sou · GRB391d10 · 2004-01-01 00:00:00 — Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet (SOU 2002:29) Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Synpunkter på diskussionsbetänkandet Riv ålderstrappan! Livslopp i förändring (SOU 2002:29) har lämnats i tre sammanhang: Spontana synpunkter och åsikter Dokumentation av synpunkter och åsikter från regionala kon- ferenser Denna promemoria innehåller en sammanställning av remissyttran- den. Sammanställningen av spontana synpunkter och åsikter och dokumentation från regionala konferenser presenteras i särskilda sammanställningar. Av 197 remissinstanser har 123 besvarat remissen (remisslista bifogas). Av de remissinstanser som valt att besvara remissen har 13 stycken angett att de inte har några synpunkter på betänkandet. Sammanlagt är det således 110 remissinstanser som lämnat syn- punkter. Sammanställningen av remissvaren är strukturerad i enlighet med presentationen i diskussionsbetänkandet SOU 2002:29. Först redo- visas yttranden från statliga myndigheter, därefter kommuner och landsting och slutligen övriga instanser. Därutöver finns det in- ledningsvis tre avsnitt med övergripande synpunkter. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet A.Övergripande synpunkter utifrån de frågor som ställdes i remissen Beredningens analys och den framtidsbild som målas upp Välkomnar helhetsgreppet över äldre- politiken. Statskontoret menar att man bör sträva efter ett samhälle där äldre och ålder blir alltmer ointressanta begrepp. Utredningen betonar inte den enskildes ansvar för sin egen situation. Instämmer i analys och framtidsbild, men ännu återstår mycket att påverka av attityder och förhållningssätt. Det blir allt vanligare med individuella val än med kollektiva lösningar. Tycker att utredningen är väl underbyggd och relevant och ett bra diskussionsunderlag. Önskvärt vore att de säkerhetsrelaterade frågorna ges mer uppmärksamhet och större utrymme i diskussionen. Anser att det är ett heltäckande och välskrivet dokument som ger en god grund för inriktningen av framtida beslut inom olika samhällssektorer och åtgärder för att äldre skall få en bättre livskvalitet. En förutsättning är att det formuleras konkreta förslag och mål. för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Framhåller att det är ett ambitiöst försök att ge en lättillgänglig sammanfatt- ning av kunskaper om åldrandeprocesser och de delar av äldre- politiken som rör äldre människors möjligheter till aktivitet, del- aktighet och inflytande. Till viss del är genomgången baserad på faktisk kunskap och forskning medan andra delar är mer normativt och ideologiskt hållna. Ett antal av de slutsatser som framförs i betänkandet om orsakssamband har inget stöd i vetenskapliga studier. Menar att utredningen är en ambitiös och bred beskrivning av tänkbara framtidsbilder och möjliga vägval. Finner ingen anledning att ta avstånd från de framtidsbilder som målas upp, men andra grupper i sam- hället får inte glömmas bort. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet (SoS). Tycker att utredningen är ett viktigt kun- skapsunderlag i en rad frågor kring den framtida äldrepolitiken. Ställt mot direktiven kunde mer åtgärdsinriktade förslag ha väntats. Att förslagsställandet är svagt utvecklat hindrar inte att det återfinns ställningstaganden som har karaktär av åtgärdsförslag. utbildningsstöd (SISUS). Delar framtids- analysen. Det kommer att krävas åtgärder inom många områden för att möta de förändringar som en åldrande befolkning innebär. Ställer sig i allt väsentligt bakom de grundläggande åsikter och intentioner som uttrycks i betänkandet. Välkomnar en tänkvärd översikt över aktuella forsknings- och utredningsresultat om den tilltagande äldreproble- matiken. Anser att betänkandet belyser ett komplext problem på ett allsidigt och insiktsfullt sätt. Instämmer helt i betänkandets analyser och åsikter. Delar uppfattningen att åldersnormer inte får vara avgörande för människors delaktighet och inflytande eller för deras möjligheter att utvecklas. Finner framställningen angelägen och värdefull som en grund för fördjupad debatt kring äldrefrågor i generell mening. Betänkandet med bilagor ger en samlad bild av aktuell kunskap i äldrefrågor. Nationella sekretariatet för genusforskning. Ställer sig i grunden posi- tiv till den framtidsbild som målas upp. Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL). Tycker att betän- kandet på ett föredömligt sätt behandlar förutsättningarna för de äldres möjligheter och förhållande till det moderna lärandet. Tar upp intressanta aspekter och resultat. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning (KY). Ställer sig bak- om den framtidsbild som förmedlas. Delar de åsikter som förs fram. I alltför liten utsträckning redovisas eller förs det fram tankar om de möjligheter museisektorn har att lämna bidrag . Här bör skrivningarna stärkas och göras tydligare. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Tycker att beredningen genomsyras av omsorg om de som är eller skall bli äldre. Infallsvinklarna och synpunkterna är många och mång- fasetterade. Delar beredningens tveksamhet om det över huvud taget behövs en särskild äldrepolitik. Instämmer i resonemangen och analyserna av hur huvudproblemen ser ut när det gäller att åldras i samhället och även när det gäller bilden av äldre i arbetslivet. Stöder i allt väsentligt de slutsatser som presenteras och som syftar till att underlätta möjligheterna för äldre att delta och stanna kvar i arbetslivet längre än vad som sker på dagens arbetsmarknad. Delar analysen av äldres situation i arbetslivet och instämmer i beskrivningen att det behövs förändringar för att öka möjligheterna för fortsatt arbete fram till ålderspension. Delar grundsynen på den framtidsbild som målas upp. Instämmer i att det krävs en ny syn på och nya attityder till åldrandet. Delar uppfattningen om behovet av en välfungerande äldrepolitik. Ser positivt på framtidsvisionen men vill sam- tidigt se mer av preciserade kalkyler, konkreta förslag och prio- riteringar. Post och (). Ser positivt på den ambitiösa invente- ringen som gjorts och ser fram emot konkreta förslag som ett resultat av fortsatt utredningsarbete. Har inga invändningar mot den analys och framtids- bild som har målats upp. Ställer sig i stort bakom den vision som målas upp. Viktiga frågor för framtiden lyfts upp, men det saknas tydliga länkar mellan framtids- bilden och hur den skall förverkligas. Verket för Näringslivsutveckling (). Anser att det finns några företeelser eller utvecklingstendenser som bör belysas i det fort- satta arbetet. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Delar i princip rapportens analys av åldrandet och därmed sammanhängande frågor. Ställer sig bakom de värderingar som lyfts fram. (JämO). Stöder reformen med moti- veringen att det finns ett stort värde i arbetet. Tycker att betänkandet ger en intres- sant översikt över ämnesområdet och de många frågeställningar som tillhör området. Instämmer i huvudsak i de synpunkter som framförs. Tycker att betänkandet är ett gediget faktaunderlag som ger en god bild av dagens samhälle sett ur ett äldreperspektiv. Analysen är realistisk och har ett brett samhällsperspektiv och diskussionen är intressant. Tycker att betänkandet ger en god bild av dagens samhälle och bör vara ett viktigt led i arbetet med att förändra attityder till äldre människor. Instämmer i huvudsak i de syn- punkter som framförs. Instämmer i analysen och den framtidsbild som målas upp. Tycker att betänkandet lyfter fram ett antal angelägna frågeställningar som väl förtjänar att uppmärksammas och föras ut till en bred diskussion. (har beslutat att som yttrande från översända vad som respektive parti i kommun- styrelsen anfört som yttrande över betänkandet). (s) och (v) instäm- mer i den framtidsbild som beskrivs, (fp) accepterar i huvudsak den framtidsbild som målas upp och den analys som görs. De frågor som tas upp är viktiga och stämmer väl överens med de områden och frågor som politiker och medborgare i kommunen fört fram. Ställer sig bakom framtidsbilden och anser att analysen är intressant. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Delar i stort den analys och framtidsbild som beskrivs. Tycker att framtidsbilden är möjlig att skapa. Sambandet mellan etnicitet och äldres situation i samhället har dock fått en för låg prioritet i framtidsbilden. Instämmer i den framtidsbild som beskrivs. Instämmer i stort i de olika förslagen till tänkbara fram- tidsbilder. Tycker att de värderingar och ställningstaganden som görs i betänkandet är mycket bra. Delar de förslag till tänkbara framtidsbilder och möjliga väg- val som presenteras. Delar beredningens framtidsbild. Instämmer till stora delar i analyserna och framtids- bilderna. Anser att faktadelen står i överensstämmelse med kom- munens framtidsbild. Samhällsdebatten måste på ett mycket med- vetet och strategiskt sätt fokusera den framtidsbild som målas upp i betänkandet. Man konstaterar att betänkandet fått en alldeles för liten uppmärksamhet. Delar synen på att samhället måste underlätta övergången mellan arbetsliv och pensionering. Delar i stort framtidsanalysen. Håller med om det som står i betänkan- det, men det är viktigt att regering, riksdag, myndigheter och kom- muner m.fl. är beredda att vidta olika åtgärder för att underlätta genomförandet av framtidsbilden med aktiva och delaktiga äldre. Ser goda förutsättningar för konsekvens och kontinuitet i de konkreta förslagen från de olika utredningarna. Anser att analyserna och framtidsbilderna är grundliga och väl genomförda. Betänkandet utgör en värdefull grund för kommande förslag inom det äldrepolitiska om- rådet. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Ser värdet av den framtidsbild som be- tänkandet målar upp och att man redan arbetar i riktning mot att förverkliga delar av visionen. Tycker att betänkandet på ett bra sätt beskriver de möjligheter som finns att på ett annorlunda och nytt sätt utnyttja de mänskliga resurserna. Tycker att betänkandet innehåller många positiva och intressanta tankar om åldrandet, men att det skulle ha vunnit på en högre grad av konkretion. Visionerna skulle öka i intresse om de kopplades till en åtgärdsdiskussion. Ser positivt på den framtidsbild som tecknas som underlag för en bred diskussion om mål och möjliga vägval . Det är en brist att beredningen inte kunnat gå längre i fråga om konkreta förslag utan stannat vid en kompro- miss i form av ett diskussionsunderlag, som inte tydligt visar vilka förslag som kommer att läggas i slutbetänkandet. Handikappförbundens (). Instämmer i stora stycken i de ideologiska utgångspunkterna och i att lyfta fram bredden i äldrefrågorna. Instämmer i stora drag i såväl den övergripande analysen som åtskilligt av tankar och slutsatser. Anser att betänkandet är om- fattande, ambitiöst och att det täcker många olika aspekter. Delar i stort analyser och framtidsbild. i (LO). Tycker att det är en intressant diskussion kring vad åldrandet egentligen är och kring en möjlig framtidsvision för åldrandet. Anser att beredningens tolkning av direktiven och därmed den grundsyn som genomsyrar betänkandet, kan vara motiverad på lång sikt men knappast i perspektivet 2010 2020. SIOS Samarbetsorgan för etniska organisationer i . Tycker att framtidsbilden som skissas är sammanhängande och möjlig att förverkliga. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Anser att betänkandet på ett ambitiöst sätt gjort mycket aktuell kunskap lättillgänglig i ett och samma dokument. Instämmer till stor del i den varierande och intressanta diskussionen med mycket nytänkande kring äldres liv och möjligheter. Tycker att stora och viktiga frågor lyfts fram på ett enkelt sätt och tydliggör behovet av att se den verklighet som kommer att möta morgon- dagens äldre och behovet av strategier för att möta den verk- ligheten. Stödjer de tankar och idéer som redovisas. Tycker att betänkandet är mycket intressant och en upplyftande läsning. Svenska Röda Korset. Skriver att betänkandets titel är slagkraftig och ger associationer till idérikedom och innovationer. Bered- ningen lyckas inte helt genomföra den goda ambitionen. Betänkan- det har en tendens att lyfta ut isolerade företeelser och göra dem åldersrelaterade. Det är som om 65-årsstrecket innebär att ta steget från ett liv till ett annat. Anser att ett bra helhetsgrepp tas på de äldres frågor. Akademikers (). Delar bered- ningens syn på att kraftfulla politiska insatser måste till för att främja nya livslopp. Anser att mycket talar för att betänkandet kommer att få stor betydelse för den fortsatta debatten. Gerontologiska Sällskap (SGS). Anser att betänkandet är en välskriven samhällsvetenskaplig översikt av frågor som främst handlar om den tredje åldern. Fyller en viktig funktion genom att poängtera betydelsen av denna forskning. Frågeställningarna skulle ha kunnat konkretiseras mer för att få fart på diskussionen. Tycker att de strukturer som betänkan- det vill eftersträva redan finns i bland annat organisationer som hembygdsrörelsen och borde kunna lyftas fram. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Tycker att det är en brist att förberedelsen för att bryta upp från jordelivet inte nämns i någon mening. Betän- kandet ger goda och nödvändiga fingervisningar för hur män- niskors kapacitet och möjligheter skall kunna tas tillvara i ett förändrat livslopp. Tycker att analyser och framtidsbild konkretiserar de problem som kommer att uppstå i takt med samhällets utveckling och åldersstrukturering. Tycker det är värdefullt att få all denna information samlad på ett ställe och att det är en intressant läsning. Men förfarandet innebär att mycket arbete på att ta fram förslag läggs på remissinstanserna. Det skulle ha varit bättre med en tydlig majoritetsskrivning med reservationer än med urvattnade förslag som resultat av en strävan att nå konsensus. Regeringens önskemål att beredningen skall lägga särskild vikt vid att ge äldre förutsättningar att delta och ha inflytande i arbetsliv och samhälle är det som gör att betänkandet är av stort värde och bör kunna medföra en positiv utveckling av äldres livsbetingelser och för- hållandet mellan äldre. Anser att betänkandet innehåller många tankar och målsättningar som är viktiga och sympatiska och som det går att ställa sig bakom. Tema Äldre och åldrande, . Är i stora drag positiv till den grundläggande ansatsen och till de olika åtgärder som skisseras. Innehåller mycket tankar och stoff som är värt att beaktas och ger en god grund för det fortsatta arbetet inom aktuella områden. Tycker betänkandet är en utmärkt kartläggning över allt som behöver åtgärdas för ett vardagsliv, arbetsliv och samhällsliv som är bättre anpassat till de äldre. Är mer eller mindre positiv till alla förslag som läggs fram. Problemet är att det är så många förslag. Beredningen måste prio- ritera vad som är viktigast och konkretisera hur förslagen skall genomföras. Anser att betänkan- det är en välskriven samlad kunskapsbas beträffande frågor som främst handlar om den tredje åldern. Fyller en viktig funktion genom att poängtera vikten av forskning om äldres vardagsliv som Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet är mycket sällsynt i . Riskerna är stora att äldrepolitik redu- ceras till äldreomsorgspolitik. Initiativ och åtgärder som den egna organisationen kan och är beredd att vidta för att förverkliga framtidsbilden Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning (KY). Myndigheten har vid anställningsförfarande tagit hänsyn till åldersrelaterade fak- torer. Myndigheten kan lämna upplysningar om sitt synsätt när det gäller tillträde till utbildningar. Information till utbildningsanord- nare och att framhålla betydelsen av ett livslångt lärande. Frågor som rör den åldrande befolkningen och arbetslivet är ett område där ITPS utför analyser och