sou · GRB391d12 · 2004-01-01 00:00:00 — Här skiljer sig svaren mellan de skandinaviska länderna och länder- na i södra . Som exempel kan nämnas att i svarade att det skulle vara bra, medan ansåg att det skulle vara dåligt och varken det ena eller andra. Motsvarande svar för var som ansåg att det skulle vara bra, som tyckte att det skulle vara dåligt och som ansåg varken bra eller dåligt. Den sista frågan avseende vård och omsorg handlade om vem som är bäst på att fatta beslut om vilken service äldre, som är i behov av vård och omsorg, behöver. Frågan ställdes både och . Resultaten visade att det skett en förändring till förmån för den äldre själv, eller en släkting eller nära vän, och minskat för medicinska professionen. Andelen som ansåg att vårdgivarna skulle bestämma vilken service den äldre skulle få var liten och hade minskat ytterligare . Det var knappt någon skillnad mellan män och kvinnor när det gäller svaren Bilaga 5 till Fakta och frågeställningar... på denna fråga. Däremot ökade andelen som svarar den äldre själv med ökande ålder: 15 (), 25 (), 40 () och 55+ (). Vem är den bästa personen att besluta om vilken service som den äldre skall få? Urval av EU-länder samt i genomsnitt för alla EU-länder 1999. 3 De äldres synpunkter Flera undersökningar visar att de flesta äldre hellre vill ha vård och omsorg från det offentliga än av anhöriga, frivilliga organisationer eller privata alternativ (1993, Svallfors 2001 och ). I den svenska Eurobarometern riktad till personer , som genomfördes , ställdes en fråga om vem som i första hand borde göra mer för att täcka det ökade behovet av vård och omsorg. Svaren visade ett mycket starkt stöd för kommuner och landsting . Att familjen borde göra mer ansåg , medan frivilligorganisationer och privat vård och om- sorg fick stöd av 1 vardera. En analys av svaren visade inte på några större skillnader avseende kön, civilstånd, ålder, bostadsort eller inkomst. Denna fråga var mer allmänt ställd och avspeglade förväntningar och föreställningar om vem som borde ge Bilaga 5 till Fakta och frågeställningar... Det ställdes också en mer personlig fråga som avsåg vem man själv, vid behov, skulle föredra att få hjälp från. Svaren förändrades inte mycket jämfört med den tidigare frågan. Av de svarande före- drog kommuner och landsting medan före- drog familjen (1993). Däremot var det en fråga där det var stor skillnad mellan olika grupper och särskilt mellan könen. Män föredrog i större utsträckning än kvinnor hjälp från familjen (jämfört ). Skillnaden beror troligen på att männen räknar med att kunna få vård av makan, medan kvinnorna i mindre utsträckning räknar med motsvarande möjlighet (2002). De ovan redovisade siffrorna avser hela urvalet, dvs. de flesta som svarade var vid svarstillfället inte själva i behov av vård och omsorg eller gav vård och omsorg. En analys gjordes därför av om svaren från personer som var direkt inblandade i vård och omsorg skiljde sig från gruppen som helhet. Svaren från dem som fick regelbunden vård och omsorg visade att stödet för offentlig vård och omsorg var ännu mer uttalat, särskilt när det gällde den mer personligt formulerade frågan (). En analys av den undergrupp som fick regelbunden vård och omsorg av barnen, visade på ett ännu starkare stöd för offentlig omsorg (). Analysen av svaren från dem som regelbundet gav vård och omsorg, visade att stödet för offentlig vård och omsorg var lika stort som i totalgruppen, men högre när frågan var mer personligt ställd (jämfört ). Sammantaget visade dessa svar att det var mycket få som föredrog att familjen och anhöriga skulle svara för vård och omsorg. Denna slutsats har fått stöd av andra undersökningar som genomförts (t.ex. 2001). I , som genomfördes , preciserades frågeställ- ningen om vem man ville ha hjälp av, med att de tillfrågade fick ta ställning till av vem man ville ha hjälp med specificerade sysslor. Frågorna utgick från två områden: hushållsgöromål och personlig omvårdnad. Vardera området täcktes med