sou · GRB312d2 · 2004-01-01 00:00:00 — allmänna avdrag, grundavdrag och ränteavdrag på motsvarande sätt som en obegränsat skattskyldig person. Nedan redovisas en uppskattning av de statsfinansiella konse- kvenserna av utredningens förslag och därefter lämnas förslag till finansiering. Det är viktigt att påpeka att det inte finns tillförlitliga registeruppgifter över de personer som beskattas enligt SINK. Bedömningen av de statsfinansiella konsekvenserna blir därför en uppskattning där datamaterialet måste kompletteras med antag- anden och resonemang. Eftersom det inte finns tillförlitliga upp- gifter över inkomstfördelningen hos de individer som beskattas enligt SINK måste genomsnittssiffror som bygger på ad hoc antag- anden tillämpas. De presenterade beräkningarna bör därför tolkas med en viss försiktighet. Avsikten är att ge en uppfattning om storleksordningen på de statsfinansiella effekterna. För att mera exakt kunna beräkna skattebortfallet krävs information på individ- nivå om hur stor andel av förvärvsinkomsten som uppbärs i , individens totala förvärvsinkomst, antalet pensionärer som enbart erhåller folkpension, individens möjlighet till allmänna avdrag och ränteavdrag samt för de s.k. dagpendlarna även hur stor del av året de arbetar i . Det antal personer som beskattades enlig SINK uppgick enligt statistik från till drygt 84 000 personer. Av dessa är ålderspensionärer. Resterande består av personer som uppbär tjänsteinkomst, ersättning från allmän försäk- ringskassa, ersättning från arbetslöshetskassa vid arbetslöshet eller arbetsmarknadsåtgärd m.m. Det finns emellertid inte tillförlitliga uppgifter på hur många personer det finns i respektive inkomst- kategori. Information saknas också om de utomlands bosatta personer som enbart uppbär folkpension och pensionstillägg. är dessa personer helt befriade från inkomstskatt enligt SINK. ersätts deras pension med skattepliktig garantipen- sion. Enligt statistik från är andelen pensionärer som enbart uppbär folkpension och pensionstillägg av det totala antalet ålderspensionärer. Denna andel får i avsaknad av annan information även antas gälla för de utomlands bosatta pensionär- erna. Antalet utomlands bosatta pensionärer som enbart erhåller folkpension blir då knappt 8 000 [= (84 000 x 0,60)/(1 – 0,13) – (84 000 x 0,60)]. RSV har uppgifter på aggregerade belopp som har betalats in enligt SINK . Däremot finns i RSV:s material ingen fördel- ning på olika individer. Bristen på information vad gäller individernas inkomstförhållanden gör att det blir svårt att upp- skatta den skatt som individen skulle ha betalat om han i enlighet med utredningens förslag hade valt att beskattas enligt IL. Grundavdraget är olika stort i olika inkomstskikt och med undan- tag för det fasta beloppet om betalas statlig skatt enbart av personer som har en taxerad inkomst överstigande den nedre brytpunkten. En person som vid beskattning enligt IL betalar såväl som statlig inkomstskatt har en större fördel av att beskattas enligt SINK, än en person som endast betalar kommunalskatt, givet att personernas ekonomiska förhållanden i övrigt är lika. Utan närmare information om individernas inkomst- förhållanden blir det därför svårt att bilda sig en uppfattning både om i vilken utsträckning de berörda individerna kommer att välja att beskattas enligt IL och om storleken på det skattebortfall som dessa val medför. I frånvaro av uppgifter över inkomstfördelningen mellan de olika individerna görs i stället vägledande beräkningar baserade på genomsnittliga inkomster utifrån vissa antaganden. Beräkningarna är närmast att betrakta som räkneexempel utifrån vilka en bedöm- ning av de offentliga finansiella effekterna av utredningens förslag har gjorts. I det följande redovisas två sådana räkneexempel baserade på inkomstnivåer och regelsystem för . Beräk- ningarna utgår från följande fakta och uppskattningar. Enligt uppgifter från SCB:s register var det