sou · GRB390d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Det kan vara aspekter på kroppen som man då trodde hade betydelse, men som man nu inte tror är av betydelse. Svaret på frågan vem som har rätt och fel är dock inte givet, menade han. Flecks teori om hur teorier uppstår beskriver han på följande sätt: Den första fasen kallar han den klassiska perioden. Under den tycks allt stämma påfallande väl. I nästa fas börjar undantagen att krypa fram. Undantagen medför att teorin fylls med specialfall, undantag och komplicerade system av idéer. När kunskapen går in i denna tredje fas är den mycket detaljerad men också komplicerad. har teorin rotat sig så mycket att det knappast förekommer några meningsskiljaktigheter mellan forskare. Alla konstaterar att det man har är den sanna teorin och det handlar snarare om att lära sig och tillämpa teorin. Forskning är en kollektiv aktivitet Ofta säger man att en viss person kom på en viss teori eller låg bakom ett visst forskningsresultat. Så är sällan fallet, menar . I stället bygger alla forskare på redan tänkta tankebanor från tidigare forskning. Vidare är varje forskningsprocess i regel något som forskning om innovativa processer inkluderar en rad personer med olika roller. I dessa processer ingår också tjänstemän, laboratorietekniker och inte så sällan även icke- forskare som politiker och myndighetspersoner. Han ger t.ex. det konkreta exemplet i form av briljanta slutsatser om syfilis orsaker formulerade av flera plikttrogna tjänstemän på den tyska medicinal– styrelsen. Att då ge äran åt endast en av dessa – eller ännu värre bara till någon forskare som bygger på deras resultat – är att förvanska verkligheten: Kunskapens bärare är ett välorganiserat kollektiv, vars kapacitet vida överträffar den enskilda individens förmåga (s. 51). Han skriver själv att det för många infinner sig en rädsla när man inser att tanken blir ett väsen artskilt från enskilda individer. Forskning sker inte i ett akademiskt vakum och inte heller i ett ämnesmässigt vakum. visar tydligt hur t.ex. politisk rivalitet mellan länder fick stora konsekvenser på forskningen och vilka sanningar som segrade. Det fanns en strävan dels att snabbt komma fram till lösningar, dels att gynna de landsegna forskarna. Det medförde att vissa diagnosmetoder kom att bli tongivande trots att de egentligen inte var de rätta. Främst exemplifierade han med den s.k. Wassermanmetoden som bygger på analyser av blod för att detektera syfilis. Några vetenskapliga bevis för att syfilis kunde detekteras genom blodanalys fanns dock inte enligt . Emellertid upplevde många att metoden fungera någorlunda väl, vilket gjorde den till segrare. Att metoden verkligen detekterade just syfilis och att de behandlingar som sattes in bara angrep just syfilis var långt ifrån bevisat. Populärvetenskap lika viktigt som vetenskap En stor del av Flecks diskussion handlar om betydelsen av läro– böcker, fackböcker och populärvetenskapliga artiklar. Populär– vetenskap – vetenskap för icke fackmän – kan verka både positivt och negativt på ett visst tankekollektiv. Eftersom varje forskare inte kan vara specialist på mer än ett eller ett litet fåtal områden är personens totala samlade kunskap just populärvetenskap. Denna påverkar i hög grad forskarens tankebanor: När en ekonom talar om ekonomin som en organism eller en filosof om substansen eller en biolog om cellstaten så använder de inom respektive fackom– råden begrepp som härstammar från motsvarande populär– vetenskap (s. 111). Exempelvis var biologen inspirerad av stats– forskning om innovativa processer Problemet är att populariserad kunskap ofta innehåller mindre nyanser och detaljer. Likaså tenderar den att rensa bort motsättningar inom den teori den handlar om. Å andra sidan gör populärvetenskapen att också personer utanför ett tankekollektiv kan få insyn i hur kollektivet tänker och det kan leda fram till kritik eller nya impulser som annars inte skulle upp– komma. pekar särskilt på att komplicerade teorier kräver en omfattande inlärning och träning. I den processen lär sig lärjungen att tänka i samma banor som handledaren eller läroboken. Han skriver: Varjeintroduktion i ett ämnesområde omfattar inslag av rent dogmatisk inlärning då intellektet förbereds för ett område genom att det genomgår en initiationsrit som leder till en sluten värld. (s. 61). Lång utbildning i en viss tankestil kan alltså innebära att man snärjt in sig i ett komplext system av tankelåsningar: Individen är aldrig eller nästan aldrig fullt medveten om den kollektiva tankestilen som utövar ett oemotståndligt tvång över hans tanke och från vilket en avvikelse helt enkelt är otänkbar (s. 50) Han drar en parallell till gestaltpsykologin som visat att en viss tolkning av en bild tenderar att låsa sig fast. Som exempel nämns att man länge trodde