sou · GRB3130d3 · 2004-01-01 00:00:00 — En arbetslös som studerar kan få arbetslöshets- ersättning om han eller hon befinner sig i s.k. omställning, dvs. har beviljats arbetslöshetsersättning och , från det att han eller hon senast uppbar ersättning, åter blir arbetslös. gjordes en ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkringen som innebar att heltidsutbildningen skall vara avslutad för att arbetslöshetskassan skall bortse från studie- tiden vid prövning av rätt till arbetslöshetsersättning. Aktivitets- stöd lämnas med till den som deltar i ett arbetsmark- nadspolitiskt program utan att vara berättigad till arbetslöshets- ersättning. Fr.o.m. gäller att aktivitetsstöd till ett högre belopp lämnas i sådant program under ferieuppehåll i stu- dierna. Förutsättningar för aktivitetsstöd till sådant högre belopp är bl.a. att personen skulle ha varit berättigad till högre arbetslös- hetsersättning än per dag enligt de tidigare reglerna för arbetslöshetsersättning. Ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem till- godosedda på annat sätt har enligt socialtjänstlagen (2001:453) bland annat rätt till ekonomiskt bistånd av försörjning och för sin livsföring i övrigt. Biståndet skall motsvara en skälig levnadsnivå. Det innebär att biståndet utgör ett yttersta skyddsnät när inga andra försörjningsmöjligheter finns. Det innebär också att männi- skor som akut är utan pengar kan få hjälp i en nödsituation. Men den enskilde måste först utnyttja alla andra vägar som normalt står honom eller henne till buds. Den som kan arbeta är till exempel skyldig att söka arbete. Det finns också en skyldighet att delta i verksamheter som anordnas för arbetslösa. Personer som gjort vad de kan för att klara sin försörjning på egen hand, men ändå saknar inkomster eller andra medel motsvarande en skälig levnadsnivå, har som regel rätt till ekonomiskt bistånd. När det gäller vuxna studerande anses de normalt sett få sina behov tillgodosedda genom stödformer som finns inom studie- medelssystemet och vuxenstudiestödet. Men det är ytterst för- hållandena i den enskilda livssituationen som avgör om en person som studerar har rätt till ekonomiskt bistånd. Nivån på biståndet bestäms utifrån reglerna om försörjningsstöd och riksnorm. Finns särskilda skäl kan beräkna kostnaderna till en lägre nivå än riksnormen. infördes en ny möjlighet för att ställa vissa krav på yngre personer som får försörjningsstöd. Bestämmelsen tar i första hand sikte på personer som inte fått fäste på arbetsmarknaden eller kommit in på någon regul- jär utbildning och inte heller har kunnat beredas deltagande i något lämpligt arbetsmarknadspolitisk program. Bakgrunden till föränd- ringen var regeringens bedömning att det är särskilt olyckligt om unga människor riskerar att börja sina yrkesliv med ekonomiskt bistånd. Förändringen innebär att socialnämnden kan begära att den som får bistånd skall delta i av nämnden anvisad praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet om han eller hon inte har kunnat beredas deltagande i något lämpligt arbets- marknadspolitisk program. Bestämmelsen omfattar även stude- rande med tillgång till finansiering i särskild ordning, men som för under studieuppehåll behöver ekonomiskt bistånd för att klara sin försörjning. har kommunerna möjlighet att betala ut introduk- tionsersättning till skyddsbehövande och andra som omfattas av det kommunala flyktingmottagandet och som deltar i ett intro- duktionsprogram. Kommunerna fastställer själva introduktions- ersättningens utformning och storlek. trädde den nya studiestödslagen och därmed det nya studiestödssystemet i kraft. Förändringarna innebar bl.a. att bidragsdelen i studiemedlen höjdes med och att lånedelen minskade i motsvarande mån. För vuxna studerande på grundskole- och gymnasienivå infördes en möjlighet till en högre bidragsnivå. Vidare möjliggjordes för vissa studerande att få ett tilläggslån med ca . Reformen innebar även att den övre åldersgränsen för att vara berättigad