totala antalet personer som beskattades enligt SINK ca 84 000. Detta antal får, i avsaknad av annan information, även antas gälla för . En uppskrivning av RSV:s underlag för beskattning enligt SINK ger ett skatteunderlag om . De utomlands bosatta personer som inte SINK-beskattas på grund av att de endast uppbär folkpension uppskattas till ca 8 000 personer. Grupp 1 består av de utomlands bosatta som enbart uppbär folk- pension, och inte betalar någon skatt enligt SINK, dvs. 8 000 personer. ersätts folkpensionen med garantipensionen. Garantipensionen kommer att vara skattepliktig även enligt SINK. Garantipensionen för är för en gift person, och för en ogift person. I beräkningarna nedan antas hälften av dagens utomlands bosatta folkpensionärer vara gifta och hälften ogifta. Om en person med en inkomst om beskattas enligt SINK kommer personen att betala 0,25 x 72 000 = i skatt, där 0,25 () är skattesatsen vid beskattning enligt SINK. Beskattas personen enligt IL kommer personen i stället att betala 200 + 0,3118 (72 000 – 19 300) = i skatt, där är den statliga skatt som betalas av alla med en beskattningsbar inkomst , 0,3118 är den genomsnittliga kommunal- skatten (31,preliminär uppgift för ) och 19 300 är det grundavdrag som erhålls vid en taxerad förvärvsinkomst om . I detta fall tjänar individen på att beskattas enligt IL i stället för enligt SINK. Om en person med en inkomst om beskattas enligt SINK kommer personen att betala 0,25 x 80 724 = i skatt, där 0,25 () är skattesatsen vid beskattning enligt SINK. Beskattas personen enligt IL kommer personen i stället att betala 200 + 0,3118 (80 724 – 21 000) = i skatt, där är den statliga skatt som betalas av alla med en beskattningsbar inkomst , 0,3118 är den genomsnittliga kommunal- skatten (31,preliminär uppgift för ) och 21 000 är det grundavdrag som erhålls vid en taxerad förvärvsinkomst om . I detta fall tjänar individen på att beskattas enligt IL i stället för enligt SINK. Grupp 2 består av alla övriga i , dvs. 84 000 personer. Inkomsterna antas vara precis jämnt fördelade mellan samtliga individer. Den genomsnittliga inkomsten för en individ beräknas som kvoten mellan det totala skatteunderlaget och det totala antalet individer. Den genomsnittliga inkomsten blir då (6 324,8 / 84 000 = 75 295) . Om en person med en inkomst om beskattas enligt SINK kommer personen att betala 0,25 x 75 295 = i skatt, där 0,25 () är skattesatsen vid beskattning enligt SINK. Beskattas personen enligt IL kommer personen i stället att betala 200 + 0,3118 (75 295 – 19 900) = i skatt, där är den statliga skatt som betalas av alla med en beskattningsbar inkomst , 0,3118 är den genomsnittliga kommunal- skatten (31,preliminär uppgift för ) och 19 900 är det grundavdrag som erhålls vid en taxerad förvärvsinkomst om . I detta fall tjänar individen på att beskattas enligt IL i stället för enligt SINK. Skatteintäktsbortfallet för den offentliga sektorn blir i exemplet ca (= 4 000 x 1 368 + 4000 x 1 359 + 84 000 x 1 352). Precis som i exempel 1 ovan delas beräkningen upp i två grupper där den första gruppen består av de personer som enbart erhåller garantipension och den andra gruppen består av övriga utomlands bosatta. I stället för en helt jämn inkomstfördelning mellan samt- liga individer i den andra gruppen antas de SINK-beskattade här utgöras av tre olika undergrupper. Inom varje undergrupp antas inkomstfördelningen vara jämnt fördelad. Grupp 1 består av de utomlands bosatta som enbart uppbär garantipension, dvs. 8 000 personer. Beräkningen är oförändrad mot exempel 1 ovan. En gift respektive ogift person tjänar 1 368 respektive på att beskattas enligt IL i stället för enligt SINK. Grupp 2.1 består av personer som har en taxerad förvärvsinkomst som överstiger den övre brytpunkten. Dessa personer skall vid en beskattning enligt IL betala både kommunalskatt och statlig skatt, där den statliga skattesatsen är på belopp överstigande och på belopp