att bakterier var beständiga ting. Denna tankeföreställning medförde att man inte tänkte sig tanken att bakterier kunde förändras och bilda varianter. Först ett verkligen övertygande experiment 1906 gjorde så att observa– tionerna inte längre kunde förtigas (s. 95). Man har då kommit till en punkt där en etablerad tankestil får sig en rejäl törn (se vidare om mutationer nedan). Fenomenet är på intet sätt bara före– kommande inom forskning: Varje yrke, varje konstform, varje religionssamfund och varje kunskapsområde har en lärlingstid under vilken en rent auktoritär tankepåverkan, som inte kan ersättas med en allmän rationell tankeuppbyggnad, äger rum (s. 104). Formuleringar av problem, valet av undersökningsobjekt, metod för experiment och kriterier för vad som är viktigt och vad som är skräpinformation är en del av tankestilen. Varje formulerad frågeställning innehåller redan till hälften sitt eget svar. (s. 47). Redan valet av undersökningsobjektet bygger på forskning om innovativa processer Därmed minskar möjligheten att vare sig empiri eller fri tankekraft öppnar upp för nya tankebanor. De som står för en viss etablerad tankestil ser motsägelser som otänkbara och vill inte ens diskutera en sådan fråga. Det som inte passar in i tankesystemet förblir osett eller förtigs även om personerna ser det. Stora ansträngningar läggs på att ge (bort)förklaringar till det som egentligen inte kan förklaras med den givna teorin. Han skriver: Bevisen rättar sig lika ofta efter uppfattningarna som dessa efter bevisen. (s. 38). Ett exempel han ger var reaktionerna mot de sjöfarare som påstod att det fanns en värld på andra sidan jorden. Han återgav vad kritikerna sa: Kan väl någon vara så från sina sinnens bruk att han tror att det finns antipoder, dvs. människor som står med sina fötter mot våra – människor som skulle gå med benen uppåtriktade och med huvudena hängande nedåt. blir dock undantagen så många att de blir vanligare än regeln. närmar sig teorin sin död. Flecks syn på vetenskapens utveckling är att den är kumulativ och successiv. Dock talar han om mutationer i tankestilarnas utveckling. Som exempel nämner han teorin om bakteriers variabilitet och generationsväxling som totalt förändrade bakteriologin. Vad är lösningen? har ingen konkret lösning på problemet med tankelåsningar. Men han erbjuder några viktiga ledtrådar: Den demokratiska formen befordrar utveckling av idéer och framsteg, den dogmatiska leder i vissa fall till konservatism och stagnation. (s. 105). Vägen ut ur tankelåsningarnas värld är sålunda genom att satsa på demokratiska samhällen, forskningsmiljöer och organisations– kulturer. Alla personer måste känna att de kan tillföra något och de måste våga säga sin mening. Han går tyvärr inte in djupare i detta idéspår. pekar också på betydelsen av att ett visst vetenskapligt samfund vågar öppna sig mot omvärlden. Inom en vetenskaplig gemenskap finns, enligt , ofta en strävan mot just gemenskap och det gör att viss kritik – sådan som kan förstöra hela fundamentet för gemenskapen – inte förs fram. När forskare talar om behovet av att kritiskt granska och pröva forskningsresultat innebär det inte i första hand ett krav på allmän prövbarhet utan forskning om innovativa processer bara att prövningen är förbehållen tankekollektivet. Och han tillägger: Den består för det andra enbart i en prövning av vetandets stilriktighet (s. 117). menar alltså att kritisk granskning inom ett tankekollektiv oftast bara innebär att kontrollera att det man granskar ligger i linje med de etablerade forskarnas redan tänkta tankebanor. I en fotnot skriver han: Det är en karaktäristisk egenskap hos slutna samfund att utge sig för att vara tout le monde och att underskatta de utomstående eller helt enkelt hålla dem för icke-existerande (s. 154). pekar på att vissa, men inte andra, prestationer accepteras som vetenskap vid olika tider. Han tar som exempel. Hanvar en man med många utmärkta idéer men som trots detta inte efterlämnat några spår i vetenskapen (s. 53). Konsekvensen av detta (som dock själv inte uttryckligen skriver), är att forskare bör vara ödmjuka också för människor utanför forskarsamhället och inte minst den inre kretsen i det specifika tankekollektivet. Samverkan mellan ett universitet och det omgivande samhället är därmed en väg för att föra in mer kritik och fler idéer så att verklig utveckling av kunskapen kan ske. Perspektivet om hur man bryter tankelåsningar är naturligtvis särskilt viktigt för ett ungt universitet som söker sitt berättigande i det akademiska landskapet.29 Forskning har betydelse för praktisk verksamhet, i synnerhet när det gäller avancerade områden som sjukvård. visade tydligt att t.ex. läkarnas diagnoser och behandlingar på sjukhus, i hög grad påverkas av forskningen. Problemet är att forskningen inte alltid är fulländad eller ens på rätt spår. Det beror på en rad mekanismer som verkar på tankekollektivet och som leder till tankemönster eller tankestilar. påvisar problemet med tankelåsningar och deras konsekvenser på t.ex. diagnos och behandling av patienter. Men han har inte något uttömmande svar på hur man ska mildra eller rent av lösa problemet. Någon som har det är däremot Gibbons och Hirschman.30 är i egen person ett bevis på att samspel mellan 29Det är bland annat mot den bakgrunden man kan förstå universitets strävan att utveckla det demokratiska . 