utvärderingar med tillväxtperspektiv. Tillväxteffekter av att äldre personer skulle arbeta mer och högre upp i åldrarna än analyseras. Politikens möjligheter att underlätta det egna före- tagandet och entreprenörskapet, inte minst för den äldre befolk- ningen, som således kan förbli yrkesaktiva längre, är ett annat område där ITPS skulle kunna bidra med analyser. ITPS analyserar sambandet mellan människors kompetens, humankapital och effek- ter på den nationella tillväxten. Ett äldreperspektiv i analyserna är betydelsefullt att utveckla. ITPS regionalpolitiska uppdrag kan utgöra en resurs för fördjupade diskussioner om de regionala problemen. Tar fram rapporter och arbetar konkret till- sammans med andra aktörer i strategiska allianser med analyser, idéer och insatser när det gäller den relativt stora mängden per- soner med utländsk bakgrund i arbetsför ålder som står utanför arbetsmarknaden. Har i regleringsbrev fått i uppdrag att utforma en samlad strategi för hur målet om ett tillgängligt transportsystem för funktionshindrade skall uppnås . Strävar efter att fortsätta med en mångfasetterad forskning om äldre trafikanter så att VTI inte enbart fokuserar på äldres problem eller ser äldre som objekt utan också lyfter fram de resurser som äldre har samt deras perspektiv. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Forskning om äldre och åldrande personer behöver både breddas och fördjupas. Därför har initiativ tagits för att diskutera samarbete med ett för äldre och handikappade som drivs vid . Har definierat kompetensförsörjningen i arbetslivet som en nyckelfråga för företagens fortsatta tillväxt och utvecklingsmöjligheter. Har skickat en skrivelse till SENIOR 2005 om behovet av pilotprojekt där olika åtgärder provas. Förändringsarbete som skall leda till ett nytt eller förändrat synsätt på äldrefrågor omfattar samtliga styrelsens sektorer. Det pågår en process där mångfalds- och integrationsfrågorna satts i centrum och har tagit fram en mångfaldsplan. Syftet är att utveckla mångfalden så att länet skall bli mer attraktivt för företagande och boende. Arbets- miljöinspektionen, , , och har antagit ett gemensamt åtgärds- program för att minska sjukskrivningarna samt öka livskvalitet och hälsa i länet. Olika former av samråd med medborgarna kan utveck- las och få betydelse för planering och utformning av många aktiviteter. Satsa på ett flexibelt sätt att tillgodose den äldre arbets- kraftens behov. Stimulera och underlätta egenföretagandet. Biblio- teken skall utgöra en särskilt viktig mötesplats, en arena för att utveckla delaktighet och ett informationscentrum. De centrala och lokala samverkansråd som finns i kommu- nen kan ges en utökad roll i syfte att förstärka inflytandet för mål- gruppen. För att öka tryggheten hos malmöborna har kommunen inrättat ett brottsförebyggande råd. Ökar stödet till anhöriga/när- stående genom att öka informations- och utbildningsinsatser till målgruppen. Bedriver folkhälsoarbete i syfte att främja hälsa och öka livskvaliteten för malmöborna. Arbetet bedrivs inom samtliga kommunala verksamheter i samarbete med föreningsliv, näringsliv, myndigheter och enskilda. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Ett aktivt förändringsarbete efter principen om alla nämnders ansvar för handikappolitiken. Med stigande ålder upp- kommer i högre grad olika funktionshinder. Skiljer inte på äldre och funktionshindrade i tillgänglighetsarbetet. När det gäller att förbereda sitt åldrande kan kommunen ge stöd för att få igång sådana processer. När det gäller att lämna arbetslivet kan kommunen som arbetsgivare påverka förhållandena på kommunens olika arbetsplatser. Initiera förebyggande hälsoarbete bland äldre personer utan behov av vård- och omsorgsinsatser. Skapa ökade utvecklingsmöjligheter för äldre inom förvalt- ningen. Utveckla brukarinflytandet och samverkan i ett folkhälso- arbete med äldre personer i fokus. I pensionärsrådet kommer fortsättningsvis att diskuteras