i intervallet 301 000 – . Grupp 2.1 antas utgöra av samtliga individer som beskattas enligt SINK, dvs. 4 200 personer. Deras genomsnittliga inkomst antas vara . Om en individ tillhörande grupp 2.1 beskattas enligt SINK kommer personen att betala ca 0,25 x 475 000 = i skatt. Beskattas individen enligt IL kommer personen i stället att betala ca 200 + 0,3118(475 000 – 11 400) + 0,20((447 200 – 11 400) – 301 000) + 0,05((475 000 –11 400) – 447 200) = i skatt, där är det grundavdrag som erhålls vid en taxerad förvärvsinkomst om . I detta fall förlorar individen på att beskattas enligt IL i stället för enligt SINK. Grupp 2.2 består av personer som har en taxerad förvärvsinkomst som ligger i intervallet mellan den övre och den undre brytpunkten. Dessa personer skall vid en beskattning enligt IL betala både kommunalskatt och statlig skatt, där den statliga skattesatsen är på belopp överstigande . Grupp 2.2 antas utgöra av samtliga individer som beskattas enligt SINK, dvs. 8 400 personer. Deras genom- snittliga inkomst antas vara . Om en individ tillhörande grupp 2.2 beskattas enligt SINK kommer personen att betala ca 0,25 x 375 000 = i skatt. Beskattas individen enligt IL kommer personen i stället att betala ca 200 + 0,3118(375 000 – 11 400) + 0,20((375 000 – 11 400) – 301 000) = i skatt, där är det grundavdrag som erhålls vid en taxerad förvärvsinkomst om . I detta fall förlorar individen på att beskattas enligt IL i stället för enligt SINK. Grupp 2.3 består av de övriga individer som beskattas enligt SINK. Dessa personer utgör av samtliga individer, vilket motsvarar 71 400 personer. Deras genomsnittliga inkomst beräknas till ([6 324 800 000 – 84 000(0,05 x 475 000 + 0,10 x 375 000)] / [0,85 x 84 000] = 16 524). Om en individ tillhörande grupp 2.3 beskattas enligt SINK kommer personen att betala ca 0,25 x 16 524 = i skatt. Beskattas individen enligt IL kommer personen i stället att betala ca 200 + 0,3118(16 524 – 16 400) = i skatt, där är det grundavdrag som erhålls vid en taxerad förvärvsinkomst om I detta fall tjänar individen på att beskattas enligt IL i stället för enligt SINK. Skatteintäktsbortfallet för den offentliga sektorn blir i exemplet (= 4 000 x 1 368 + 4 000 x 1 359 + 71 400 x 3 892). I exemplen ovan beaktas inte de avdragsmöjligheter som indivi- derna får rätt till vid en övergång till beskattning enligt IL. För de individer som kan göra stora kostnadsavdrag blir det relativt sett mer förmånligt med beskattning enligt IL. Detta spelar en betydande roll dels för hur många individer som kommer att välja denna form av beskattning, dels för skattebortfallet för var och en av dessa. Uppgifter om detta finns dock inte tillgängliga. De beräk- ningar av skatteintäktsbortfallet för den offentliga sektorn som redovisas i de båda exemplen ovan bör dock, med detta i åtanke, vara i underkant. Det finns emellertid också faktorer som talar för att beräkning- arna av skattebortfallet är för höga. Utredningen föreslår att en utomlands bosatt skattskyldig måste uppbära av sina förvärvsinkomster i för att kunna begära att få rätt till allmänna avdrag, grundavdrag och ränteavdrag på motsvarande sätt som en obegränsat skattskyldig person. En del av de personer som i beräkningarna ovan förutsatts ha en relativt låg inkomst som belastas med SINK, har sannolikt inkomster från andra håll av en sådan omfattning att förvärvsinkomsten från utgör av den totala inkomsten. I beräkningarna ovan har detta inte beaktats utan alla personer som skulle tjäna på en övergång till beskattning enligt IL, dvs. främst personer med relativt låga inkomster, har förutsatts kunna välja detta alternativ. Häri ligger sannolikt en viss överskattning av skattebortfallet. I dataunderlaget från RSV ingår även sjömän. Sjömän betalar inte normalskattesatsen om , utan en nedsatt skattesats om . Ingen hänsyn har tagits till denna grupp i beräkning- arna i exemplen ovan. För sjömän är det dock mindre fördelaktigt