två frågor. Avseende hushållsgöromål var frågorna: Om du skulle få behov av hjälp och omvårdnad , vem skulle du föredra att få den nöd- vändiga hjälpen av a) när det gäller inköp och matlagning?, b) när det gäller tvätt och städning? Motsvarande frågor om personlig omvård- nad var: Om du skulle få behov av hjälp och omvårdnad , vem skulle du föredra att ta emot den nödvändiga hjälpen av a) när det gäller hjälp med att stiga upp och klä sig?, b) när det Bilaga 5 till Fakta och frågeställningar... gäller bada/duscha och toalettbestyr? Det fanns fyra svarsalternativ: a) familjen/anhörig, b) kommun och landsting, c) frivilligorga- nisation och d) andra (t.ex. privat vård). Av svaren fick alterna- tiven familjen/anhörig samt kommun och landsting tillsammans 93 . En fördjupad analys visade att det var civilstånd som i stor utsträckning avgjorde svaret. Bland ogifta, skilda och änkor/änklingar var det en stor majoritet som föredrog offentlig omsorg, särskilt när det gällde personlig omvårdnad. Det var också en hög andel bland de gifta, , som föredrog offentlig omsorg, även om de flesta gifta föredrog anhörigvård. Det var som föredrog anhörigvård när man inte hade vare sig make/maka eller barn. Sammantaget föredrog de flesta offentlig omsorg framför anhörigvård. Andelen som föredrog anhörigvård blev dock högre när frågan formulerades mer konkret jämfört med de mer generella frågor som redovisats tidigare (och 2002). Genom att kombinera svaren på frågorna om erhållen omsorg och önskad omsorg kan man få en uppfattning om hur väl den äldres önskemål stämmer överens med den omsorg han eller hon erhåller. En sådan analys visade att bland dem som får offentlig om- sorg så var stödet för offentlig omsorg nästan enhälligt, medan det bland dem som fick anhörigomsorg var som skulle föredra offentlig omsorg. Stödet för offentlig omsorg var genomgående högre bland kvinnorna än männen (och 2002). , (2002) Äldres önskemål om vård- och omsorgs- givare. I Socialmedicinsk nr 2/2002 , , (1996) Äldres behov av och inställning till hjälp. I Äldres hälsa, behov och bruk av service och vård. , (2001) Medmänniska och anhörig. En studie av informella hjälpinsatser. skriftserie nr 17. (1993) Äldre i och . Svallfors, (2001) Kan man lita på välfärdsstaten? – Risk, tilltro och betalningsvilja i den svenska välfärdsopinionen 1997 2000. Bilaga 5 till Fakta och frågeställningar... Välfärdens finansiering och fördelning. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. , (1999) Attitudes to population ageing in Europe. A comparison of the 1992 and Surveys. /uni/academic/R-Z/socst/staff/a_walker.htm Bilaga 6 till Fakta och frågeställningar Internationella utblickar när det gäller vård och omsorg om äldre Bilaga 6 till Fakta och frågeställningar... Bilaga 6 till Fakta och frågeställningar... Rostgaard och jämförelse av äldreomsorgen i sju europeiska länder ................. Samhällets stöd till de äldre i (Ds jämförelse av ansvaret för äldreomsorgen i sex länder i .................... Om arbete, genus, åldrande och omsorg i tre EU- om framtidens anhörigomsorg ...... Bilaga 6 till Fakta och frågeställningar... Bilaga 6 till Fakta och frågeställningar... Ett sätt att beskriva och analysera konsekvenser av olika synsätt när det gäller ansvarsfördelningen mellan individ, familj och samhälle är att göra internationella jämförelser. Med utgångspunkt i sju olika källor görs i det följande en genomgång av förutsättningarna för den äldre att få vård och omsorg i några europeiska länder samt i . 