till studiemedel höjdes från 45 till . Systemet bygger på en veckoberäkning med en längsta tid som studiemedel kan lämnas på respektive utbildningsnivå. På efter- gymnasial nivå kan studiemedel normalt lämnas . Möjligheten att komplettera studiemedlen med sidoinkomster utan reducering av studiestödet har ökat betydligt. Genom studiestöds- reformen har de studerande dessutom infogats i det allmänna pen- sionssystemet genom att studiebidraget är pensionsgrundande. Återbetalningssystemet har stramats åt, men har trygghetsregler som kan nyttjas för att begränsa återbetalningen. lerna ger låntagaren rätt att få nedsättning av årsbeloppet på ett sätt som tar hänsyn till låntagarens betalningsförmåga. Studiemedelssystemet är generellt till sin karaktär. Alla som omfattas av systemet har i princip rätt till lika stort studiestöd oavsett ålder, familjesituation och bostadsort. En grundläggande princip i studiestödssystemet är att speciella behov föranledda av t.ex. bostadskostnader, barn, särskilda kostnader på grund av handikapp etc. skall tillgodoses inom ramen för andra förmånssystem. har antagit en lag (2002:624) om rekryte- ringsbidrag till vissa vuxenstuderande (prop. 2001/02:161, bet. UbU 2001/02:15, rskr. 2001/02:312). Avsikten är att rekryterings- bidraget skall komplettera studiestödssystemet och användas inom ramen för kommunernas uppsökande verksamhet, för att stimulera vuxna som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som har något funktionshinder till studier på grundskole- och gymnasienivå. Det studiesociala området i övrigt Vissa andra viktiga förändringar har gjorts på det studiesociala området utöver införandet av ett nytt studiestödssystem. Studentinflytandet har ökat genom de förändringar som infördes i högskolelagen (1992:1434) och i högskoleförordningen (1993:100) efter förslag i regeringens proposition Studentinfly- tande och kvalitetsutveckling i högskolan (prop. 1999/2000:28). Bestämmelserna markerar att studenterna skall ges möjlighet till det inflytande som behövs för att på ett effektivt sätt kunna delta i och påverka verksamheten i högskolan. Personskadeskyddet för studerande vid statliga universitet och högskolor har förbättrats genom ändringar i högskoleförordningen och i förordningen (1993:221) för med anledning av propositionen Personskadeskydd för studenter (prop. 1999/2000:5). gäller således en försäk- ring i som ger högskolestudenter ett personskadeskydd motsvarande det som arbetstagare har. Regeringen har i propositionen Likabehandling av studenter i högskolan (prop. 2001/02:27) föreslagit en ny lag om likabehand- ling av studenter i högskolan. Den skall ha till ändamål att på hög- skoleområdet främja lika rättigheter för studenter och sökande och motverka diskriminering på grund av studenters könstillhörighet, etniska tillhörighet, sexuella läggning eller funktionshinder. Riks- dagen har beslutat i enlighet med propositionen (bet. 2001/02:UbU:5, rskr. 2001/02:101). Pågående utredningsarbete som anknyter till de studerandes ekonomiska och sociala situation Regeringen har beslutat om direktiv (dir. 2001:104 och dir. 2002:118) till en utredning som skall analysera samt föreslå änd- ringar i reglerna om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst. Även den särskilda beräkningsgrunden för föräldrapen- ning skall ingå i utredningen. Utredaren skall föreslå grundläggande principer för rätten att behålla en sjukpenninggrundande inkomst under tid då förvärvsarbete inte utförs. Vidare har regeringen beslutat om direktiv (dir. 2002:47) till en översyn av studiehjälpen. Utredaren skall se över studiehjälps- systemet, dvs. studiestödet för studerande under i gymnasie- skolan och annan motsvarande utbildning. Utredaren skall bl.a. klargöra studiehjälpens syfte, dess roll i relation till olika ekono- miska stödformer på det familjepolitiska området och dess grad av måluppfyllelse. Behovet av en översyn Studenters behov av ekonomiskt stöd är mycket skiftande. Studiestödssystemet är tänkt