmarksinventeringen genomfördes av . 36Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 37Ahnström, , Ekologiskt lantbruk och biologisk mångfald – en litteratur- genomgång, lantbruk, , 2002. 38England Rural Development Programme 2000–2006, Executive summary, , Fisheries and Food, 2001, Entry Level Agri-Environment Scheme Pilot, , (), 2003; Hasund, , Varför betala för jordbruket? Om utformning av effektiva miljöstöd, Grønn kunnskap 7(3):192-205 samt Hasund, , Indikatorer och styrmedel för kulturlandskap och biologisk mång- fald, Underlag för seminariediskussion (), , . 39Sammanställning av svar på Frågeformulär om det administrative genomförandet av Miljö- och landsbygdsprogrammet, kontaktperson , i , . 40Världsnaturfondens (WWF) förslag till förändringar i Miljöersättnings- programmet, Världsnaturfonden, . 41Underhandsinformation från , , kontaktperson . 42Underhandsinformation från Artdatabanken , kontaktperson . Se även Bilaga 4.1. 44Underhandsuppgifter från , kontaktperson . 45Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 46Sammanställning av svar på Frågeformulär om det administrativa genomförandet av Miljö- och landsbygdsprogrammet, kontaktperson , i , . 47Landsbygdsutvärderingen , Enkätundersökning om stöd till lantbrukare, Teknisk rapport från , . 48Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , . 50Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , . 51Regleringsbrev för avseende , . Miljöersättningar och projektstöd inom Insatsområde 1 52Regleringsbrev för avseende , . 53Stöd för miljövänligt jordbruk 2003, Informationsbroschyr från , . 54Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson Per . 55Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson Per . 57Sammanställning av svar på Frågeformulär om det administrativa genomförandet av Miljö- och landsbygdsprogrammet, kontaktperson , i , . 58Underhandsuppgifter från , kontaktperson . 59Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 60Rennäringslag (1971:437). 61Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , . 63Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , . 64Stöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet, Informationsbroschyr från , . 65Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson Per . 66Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson Per . 67Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006, Jord- bruksverkets rapport 2001:19. 68Underhandsuppgifter från Länsstyrelserna i och , , kontaktpersoner och . 69Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , . 70Stöd för miljövänligt jordbruk 2003, Informationsbroschyr från , . 71Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson Per . 72Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson . 73Uppgifter från Djurmiljöenhetens meddelande nr 1/2003 om biologisk mång- fald – husdjur, , . 74Underhandsuppgifter från Föreningen , , kontaktperson . 75Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , . 77Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson Per . 78Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson . Miljöersättningar och projektstöd inom Insatsområde 1 81Jordbruksverkets underlag för utvärdering av kompensationsbidraget, , kontaktperson . 82Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson Per . 83Jordbrukets utveckling i det fjällnära området 1995–2002, 2003:16. 84Sammanställning av svar på Frågeformulär om det administrativa genomförandet av Miljö- och landsbygdsprogrammet, kontaktperson , i , . 85Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116 och Miljö- och lands- bygdsprogram 2000–2006, , . 88Jordbruksverket, 1996. Jordbruksinformation 6 (1995). Andra upplagan 1996. 89Samhällsekonomisk analys av ekologisk livsmedelsproduktion, Livsmedels- ekonomiska institutet , 2003. 90Rådets förordning (EEG) 2092/91 av om ekologisk produk- tion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel, (EGT L. 198, 22.7.1991, s. 1). Reglerna enligt denna förordning är i vissa delar annorlunda utformade än de enligt IFOAM. 91Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , . 93Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , . 95En hållbar utveckling av landsbygden m.m., Regeringens skrivelse till , Skr. 1999/2000:14. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:173. 97Antal nötkreatur , meddelanden JO 23 och Jordbruksstatistisk årsbok 2003, och . 98Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson Per . 99Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson . 102Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktpersoner och ; Antal nötkreatur , meddelanden JO 23 ; Jordbruksstatistisk årsbok 2003, och och Husdjur , meddelanden, JO 20 , korrigerad version . 103Jordbruksstatistisk årsbok 2003, och . 104Regler för KRAV-godkänd produktion, KRAV:s hemsida, ,er&type=markningen. Miljöersättningar och projektstöd inom Insatsområde 1 105Uppgifter från hemsida, , och Jordbruksstatistisk 2002, och . 106Samhällsekonomisk analys av ekologisk livsmedelsproduktion, Livsmedels- ekonomiska institutet, 2003. 107Stoltze, M. et al. The Environmental Impacts of Organic Farming in Europe: Economic and Policy, Vol. 108Samhällsekonomisk analys av ekologisk livsmedelsproduktion, Livsmedels- ekonomiska institutet, 2003. 111Ahnström, , Ekologiskt lantbruk och biologisk mångfald – en litteratur- genomgång, lantbruk, , 2002. 112Mäder, P. et al. Soil Fertility and Biodiversity in Organic Farming, Science vol. 296, 31, 1694-1697. 113Ahnström, , Ekologiskt lantbruk och biologisk mångfald – en litteratur- genomgång, lantbruk, , 2002. 114Weibull, ; , and , , Species richness in agroecosystems: the effect of landscape, habitat and farm management, , , , 2002, Article in Biodiversity and Conservation 12: 1335-1355, 2003. 115Samhällsekonomisk analys av ekologisk livsmedelsproduktion, Livsmedels- ekonomiska institutet, 2003. 118Törnquist, ; , och , , Förekomst av bekämpnings- medel i svenska vatten 1985–2001, Sammanställning av en databas, från monitoring och riktad provtagning i yt-, grund- och dricksvatten, Ekohydrologi 65, Avdelningen för vattenvårdslära, , 2002. 119Adolfsson, och , , Minskad bekämpningsmedels- användning genom övergång till ekologisk odling, , Opublicerad rapport till , 2003. 120Bekämpningsmedel i jordbruket 1997/98, Förbrukning i åkergrödor, meddelanden MI 31 . 121Samhällsekonomisk analys av ekologisk livsmedelsproduktion, Livsmedels- ekonomiska institutet, 2003. 123Ekologisk produktion, Resultat av en enkätundersökning till lantbrukare, , . 125Drake, och , , Effekter av olika sätt att producera livs- medel – en inventering av jämförelser mellan ekologisk och konventionell produktion, lantbruk, , . 126Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, Jordbruks- departementet, . 128Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson Per . 129Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson . Miljöersättningar och projektstöd inom Insatsområde 1 130Johnsson, och , , Beräkning av effekten på kväve- utlakningen av miljöersättningen minskat kväveläckage med utgångspunkt i TRK-beräkningarna för , , Opublicerad rapport till , . 131Johnsson, och , , Beräkning av effekten på kväve- utlakningen av miljöersättningen minskat kväveläckage med utgångspunkt i TRK-beräkningarna för , , Opublicerad rapport till , . 132Underhandsuppgifter från , 2003, kontaktperson . 159Plus och minus för miljön, Miljöeffekter av EU:s jordbrukspolitik, Jordbruks- verket, 2003. 133Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, Jordbruks- departementet, . 135Lag (1997:1323) om rätt för kommuner att ge stöd till åtgärder i lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället och För- ordning (1998:23) om statliga bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället. 136Uppdrag att utveckla kvalitetskriterier för våtmarker i odlingslandskapet, Regeringsuppdrag till genom beslut . 137Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson Per . 138Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson . 139Hellström, , Effects of restoration and management regime on the avifaunal composition on Swedish wet meadows, Examensarbete vid , , 2001.