2Rostgaard och jämförelse av äldreomsorgen i sju europeiska länder publicerades rapporten for Children and Older People – A Comparison of European Policies and Practices (Rostgaard & 1998). I rapporten jämförs barnomsorg och äldreomsorg i sju länder: , , , Nederländer- na, , och . Jämförelsen avser främst perioden 1996. Det innebär att vissa saker har förändrats och att det i några länder pågår större förändringar första år. Med utgångspunkt i en jämförelse av hur social service har ut- vecklats 1996 har författarna observerat fem trender. Dessa trender finns i större eller mindre utsträckning i alla sju länderna. Trend 1 Utveckling mot normer och standard för vård och om- sorg Trend 2 Nya principer för finansiering Trend 3 Från standardiserade till flexibla och koordinerade sys- tem Trend 4 Från klient till konsument Trend 5 Från godtycke till rättighet I samtliga länder kan man också se en utveckling som i olika grad lett fram till en ökning av den omsorg som utförs av andra aktörer än samhället. Familj, frivilligorganisationer och marknad utför omsorgsinsatser i större utsträckning . Förklaringen till denna utveckling finns dels i ekonomiska orsaker, dels i ideologiska orsaker. Bilaga 6 till Fakta och frågeställningar... 3Samhällets stöd till de äldre i (Ds 1999:61) publicerades till de äldre i (Ds 1999:61). I rapporten redovisas resultatet av en internationell jämförelse av det offentliga stödet till de äldre. I studien jämförs med , , , , , och (f.d. ). Jämförelserna avser i huvudsak uppgifter . Genom ett jämförelsevis omfattande utbud står sig den svenska vården och omsorgen väl när det gäller att ge de äldre oberoende i förhållande till sina anhöriga och ett självständigt och aktivt liv, enligt rapporten. uppfyller dock målen om oberoende samt ett självständigt och aktivt liv i ännu högre grad. I rapporten konstaterar man också att det inte har varit möjligt att jämföra kvaliteten på omsorgen i de olika länderna. Jämförelsen är gjord med utgångspunkt i sju svenska kriterier på god äldreomsorg. En del av dessa mål är hämtade från olika bud- getpropositioner och från Nationell handlingsplan för äldrepolitiken 1997/98:113). I andra fall har författarna fritt tolkat den allmänna uppfattningen i den svenska debatten om äldreomsorgen. Mål 1 Utbudet av vård och omsorg skall räcka till alla som har behov oavsett ekonomi och var man bor i landet. Kvaliteten skall vara god. Mål 2 Utbudet skall vara utformat så att äldre med vård- och omsorgsbehov kan leva ett aktivt liv. Mål 3 De äldre skall kunna bibehålla sitt oberoende trots om- sorgsbehov, dvs. de skall inte vara beroende av anhörigas vilja, tid och kraft. Mål 4 Det skall finnas tydliga regler för vilka behov man kan få tillgodosedda. Mål 5 Avgiftssystemen skall vara tydliga och inte skilja sig mellan olika delar av ett land på ett omotiverat sätt. Mål 6 Avgiftssystemen skall konstrueras så att de inte medför orimliga ekonomiska konsekvenser för de anhöriga. Mål 7 Man skall kunna lita på att det finns tillgång till en god vård och omsorg för alla även när andelen äldre ökar. Bilaga 6 till Fakta och frågeställningar... anses uppfylla de grundläggande målen om att alla som har behov ska ha tillgång till omsorg av god kvalitet, minst lika bra som de andra länderna i studien i rapporten. Dock bedöms ligga sämre till vad gäller systemets tydlighet. Otydligheten är stor, både när det gäller vilken omsorg och vård man har rätt till och vilka avgifter man kommer att få betala. Den långsiktiga tryggheten i systemet är ett annat problemområde enligt rapporten. Rapportens författare hävdar att det finns en osäkerhet bland medborgarna i kring vården och omsorgen av de äldre liknande den som fanns om pensionerna före pensionsuppgörelsen. De skriver att det vore önskvärt att politikerna kunde skapa en ökad tydlighet och trygghet även när det gäller dessa frågor. Det önskvärda i detta förstärks av det faktum att det finns ett starkt samband mellan tydlighet och trygghet inom områdena pensioner och bidrag respektive vård och omsorg. Personer som ännu inte uppnått pensionsåldern är intresserade av att känna trygghet i att få en acceptabel ålderdom. I detta ligger hela den situation som man som äldre befinner sig i, inte bara hur det offentliga pensions- systemet ser ut. Det skapar otrygghet att inte veta om man kan räkna med att få vård och omsorg av samhället, eller om hela eller stora delar av pensionen och andra ekonomiska tillgångar måste användas till vård och omsorg. Slutsatsen i blir att en stor del av värdet av ett stabilt och för individen tryggt pensionssystem kan gå förlorat om inte samma stabilitet och trygghet skapas inom vården och omsorgen. 