att fungera tillsammans med övriga trygghetssystem, där de olika systemen dock har sina speciella roller i samhället. Studerande med försörjningsbörda har således möjlighet till kompletterande ekonomiskt tillskott, främst i form av barnbidrag och bostadsbidrag. Det har emellertid framförts kritik mot den nuvarande ordningen. Bland annat har vissa kvalifi- kationsvillkor som finns inom sjuk-, föräldra- och arbetslöshets- försäkringen samt vissa andra kriterier som gäller för t.ex. ekono- miskt bistånd och bostadsbidrag kritiserats. Det behövs därför en samlad granskning av hur de olika förmånssystem som studerande kan beröras av , inklusive studieuppehåll, sam- spelar. Gränssnitten behöver kartläggas. För studerande som blir sjuka eller får barn kan den ekonomiska situationen förändras beroende på att vissa trygghetssystem, såsom sjuk- och föräldraförsäkringen, är inkomstrelaterade. Således kan studerande som blir sjuka eller väl- jer att bilda familj hamna i en ekonomisk situa- tion som försvårar fortsatta studier. För personer som varvar arbete med studier kan såväl möjlig- heterna att uppbära arbetslöshetsersättning som ersättningsnivåer komma att påverkas, vilket i sin tur kan påverka den enskildes vilja och möjlighet att studera. är det en bärande princip i arbetslöshetsförsäkringen att rätt till ersättning förutsätter en var- aktig anknytning till arbetsmarknaden och att personen aktivt söker ett nytt arbete. Studiestöd lämnas endast under studietid. har de studerande normalt en period då de själva måste svara för sin eko- nomiska försörjning eftersom studierna ofta är organiserade med ett längre uppehåll . Eftersom studeran- degruppens ekonomiska behov och förutsättningar varierar , inklusive studieuppehåll, bör dessa frågor belysas. När det gäller möjligheterna att uppbära arbetslöshetsersättning vid studieuppehåll är det viktigt att erinra om arbetslöshetsförsäk- ringens roll som omställningsförsäkring från ett arbete till ett annat. Det reformerade studiestödet kan ge konsekvenser för vissa stu- derandehushåll som uppbär bostadsbidrag, eftersom studiebidraget ingår i den bostadsbidragsgrundande inkomsten. För att änd- ringarna i studiestödssystemet inte skulle leda till minskade bostadsbidrag tog initiativ till införandet av en tillfällig lag, lagen (2001:525) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag för . Den tillfälliga lagen innebar att av bidragsdelen i studiemedlen ingick i den bidragsgrundande inkomsten. Lagen trädde i kraft . beslu- tades en ny lag med samma innehåll (SFS 2001:1111). Denna lag infördes i avvaktan på en långsiktig lösning. Ytterligare analyser om bostadsbidragets roll och alternativa utvägar i syfte att nå en långsiktig lösning behöver därför göras. Utredaren skall göra en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika utbildningsnivåer under den samlade studietiden, inklusive studieuppehåll. mot bakgrund av de studerandes skiftande sociala situation, kart- lägga samspelet mellan studiestödssystemet och andra förmåns- system som socialförsäkringssystemet inklusive bostadsbidrags- systemet samt det ekonomiska biståndet enligt socialtjänstlagen och arbetslöshetsförsäkringen. Utredningen skall omfatta studerande i högskoleutbildning, annan eftergymnasial utbildning inklusive kvalificerad yrkesutbild- ning (KY) samt vuxenutbildning. Det skall ingå i analysen att beskriva i vilka avseenden den eko- nomiska situationen för studerande liknar respektive skiljer sig från den ekonomiska situationen för övriga grupper i samhället. Utreda- ren skall lämna underlag till regeringens fortsatta överväganden om behovet av att anpassa systemen till olika studerandegruppers behov. Motiv för och konsekvenser av olika alternativ skall redo- visas. De befintliga systemens grundstruktur skall ligga fast. Till de grundläggande principerna hör bl.a. inkomstbortfallsprincipen. Den särskilda utredaren skall analysera om gränsdragningen mellan studiestödssystemet och å ena sidan socialförsäkringssystemet inklusive bostadsbidragssystemet och det ekonomiska biståndet å andra sidan behöver förtydligas. Om utredaren finner alternativa möjligheter att förtydliga gränserna mellan systemen skall sådana möjligheter och konsekvenserna av dem redovisas för såväl staten som kommunerna. Utgångspunkten för uppdraget skall vara att underlätta livslångt lärande och att studiestödssystemet och övriga förmånssystem skall fungera väl tillsammans. Det är även viktigt att systemen bidrar till jämställdhet mellan kvinnor och män samt främjar barnafödandet. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen skall utredaren endast kartlägga hur arbetslöshetsförsäkringen samspelar med studie- stödssystemet. Som ett särskilt uppdrag skall den särskilda utredaren föreslå hur det nya studiestödssystemet bör samverka med bostadsbidraget på lång sikt, i enlighet med tillkännagivande (bet. 2000/01:BoU12). I de fall utredarens förslag innebär att författ- ningar behöver ändras, skall utredaren lämna förslag till sådana änd- ringar. Utredaren skall samråda med utredningen om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst (dir. 2001:104 och dir. 2002:118) och med utredningen om översyn av studiehjälpen (dir. 2002:47). Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Tilläggsdirektiv till Studiesociala utred- ningen (S 2002:13) Beslut vid regeringssammanträde . Analys av förutsättningarna för att införa ett barntillägg till stu- derande Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade statsrådet en särskild utredare med uppdrag att göra en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika utbildningsnivåer under den samlade stu- dietiden, inklusive studieuppehåll (dir. 2002:120). Utredaren skall enligt direktiven redovisa uppdraget . Regeringen ger utredaren i uppdrag att även analysera förutsätt- ningarna för att införa ett barntillägg till studerande. Syftet med analysen skall vara att undersöka vilka möjligheter det finns att på ett effektivt sätt underlätta den ekonomiska situationen för stude- rande med barn. Utredaren skall särskilt analysera hur ett even- tuellt barntillägg kan påverka samspelet mellan studiestödssystemet och andra förmånssystem samt vilka ekonomiska och andra konse- kvenser det kan få för den enskilde studerande. I den mån utreda- ren finner att förutsättningar finns för att införa ett barntillägg till studerande, skall kostnaden för detta beräknas och förslag till finansiering lämnas. Studiesociala utredningen har genomfört en enkätundersökning för att belysa den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika studienivåer. Undersökningen gjordes i samarbete med (). Enkäten skickades till 2 026 utvalda personer som studerat . Urvalsprocessen var ett stratifierat urval, dvs. urvalspersonerna valdes slumpmässigt ur 24 i förväg bestämda grupper (s.k. strata). Svarsfrekvensen blev , vilket bedöms som ganska högt vid denna typ av undersökning. av de tillfrågade har uppgett att de inte studerade . Dessa har inte beaktats i den fortsatta analysen. Drygt en fjärdedel av de svarande har tvingats avstå från studier på grund av sjukdom . Det rör sig i all- mänhet om ganska korta sjukperioder, mer än tre fjärdedelar av dem som uppgett att de varit sjuka svarar att den längsta sjukperio- den varade mellan 1–. Utredningen konstaterar att närmare tre fjärdedelar av de sjuka studerande inte har anmält sin sjukdom till . Kvinnor sjukanmäler sig något mer än vad männen gör. Studerande med barn sjukanmäler sig mer än studerande utan barn. Nästan två tredjedelar av gruppen med barn har sjukanmält sig vid sjukdom medan av gruppen utan barn har avstått. Av dem som anmält sig har så gott som alla fått sjukpenning eller fortsatt rätt till studiemedel. Drygt hälften av de svarande är medlemmar i någon arbetslöshets- kassa. Av dessa har beviljats ersättning löpande , har beviljats ersättning i samband med ferier och sökt men fått avslag på sin ansökan. Av dem som sva- rade på enkäten studerade endast under