30Vi vågar också påstå att vår egen studie är ett litet steg mot att lösa vissa tankelåsningsproblem. forskning om innovativa processer forskning och praktisk erfarenhet är en viktig komponent för att lösa upp tankelåsningar. I sina egna exempel pekar han på praktik (t.ex. sjukhus), akademi och offentlig sektor (t.ex. medicinal– styrelsen). På så sätt kan sägas vara en förelöpare till triple helix. Bitvis kan man tycka att är väl orättvis mot vetenskapen. Hans bok skrevs och efter det har världen skådat en omfattande utveckling av vetenskap, som räddat livet på miljontals (jfr penicillinet) och som minskat lidande och skapat större välstånd och livskvalitet. Sannolikt är det så att tankelåsningar är olika starka eller åtminstone olika betydelsefulla inom olika vetenskapsområden. En mycket viktig notering är att Flecks teori till skillnad från t.ex. Schumpeters eller Kuhns är baserad på både forskning och praktisk erfarenhet. Den stora originaliteten hos kan förklaras just med att han hade samlat på sig åratal av erfarenheter från konkret klinisk analys och behandling av patienter. Flecks begrepp tankestil har sin motsvarighet i Kuhns paradigm– begrepp. Medan Kuhn beonar paradigmskiften och revolutionära byten från en tankesfär till en annan, betonar vetenskapens successiva formering . Alla nya paradigm/tankestilar bygger alltså, enligt , både på det nya och det gamla. En av orsakerna är att språket och begreppen i sig är bärare av tidigare tänkta tankar.31 3.3.3Rogers teori om innovationers spridning Schumpeter var främst intresserad av innovatörer och hur innova– tioner uppstår. Andra forskare är mer intresserade av mottagarna, dvs. hur innovationer tas emot och sprids bland människor och i samhället. Internationellt går detta forskningsområde under namnet diffusion. Som framgick var inte heller Schumpeter ointresserad av detta. Exempelvis diskuterade han en rad olika problem som entreprenören möter när denne ska övertyga kunderna. Men diffusionsforskningen handlar om mycket mer än 31 Flecks bok kom före teori om paradigm. Sprängkraften i Flecks text upptäcktes emellertid inte förrän långt efter att den tryckts. Möjligen kan det förklaras dels med att den skrevs på tysk-österrikiska, dels att forskare länge hade svårt att ta till sig texter som på djupet ifrågasatte forskningens förmåga att framkasta säkra sanningar. Hur som helst gavs den ut på engelska 1979 och finns den på svenska genom försorg av Symposion bokförlag. forskning om innovativa processer Det handlar om principfrågan hur nya företeelser vinner insteg i samhället. Forskning med gamla anor Diffusionsforskningen tog fart , men det fanns föregångare. Sociologen , arbetade i med att analysera trender och förändringar i samhället. publicerades hans bok menade att innovationer och imitering var det mest fundamentala sociala fenomenet. Han hade i sin forskning noterat att vissa men inte alla nyheter fick spridning i samhället. Hans grundläggande forskningsmål var to learn why, given one hundred different innovations conceived of the same time – innovations in the form of words, in mythological ideas, in industrial processes, etc. – then will spread abroad while ninety will be forgotten. (s. 140). Med begreppet imitering avsåg anammandet av en nyhet, dvs. det som motsvaras av det engelska begreppet adoption. var kanske den förste att forskningsmässigt analysera spridnings–processer relaterade till innovationer. Hans egen innovation var själva forskningsfrågan och den ledde honom till empiriska studier som i sin tur ledde honom till den S-kurva som sedan blivit så uppmärksammad. S-kurvan är central i teorin. Den visar att spridningen av en innovation den går långsamt för att sedan gå snabbt och därefter plana ut. Inte nog med det: Han hade också en förklaring till varför kurvan satte fart. Svaret var att så fort opinionsledarna i ett socialt system började anamma den nya innovationen, följde många efter. Detta är en mycket viktig aspekt av diffusionsteorin och vi återkommer till det under reflektionerna. Ett viktigt skäl till att de första personerna (s.k. early adapters) anammade idén var att de medvetet eller mindre medvetet tog till sig information om nya idéer via olika källor. Det var alltså omvärldsanalysen och omvärldsintresset som var själva injektionen bakom spridningsprocessen. En annan tidig studie handlade om spridningen av hybridiserad majs bland bönder. Den gjordes av sociologerna vid och publicerades . 