även andra ämnen än rena omvårdnadsfrågor. Kommunen skall ta fram olika förslag för äldre arbetskraft som inte orkar att få andra arbetsuppgifter. Kommunen kommer att ta fram ett dokument om vad den som bor i villa/radhus kan göra för att planera sitt kvarboende. Skapa arbetsformer för att ta till vara erfarenhet och historisk kunskap även för den som inte kan eller orkar arbeta i full omfattning. Kommunen som god arbetsgivare och kommunen som flexibel vårdgivare. Har påbörjat arbetsgivarskapet med målet att bli en av kommunsveriges bästa arbetsgivare fram . Syftet är att personalen skall må bra, trivas och utvecklas. Kommunen kommer att användas för fältstudier av hur samhället kan skapa möjligheter till ett fortsatt gott liv för de äldre som inte kan eller har möjligheter att fortsätta att bo på egen hand. Det övergripande målet med forskningen är att utveckla kunskap om hur en medveten arkitektonisk utformning in- och utvändigt kan skapa psykosocialt stödjande miljöer för boende i äldrevården, men även som stöd för äldreomsorgspersonalen. Arbeta för att äldre får samma tillgång till fortbildning som yngre personer. Öka möjligheterna till flexibla lösningar. För- bättra arbetsmiljön och anpassa den till den äldre arbetskraften i högre utsträckning. Skapa forum för att ta till vara de äldres syn- punkter och kunskaper. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Regeringen och kan exempel- vis agera via justeringar i lagar, information, initiering och finan- siering av forskning samt samverka med andra berörda instanser. Vill framhålla betydelsen av att, särskilt i storstadsområden, i högre grad ha ett segregationsperspektiv på äldrefrågan. ansluter sig till den etiska platt- form som lagt fast i sitt beslut med anledning av Prio- riteringsutredningen som bl.a. innehåller människovärdesprincipen. etiska program, Etik i Sörmanland – Värdegrund, val och bemötande. I har beslutats i kommuner och landsting om en Länsstrategi för folkhälsoarbetet. Länsstrategin harmoniserar med det centrala förslaget i betänkandet. har påbörjat ett mer omfattande och långsiktigt arbete för att för- bättra hälsan och skapa goda arbetsplatser inom hälso- och sjuk- vården. ingår i arbetsmiljöprogram som är en bred satsning på att komma till rätta med sjukfrånvaron. har tillsammans med kommunerna arbetat med att utveckla mötesplatser, Äldreting, där de äldre erbjuds möta politiker i kommuner och landsting för dialog och delaktighet. Även satsat på studiecirklar – lärande mötesplatser som vänder sig till hela befolkningen. Vid Äldretinget 2002 föreslogs att lands- tinget skall medverka till att skapa generationsöverbryggande mötesplatser för att påverka äldres attityder till de unga och de ungas attityder till de äldre. och kommunerna har utarbetat en gemensam folkhälsopolicy med fem mål: ökad gemenskap och delaktighet, goda uppväxtvillkor, ökad kompetens och sysselsätt- ning, bättre livsmiljöer samt hälsosammare levnadsvanor. Ett av förbun- dens strategiska kraftsamlingsområden inriktar sig mot att säker- ställa resursbehovet och personalförsörjningen i ett långsiktigt perspektiv. En mängd olika lösningar för arbets- tid, arbetsinnehåll etc. växer fram som ger både medarbetare och företag goda förutsättningar. Arbetar aktivt mot medlemsorganisa- tionerna för att ge stöd åt en utveckling av en policy och en företagskultur som bekämpar myter och fördomar om äldre på arbetsplatsen. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Åtgärder som riksdag och regering bör vidta för att ge förutsätt- ningarna för att förverkliga framtidsbilden Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning (KY). Regeringen bör seriöst utreda hur en större arbetskraftsinvandring kan motverka den demografiska utvecklingen i landet. Fullfölja sin ambition med en proposition om vägledning och validering i hela landet. Utreda konsekvenserna av en åldrande befolkning på regional och lokal nivå i relation till tillväxten i landet.