en del av året, vilket kan förklara att vissa fått löpande ersättning. Mindre än en femtedel av de studerande i enkäten har sökt bostadsbidrag. Fjorton procent har sökt och blivit beviljade bidrag och har sökt men fått avslag. Svarsfördelningen visas i diagrammet nedan. Har du sökt bostadsbidrag? Nej, dåligt insatt De flesta studerande klarar sig utan bostadsbidrag och merparten tror inte heller att de skulle vara berättigade till bidrag. Som fram- går av diagrammet kan det dock finnas andra skäl till att man avstår från att söka bostadsbidrag. Sjutton procent uppger att de är för dåligt insatta i hur regelverket fungerar. Detta är särskilt vanligt bland yngre personer; inom urvalskategorin under uppger en fjärdedel att de är för dåligt insatta i reglerna. Det kan innebära att många ungdomar avstår från att söka ett bidrag de skulle varit berättigade till på grund av bristande information. Det har också uttryckts oro för att personer som är berättigade till bostadsbidrag avstår från att söka bidraget eftersom de är rädda för framtida återbetalningskrav. Undersökningen ger visst stöd för den uppfattningen. Av dem som uppgett att de inte sökt bostads- bidrag trots att de tror sig vara berättigade till det uppger en femte- del att de befarat att de skulle få återbetalningskrav och att de där- för avstått från att söka. Framför allt kvinnor och yngre personer oroar sig för återbetalningskraven. Av samtliga studerande har sökt och beviljats social- bidrag och endast en procent sökt och fått avslag. Det är vanligare bland studerande med barn samt bland studerande på folkhögskola och komvux att ha sökt socialbidrag. Underlaget är för litet för att dra några säkra slutsatser om de studerande som beviljats socialbidrag. Det är dock värt att notera att de som beviljats socialbidrag grovt faller in i två grupper: de som uppburit socialbidrag om högst en månad och de som uppburit bidraget en period eller längre. Av högskolestudenterna är andelen som haft socialbidrag inte ens mätbar medan en stor majoritet av socialbidragstagarna som läser på komvux uppburit socialbidrag eller längre. Anmärkningsvärt är också att mer än hälften av männen som beviljats socialbidrag haft detta eller längre. Nästan en tredjedel av de studerande har barn. Vanligast är att stu- derande har två barn, men nästan en tredjedel av gruppen med barn har tre barn eller fler. Har du barn? Utredningen har också frågat hur studiesituationen påverkat inställningen till att skaffa barn. En majoritet upplever inte att stu- dierna har påverkat deras inställning. En knapp fjärdedel har dock valt att vänta med att skaffa barn till dess att de avslutat sina stu- dier. Av dem som anser att studierna påverkat deras benägenhet att bilda familj svarar att det påverkat i hög eller mycket hög grad och att studierna tar mycket tid och därför är svåra att förena med ansvaret som förälder. En bättre studiesocial situation skulle alltså underlätta för de studerande att skaffa barn. Diagrammet nedan visar de svarande som anser att den ekono- miska situationen påverkat deras inställning. I hur hög grad påverkar den ekonomiska situationen din inställning till att skaffa barn? Den ekonomiska situationen har alltså stor betydelse vid familje- bildning. Det märks också på att anser att det i hög grad och att det i mycket hög grad påverkat samt att de vill skaffa sig ett stabilt jobb med säker inkomst innan de skaffar barn. Även utformningen av de sociala trygghetssystemen påverkar inställningen till att skaffa barn . Diagrammet nedan visar i vilken grad de svarande anser att detta påverkat deras inställning. I hur hög grad påverkar de sociala trygghetssystemen din inställning till att skaffa barn? Varken låg eller hög grad En knapp fjärdedel har valt att vänta med familjebildning. Av dessa anser en majoritet att de sociala trygghetssystemens utformning påverkat deras inställning till att bilda familj . Det är således möjligt att bättre anpassade regler mellan de olika trygg- hetssystemen