än för andra utomlands bosatta att välja beskattning enligt IL eftersom deras beskattning enligt SINK är så låg. Därmed är det rimligt att anta att skattebortfallet för den offentliga sektorn avseende sjömän endast bör vara marginellt. Utredningen föreslår att de s.k. dagpendlarna skall beskattas för tjänsteinkomster enligt IL, dvs. för dessa personer föreslås inte någon valmöjlighet mellan beskattning enligt IL och beskattning Gruppen dagpendlare består framför allt av personer som arbetar i men har sin bostad i , där de även tillbringar sin dygnsvila. Dessa personer ingår i de ovan använda uppgifterna från SCB och RSV om antalet SINK-beskattade och totalt belopp som tagits in genom SINK. Närmare information om just denna grupp finns dock inte att tillgå. Enligt analysen ovan kommer en del av dagpendlarna förlora på att beskattas enligt IL vilket innebär ett skattetillskott för den offentliga sektorn. Utredningens bedömning är att exempel 2 ovan bäst avspeglar de faktiska inkomstförhållandena. Utredningens förslag beräknas därmed medföra en varaktig budgetförsvagning för den offentliga sektorn om ca . Det skall dock understrykas att denna bedömning vilar på ytterst bräckligt underlag. Om en utrednings förslag medför ökade kostnader eller minskade intäkter för staten skall utredningen föreslå finansiering. Utred- ningen föreslår att en begränsat skattskyldig person som arbetar i och under normalt skall beskattas för tjänsteinkomster enligt IL i stället för enligt SINK. Vidare föreslår utredningen att en utomlands bosatt skattskyldig som uppbär av sina förvärvsinkomster i skall kunna begära att få rätt till allmänna avdrag, grundavdrag och ränteavdrag på motsvarande sätt som en obegränsat skattskyldig. Utredningens förslag beräknas leda till en varaktig budgetförsvagning om . Utredningen föreslår att skattebortfallet finansieras genom en sänkning av det generella grundavdraget med 100 – . En sådan sänkning av grundavdraget ger en beräknad varaktig budget- förstärkning med 235 – . Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänk- andet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar i landet, för små företags arbetsförut- sättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen (15 § kommittéförordningen). Utredningen konstaterar att de förslag som lämnats inte kan förväntas ha någon påverkan på brottslighet, sysselsättning, små företags arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga i förhåll- ande till större företag och inte heller vad gäller jämställdheten eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Författningskommentarerna omfattar enbart de bestämmelser där utredningen funnit anledning att utöver vad som anförts i den allmänna motiveringen kommentera de föreslagna författnings- ändringarna. Vad gäller övriga författningsändringar hänvisas således till respektive kapitel i betänkandet. 13.1Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Bestämmelsen innebär att s.k. dagpendlare och andra personer som regelmässigt åker till för arbete utan att tillbringa dygnsvilan här i sådan omfattning att de anses vistas här stadigvarande skall, om de arbetar här och under minst , beskattas för sina inkomster enligt IL. Enligt nuvarande bestämmelse i 3 § SINK skall beskattning för sådana inkomster ske enligt SINK. Den skattskyldige kommer alltjämt att vara en begränsat skattskyldig person. För att obegränsad skattskyldighet skall upp- komma krävs en period på minst sex månaders vistelse i samt att dygnsvilan regelmässigt tillbringas här. Begreppet period innebär i princip att det skall vara fråga om sex sammanhängande månader. En förutsättning för att beskattning skall ske är att den skattskyldige arbetar här och att arbetet normalt utförs under minst . Det uppställs inget krav på att det skall vara fråga om heltidsarbete. Som arbetsdag räknas då den skattskyldige är i av arbetsskäl även om det endast gäller ett mycket kortvarigt