4Tim Blackmans jämförelse av ansvaret för äldreomsorgen i sex länder i I en artikel av Blackman (2000) som publicerades i tidskriften redovisas synen på ansvaret för vård och omsorg om de äldre i sex länder: , , Grek- land, , och . Blackman inleder med att konstatera, att medan alla europeiska länder har någon form av gemensamt ansvar för att organisera hälso- och sjukvård för hela befolkningen, så är det mycket stora skillnader mellan länderna när det gäller att organisera äldreomsorg. Det är också mycket stora differenser inom ett land beroende på beslut som fattas på lokal nivå om vilka insatser som skall ges. Blackman anser att denna skillnad mellan hälso- och sjukvård och äldreomsorg visar att man Bilaga 6 till Fakta och frågeställningar... inom hälso- och sjukvården är beroende av anställda med expert- kunskaper och att den omfattar även den privata sfären i form av individ- och familjeliv. Detta är inte fallet när det gäller äldre- omsorgen. Personlig omvårdnad och hjälp med sysslor i hushållet för äldre personer som inte klarar av dessa aktiviteter är i mycket stor utsträckning familjens ansvar. Omfattning och innehåll i sta- tens stöd till familjen varierar mycket. Vård och omsorg inom familjen utförs främst av kvinnor: maka, döttrar och svärdöttrar. I vissa europeiska länder är vård- och omsorgsarbete så fast förankrat i värderingar och praktik att familjen blir en institution med plikt att vårda. Detta förstärks både av kyrkan och i lag- stiftning. I andra länder har offentligt finansierade anställda – främst kvinnor – ersatt mycket av det obetalda arbete som familjen utfört med hemtjänst, dagvård och äldreboende. Enligt Blackman har detta förändrat betydelsen av familjens omsorg. Om mycket av omsorgsarbetet utförs av någon utanför familjen så innebär det bättre möjligheter inom familjen för en mer personlig och oberoen- de relation. Som exempel redovisar Blackman en jämförelse mellan en dotter i och en i . Den grekiska dottern utför ensam både service och personlig omvårdnad till en mycket vård- beroende förälder, vilket innebär en plikt att vårda, understruken av en laglig skyldighet, sociala attityder och bristen på alternativa möjligheter. Den danska dottern till en vårdbehövande förälder hjälper sannolikt till på ett helt annat sätt: besöker, umgås och gör ibland inköp eller hjälper till med tvätten. Förälderns behov av per- sonlig omvårdnad och service tillgodoses av samhället. Samhällets ansvar för vård och omsorg om äldre är störst i de skandinaviska länderna, där politiska ställningstaganden har sett samband mellan den offentliga omsorgen och kvinnors rätt till förvärvsarbete. I omfattar rätten till äldreomsorg alla, men den strikta behovsprövningen har medfört att andelen som får omsorg är betydligt mindre. Den offentligt finansierade omsorgen har aldrig haft till syfte att stödja kvinnors möjlighet till förvärvs- arbete, utan förlitar sig på tillgången till omsorg från familjen. I betonas partnerskapet mellan offentlig omsorg och famil- jens omsorg, men inte på bekostnad av kvinnors rätt till förvärvs- arbete eller med den omfattning av stress och dålig hälsa som man har funnit bland många anhörigvårdare i . I är å andra sidan förväntningarna i samhället små på omsorg från familjen vilket ibland har lett till brister i omsorgen om de äldre. Bilaga 6 till Fakta och frågeställningar... I artikeln jämförs olika välfärdsmodeller. , och är exempel på länder som representerar individorienterade system, medan , och representerar mer familjeorienterade system. Blackman anför att det vid interna- jämförelser är viktigt att koncentrera sig på några viktiga välfärdstjänster, men att man bedömer resultatet i förhållande till det samhälle som de är en del av. Som exempel nämner Blackman kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och