skulle kunna påverka studerandegruppens inställ- ningen till att skaffa barn. Av de studerande som har barn i åldrarna 0–har sammanlagt uppburit föräldrapenning . Tju- uppger att de inte har kvar. Undersökningen ger inget underlag för att uttala sig om vård- bidraget. Ekonomisk och social situation ? Du är en av 2 000 personer som studerade och som har blivit slumpmässigt utvald att delta i undersökningen om förhållanden för studerande. Under- sökningen genomförs av () på uppdrag av Studiesociala utredningen. På uppdrag av regeringen gör Studiesociala utredningen en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika utbildningsnivåer. Mer information om utredningen hittar du på . är ett viktigt inslag i utredningsarbetet. har vi fått många spontana kommentarer och synpunkter från enskilda studerande. Vi vill med den här enkäten få en mer systematisk bild av de problem som kan möta dagens studerande. av sekretesslagen (SFS 1980:100). Efter undersökningens slut avidentifieras undersökningen genom att personnummer tas bort. Utredningen får endast en redovisning av det samlade resultatet utan möjlighet att se vilka individer som svarat på frågorna. som kommer att användas i undersökningen är: Namn och adress från Registret över totalbefolkningen (RTB). Personnummer, skolform, kön och ålder från Registret över per- soner i utbildning . Ditt deltagande är mycket viktigt så vi hoppas att du vill ta dig tid att besvara frågorna i enkäten. För att vi ska kunna få en rättvisande bild av situationen för studerande är det viktigt att många svarar på enkäten. lämna särskilda kommentarer till frågorna eller göra oss uppmärk- samma på problem som vi inte frågar om? Du är välkommen att ta kontakt med oss och framföra det som känns angeläget för dig. Du kan göra det via mail till eller via brev till Studiesociala utredningen, , Spektern, 103 33 . Har du frågor om undersökningen är du välkommen att kontakta utredningen. Med tack på förhand för Din medverkan! Studerade du 2002? Gå till fråga 2 (universitet/högskola, vuxenutbild- ning, folkhögskola eller kvalificerad yrkes- Ja, del av året Gå till fråga 2 Tack för ditt svar! 2Har du varit sjuk och Gå till fråga 8 Hur har du varit 2–5 gånger Mer än 5 gånger Hur länge var du sjuk? (Om du varit sjuk ange den gång du varit sjuk längst tid) Har du anmält till att du Ja, jag har begärt och fått fortsatt rätt till Gå till fråga 8 Ja, jag har begärt och fått sjukpenning Gå till fråga 8 Ja, men fått avslag Gå till fråga 6 Gå till fråga 8 Bilaga 3 SOU 2003:130 Vad var orsaken till att avslagit din begäran? inkomst (SGI) registrerad för tidigare arbete Jag hade inte rätt till sjukpenning under Jag begärde rätt till fortsatt studiemedel under min sjukdom, men bedömde inte att jag var oförmögen att stu- Har du överklagat försäkrings- kassans beslut att inte bevilja dig sjukpen- Är du medlem i någon arbetslöshetskassa? Gå till fråga 12 9Har du ansökt om arbetslöshetsersättning från arbetslöshets- kassan? Gå till fråga 12 Gå till fråga 12 Ja, jag har sökt men fått avslag Gå till fråga 10 Gå till fråga 12 SOU 2003:130 Bilaga 3 10 Vad var orsaken till att du inte blev beviljad Jag uppfyllde inte arbetsvillkoret Jag bedömdes inte stå till arbetsmarkna- 11 Har du överklagat arbetslöshets- kassans beslut att inte bevilja dig arbetslös- 12Har du ansökt om bostadsbidrag från ? Ja, jag har sökt och blivit beviljad Gå till fråga 13 Ja, jag har sökt men fått avslag Gå till fråga 15 Gå till fråga 17 Gå till fråga 17 Nej, men om jag sökt skulle jag troligen Gå till fråga 14 13Hur länge har du fått bostadsbidrag ? 4 – 6 månader Gå vidare till fråga 17 7 – 11 månader 14 Varför sökte du inte bostadsbidrag trots att Jag befarade att jag skulle bli återbetal- du troligen skulle vara berättigad? Jag skulle ha fått ett litet belopp, ej värt Jag vill försöka klara mig på egen hand Gå vidare till fråga 17 15 Vad var skälet till att du fick avslag på din Jag hade endast studerat del av året och ansökan om bostadsbidrag?