besök. Det behöver inte heller vara fråga om en enda anställning. När det gäller kravet på att arbetet normalt skall utföras under minst torde arbetad tid i i regel kunna utläsas av en skattskyldigs anställningskontrakt eller andra hand- lingar hos arbetsgivaren. Den omständigheten att en person under en månad har ett visst antal sjukdagar eller semesterdagar och därför under den månaden inte uppfyller kravet på tio dagars arbetsvistelse i medför inte att kravet på normalt tio dagars arbete inte är uppfyllt. Beskattning skall ske för samtliga inkomster som räknas upp i 5 § SINK dock med undantag för vad som anges i 6 § 1, 4 och 5 samma lag. Detta innebär att beskattning enligt IL skall ske för anställningsinkomster, styrelsearvoden, pensioner med vissa begränsningar, dagpenning m.m. Skatteplikt gäller inte för inkomster som undantas från beskattning enligt den s.k. 183- dagarsregeln i 6 § 1 SINK, inkomster för vilken beskattning i stället skall ske enligt A-SINK (6 § 4 SINK) samt löner och andra ersättningar till s.k. lokalanställda i biståndsprojekt o.dyl. som har uppdrag hos svenska staten (6 § 5 SINK). Bestämmelsen innebär att, om en skattskyldig som i och för sig uppfyller förutsättningarna för att beskattas enligt SINK i stället begär att beskattning skall ske enligt IL, vederbörande skall beskattas för samtliga inkomster i inkomstslaget tjänst som omfattas av 10 kap. IL. Den skattskyldige är dock alltjämt begränsat skattskyldig i och bestämmelserna för begränsat skattskyldiga i IL gäller för honom. Den skattskyldige får genom att begära att beskattning skall ske enligt IL rätt till samtliga avdrag för kostnader för intäkternas förvärvande. Bestämmelsen har flyttats hit från 5 § 11 SINK och innebär att beskattning skall ske enligt IL i stället för enligt nämnda bestäm- melse i SINK. Se vidare den allmänna motiveringen i avsnitt 9.3. Paragrafen gäller sådana medborgare i stater inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet som är skattskyldiga enligt vissa punkter i 3 kap. 18 §, nämligen dels dagpendlare m.fl. enligt de kriterier som har uppställts i punkt 1, dels skattskyldiga som med stöd av 4 § SINK begärt att beskattning för tjänsteinkomster skall ske enligt IL i stället för enligt SINK (punkt 2), dels skattskyldiga som beskattas för inkomstslaget näringsverksamhet från ett fast driftställe eller en fastighet i (punkt 4). Sådana skatt- skyldiga är trots att de är begränsat skattskyldiga berättigade till vissa avdrag som enligt gällande reglering är förbehållna dem som är obegränsat skattskyldiga i . Skattskyldiga enligt 18 § 1 och 2 får, genom att beskattning sker enligt IL i stället för enligt SINK, rätt till samtliga avdrag för kostnader för intäkternas förvärvande. Ett krav för tillämpningen av paragrafen är att den skattskyldige har en nettointäkt enligt 18 § 1, 2 eller 4, dvs. genom förvärvs- verksamhet i , som uppgår till av den skattskyldiges totala nettointäkt av motsvarande slag från och samtliga andra länder som den skattskyldige uppbär inkomst ifrån. Med nettointäkt avses summan av tjänsteintäkter och intäkter av näringsverksamhet med avdrag för kostnader i respektive inkomstslag. Enbart sådana inkomster som kan beskatta med stöd av intern rätt och dubbelbeskattningsavtal skall ligga till grund för beräkningen; detta följer av att det skall vara fråga om intäkter som skall tas upp. Det uppställs inget formellt krav på hur det skall framgå att den skattskyldige uppbär av sin totala nettointäkt i . Om skattemyndigheten begär det bör den skattskyldige om möjligt förete någon form av skriftlig dokumentation från myndighet i hemviststaten som utvisar vilka inkomster som han har från sin hemviststat. De avdrag som en skattskyldig som uppfyller uppställda kriterier har tillgång till är avdrag för ränteutgifter enligt 42 kap. 1 §, allmänna avdrag enligt 62 kap. 5–8 §§ och grundavdrag enligt 63 kap. IL. Genom en ändring av 65 kap 11 c § blir