omfattningen av samhällets äldreomsorg. och beskrivs som representanter för ett generellt välfärdssamhälle präglat av socialdemokratisk politik med höga offentliga utgifter för bl.a. social omsorg. och anses vara exempel på liberal välfärdspolitik präglad av selektivitet och noggranna behovsbedömningar. och beskrivs som representanter för den sydeuropeiska familjemodellen, som kännetecknas av att försäkringar, pensioner och familjestöd ökar i betydelse till följd av mycket begränsade, statligt finansierade sociala omsorgssystem. För att studera de sex länderna har individuella fallbeskrivningar bedömts av inhemska experter. I artikeln redovisas resultatet av två fallbeskrivningar. är en kvinna med omfattande ledbesvär. Hon skrivs ut från sjukhus efter en hjärtattack som hon drabbades av efter hennes makes plötsliga död. Hon bor i ett hus för personer med låga inkomster tillsammans med en son som ofta arbetar på annan ort. Hon har en syster i närheten som hjälper henne med hushållssysslor. Behovsbedömningen görs i hemmet av en distriktssköterska. Kost- nadsfri hemhjälp för hushållssysslor en gång och bad . Ej hjälp till inköp. Kostnadsfritt lån av gånghjälp- Bilaga 6 till Fakta och frågeställningar... medel och trygghetslarm. Besök av sjuksköterska en gång , om det behövs. Sonen förväntas bidra med viss praktisk hjälp. I görs behovsbedömningen i hemmet av en distriktssköter- ska. Hemhjälp till hushållssysslor till en låg avgift. Hjälp med bad endast om behovet är mycket stort. Trygghetslarm erbjuds till en låg avgift. Kostnadsfri rådgivning och stöd vid döds- fall (bereavement counselling). Besök av sjuksköterska en gång . Sonen och systern uppmuntras att fort- sätta med sin hjälp. Behovsbedömning görs av en socialarbetare på sjukhus. Om till- gång till informell omsorg bedöms som tillräcklig erbjuds enbart trygghetslarm och telefon. Om den informella omsorgen inte be- döms tillräcklig kan bli erbjuden hemhjälp och möjligen dagvård en gång . Arbetsterapeuten bedömer hennes behov av tekniska hjälpmedel. Hjälp från en frivillig rådgivare vid dödsfall (bereavement counsellor) är tillgänglig. Behovsbedömning görs på sjukhuset av läkare. Primärvårdsläkaren () och distriktssköterskan informeras om ut- skrivningen och sjuksköterskan kommer att handlägga ärendet. Sonen, systern och grannar förväntas ge hemhjälp med stöd av personal från eller hemhjälp från hälsonämnden eller frivilligverksamhet. Plats i dagverksamhet, matdistribution och tekniska hjälpmedel kan erbjudas från en lokal frivillig verksamhet. Ärendet tas under övervägande av läkare och sjuksköterskor på sjukhuset. remitteras till en lokal socialarbetare, som utreder behoven av hälso- och sjukvård eller social omsorg och om hon kan Bilaga 6 till Fakta och frågeställningar... bekosta hjälpen själv. Om hon inte kan bekosta hjälpen själv utreds om inte hennes son kan hjälpa henne. Om hon är fattig kan hon erbjudas lite hemhjälp men det beror på socialarbetarens eget av- görande och sonens ekonomiska situation. Hon kan erbjudas viss kostnadsfri rehabilitering. syster och grannar engageras. Familjen anställer troligen en invandrare för att hjälpa henne eller bo hos henne. Om hon är samt funktionshindrad kan hon erhålla eko- nomiskt stöd. I skulle erbjudas hemhjälp från grekiska Röda Korset och ett trygghetslarm. Om hon bor nära ett (dagcentral) kan hon erbjudas olika former av stöd. är en kvinna som lever under små omstän- digheter. Hon är kroniskt sjuk, har inte långt kvar att leva och är utskriven från sjukhus efter vård för hjärtproblem. Hennes önskan är att vårdas i hemmet, där hon bor tillsammans med maken, som i viss utsträckning kan hjälpa till praktiskt. Närmaste anhöriga är en son och en dotter som har en restid på till föräldrarna. I skulle en sjuksköterska bedöma fallet och erbjuda tre alternativa lösningar innan hon lämnade sjukhuset: a)kostnadsfri vård runt (boende och måltider betalas med pensionen) b)hemhjälp kombinerad med fri transport