en sådan skattskyldig också berättigad till skattereduktion för avgifter till utländska arbetstagarorganisationer och arbetslöshetskassor. När det gäller övriga skattereduktioner i 65 kap. är de inte förbehållna enbart obegränsat skattskyldiga och det behövs därför ingen lagändring för att de ifrågavarande skattskyldiga skall få rätt till dem. I andra stycket finns inte heller något formellt krav på hur den skattskyldige skall visa i vilken mån han fått avdrag för ränte- utgifter i sin hemviststat. Det bör även i detta avseende vara en fråga för den enskilda skattemyndigheten och i sista hand domstolarna att avgöra vilket underlag som en skattskyldig i en viss situation bör förete för att visa att han uppfyller kravet för att få ett ränteavdrag beviljat. Som påpekats i den allmänna motiveringen kommer avdrag för ränteutgifter i regel att tillgodoföras den skatt- skyldige i form av skattereduktion. Som anförts förutsätter detta inte någon särskild reglering. Av tredje stycket framgår att den skattskyldige måste komma med en begäran till skattemyndigheten om att beskattning skall ske enligt IL i stället för enligt SINK. Lagändringen innebär att även begränsat skattskyldiga som uppfyller förutsättningarna i 3 kap. 18 a § får avdrag för räntor som erläggs t.ex. på lån för fastighetsköp eller köp av bostadsrätt. Avdragsrätt föreligger även för rena konsumtionsräntor. Av allmänna principer följer att det är den skattskyldige som har att visa att han verkligen haft de kostnader som han yrkar avdrag för. I paragrafen uppställs inte några särskilda beviskrav utan det blir upp till prövande myndighet att bestämma vad som skall krävas av den skattskyldige för att han skall få ett avdrag beviljat. 13.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Förutom materiella lagändringar har även vissa redaktionella ändringar gjorts. Samtliga bestämmelser som behandlar frågan om betalningsskyldighet har samlats under . Åtgärden innebär att vissa lagrum utan att ändras i sak har flyttats och ingår i nya paragrafer. Bestämmelsen är ny och innebär att det öppnas en möjlighet för den som är skattskyldig enligt de kriterier som ställs upp i 3 § SINK att begära att inkomsterna i stället skall beskattas enligt bestämmelserna i 10–12 kap IL. Av bestämmelsen framgår att beskattningen enligt IL omfattar alla inkomster som annars skulle ha beskattats enligt SINK. Det är alltså inte möjligt att få t.ex. en inkomst beskattad enligt IL och en annan enligt SINK. Den skattskyldige får genom en sådan begäran tillgång till avdrag för kostnader för intäkternas förvärvade enligt den reglering som finns i IL. Beskattningen i övrigt och skattesatser för den enskilde kommer att ske enligt de bestämmelser i som gäller för begränsat skattskyldiga. I 65 kap. 4 § IL föreslås emellertid att vissa begränsat skattskyldiga, bl.a. den kategori som avses i denna bestämmelse, skall betala kommunalskatt med en skattesats som uppgår till den genomsnittliga skattesats som för beskattningsåret tillämpas i kommuner. Lagändringen i första stycket innebär att den som betalar ut kontant belopp eller annan ersättning som utgör skattepliktig inkomst enligt SINK skall göra skatteavdrag endast i de fall att beslut om att särskild inkomstskatt skall betalas för vederlaget har visats upp för utbetalaren eller denne på annat sätt fått kännedom om att sådant beslut föreligger. Av det nya fjärde stycket framgår att skatteavdrag skall ske enligt bestämmelserna i 5 och 8 kap. SBL om utbetalaren inte har fått kännedom om att det föreligger ett beslut om att särskild inkomstskatt skall utgå för en viss ersättning. Bestämmelsen, som är ny, innebär att inte bara utbetalaren utan även den skattskyldige är ansvarig för betalning av den skatt som belöper på utbetalt vederlag när utbetalaren inte gjort föreskrivet skatteavdrag. Enligt gällande reglering är den skattskyldige ansvarig endast i de fall utbetalaren är hemmahörande i utlandet.