till sjukhem för tillsyn (måltider betalas med pensionen) c)kostnadsfri hemhjälp i kombination med dagliga besök av distriktsköterska samt distribution av färdiglagad mat (kostna- den för matdistribution betalas med pensionen). Bilaga 6 till Fakta och frågeställningar... skulle få låna tekniska hjälpmedel och trygghetslarm utan kostnad. Några kommuner skulle av kostnadsskäl förespråka alternativ a. I skulle en sjuksköterska bedöma fallet. Med hänsyn till att bedöms befinna sig i livets slutskede skulle hon omgående erbjudas plats på ett sjukhem. Hemhjälp skulle inte anses tillgodose hennes behov av vård och omsorg, om inte familjen eller frivilliga kan ställa upp med kompletterade insatser. I detta fall förväntas inte maken kunna svara för nödvändiga insatser. skulle dock kunna insistera på att få vårdas i hemmet. I så fall skulle hon erbjudas tekniska hjälpmedel och regelbundna besök dygnet runt av en sjusköterska. I skulle fallet ha bedömts av en socialarbetare. Efter behovsbedömningen, som även omfattar den enskildes ekonomi, skulle hemhjälp troligen erbjudas , kostnadsfria besök av en distriktsköterska och tillsyn av sjuksköterska. skulle även kunna bli erbjuden distribution av färdiglagad mat samt trygghetslarm och telefon. Sjukhusvård/hospice kan erbjudas, om sådan finns tillgänglig. Om kostnaderna för insatserna i hemmet skulle överskrida kostnaderna för sjukhemsvård förvän- tas familjen betala mellanskillnaden. I skulle troligen aldrig bli utskriven från sjukhuset. Om och hennes familj mycket bestämt hade insisterat på vård i hemmet skulle hemhjälp, distribution av färdiglagad mat och tillsyn av sjuksköterska kunna erbjudas utan eller till minimal kostnad i vissa geografiska områden. Bilaga 6 till Fakta och frågeställningar... I skulle fallet ha bedömts av ett multiprofessionellt geriatriskt team. En socialarbetare skulle handlägga ärendet och troligen komma fram till kostnadsfria hembesök av sjuksköterska åtminstone i kombination med hemtjänst för personlig omvårdnad och hjälp med praktiska hushållssysslor. Barnen skulle förväntas betala hela eller delar av vården beroende på inkomst. I skulle vården ha organiserats av sonen och dottern som eventuellt skulle anställa invandrad arbetskraft för att bo till- sammans med . Kostnaden för sjuksköterskeinsatser skulle få betalas av , men eventuellt delvis kunna täckas genom för- säkring. Om sjukhem skulle komma ifråga skulle även sådana kost- nader få betalas av liksom kostnader för vård av sjuk- sköterska. På ett sjukhem skulle troligen få dela rum med 4–6 personer. Blackman gör därefter en analys av hur de olika modellerna funge- rar med utgångspunkt i utsatthet, inflytande och förutsättningar att få del av vård och omsorg. När det gäller utsatthet, anför Blackman, att den viktigaste faktorn för att förstå de olika modellerna för vård och omsorg om äldre är de skilda synsätt som finns när det gäller rollerna för staten och familjen (eller i klartext kvinnorna). I , och är det en plikt för familjen att vårda åldrande föräldrar, men anhörigvårdare kan få lite stöd och deras roll erkänns inom socialpolitiken. De mest utsatta äldre i dessa länder är de som antingen inte har någon familj och lever ensamma eller som bor tillsammans med en familjemedlem som också är äldre eller psykiskt funktionshindrad. Blackman anför att kvaliteten på anhörigvården lämnar mycket i övrigt att önska. Han lyfter också fram risken för övergrepp inom familjen. I finns det en omfattande acceptans för anhörigvård och ett erkän- nande av att detta är en tillfredställande och givande sysselsättning. Bilaga 6 till Fakta och frågeställningar... finns det en växande oro för att anhörigvården inte er- håller ett bra stöd. I har i princip alla äldre rätt till äldre- omsorg, vilket innebär att familjen kan välja om den vill utföra hjälpen med eller utan den offentliga äldreomsorgen eller låta samhället utföra insatserna. Blackman lyfter fram att olika grupper äldre är mer utsatta än andra i de olika systemen.