32 , G. (1903). The Laws of Imitation. (Informationen om denna källa gavs i bok.) forskning om innovativa processer visade att bönder fick kännedom om nya innovationer främst genom försäljarna från de företag som erbjöd det nya. När det gäller att också anamma innovationen var dock de som verkade i den geografiska närheten den viktigaste påverkansfaktorn. Studien initierade kvantitativa studier av innovationsspridning, något som senare togs efter av många. Det var också och Gross som först konstaterade att den som anammar en innovation genomgår olika faser (information, bedömning, beslut osv. Innovationsspridning kopplad till offentliga sektorn som t.ex. skolor eller sjukvården var redan tidigt föremål för stort intresse. Forskaren visade t.ex. i en studie, publicerad 1955, att den genomsnittliga amerikanska skolan låg efter de skolor som arbetade mest utvecklat (best practice).33 Detta intressanta resultat skapade stor uppmärksamhet. När sedan satelliten skickades upp 1958 började en omfattande debatt i som resulterade i massiva insatser för att stimulera innovationsspridning i skolorna. gällde det att alla skolor skulle lära ut den senaste och bästa matematiken osv. En annan viktig studie finansierades av läkemedelsföretaget 1954. Syftet var att med sociologiska metoder studera hur ett nytt läkemedel (en ny antibiotika) spreds bland läkare.34 Det konstaterades att de läkare som snabbt tog till sig nya innovationer var mer öppna inför vad marknadsförare hade att berätta. De hade en ödmjuk attityd till andra personer, nya kunskaper och nya framsteg. Dessa läkare deltog också mer på mässor och konferenser. De hade ett större intresse av att fånga in omvärldsinformation. Sammantaget har ämnet diffusion studerats av forskare inom en rad discipliner: Marknadsföring, statsvetenskap, geografi, antropo– logi, sociologi, utbildningsvetenskap, ekonomisk historia och kommunikationsteori – och i gränslandet mellan dessa. Metoderna och analysobjekten varierar mellan t.ex. antropologer som studerar primitiva folk och marknadsförare som studerar ungdoms– kulturer i . Inte minst har ämnet marknadsföring bidragit mycket till forskningen om innovationsspridning. Skälet är att det i det västerländska samhället ofta är företag som är bärare av nya 33Mort, P. (1953). Educational Adaptability.. The Social Executive, nr. 71, s. 1–23. 34Förstudien var Menzel, H. & , E. (1955). Social Relations and Innovation in the Profession: The Epidemology of a New Drug. Public Opinion Quaterly, vol. 19, s. 337–352. Huvudstudien var , J. m.fl. (1957). The Diffusion of an Innovation among Physicians. Sociometry, nr 20, s. 253–270. forskning om innovativa processer Det ligger i deras intresse att förstå kunder och deras behov, ständigt utveckla nya värden (produkter, tjänster, upplevelser) samt att stimulera kunderna att ta till sig företagets erbjudanden. Det är allmänt känt att endast kanske en av 500 idéer leder till produkter och att endast kanske av alla lanserade produkter blir framgångsrika. Att förstå vad som gör att vissa nyheter får spridning är alltså av synnerligt intresse för marknadsförare och marknadsföringsforskare. När det gäller ämnet geografi bör nämnas den svenske professorn vid Lunds universitet.35 Han underströk bl.a. grannskapseffekten, dvs. att innovationers spridning påverkas av den geografiska närheten mellan dem som anammat och dem som skulle kunna anamma en viss innovation. Forskaren . gjorde en stor insats när han utkom boken – där han sammanfattade informationsspridningslitteraturen och bidrog med egna pusselbitar till tankefältet.36 Anslaget i boken är en reflektion över det faktum att också uppenbart goda nya idéer har så svårt att slå igenom. Inte minst gäller det tekniska innovationer: Many technologist think that advantageous innovations will sell themselves, that the obvious benefits of a new idea will be widely realized by potential adopters, and that the innovations will therefore diffuse rapidly. Unfourtunately, this is seldom the case (s. 7). Delvis har det med innovatörernas oförmåga att gå från idé till nöjd kund, delvis har det med kundernas eller användarnas oförmåga att bryta tankevanor och handlingsvanor. Hur som helst har innovatörer eller förespråkare för innovativa framsteg ett intresse av att förstå vad som inverkar på spridningen av innova– tioner. har en bestämd uppfattning om vad innovationsspridning innebär: Diffusion is the process by which an innovation is communicated through certain channels over time among the members of a social system (s. 5). Kommunikation definierar han i sin tur som the process in which participants create and share 35 En av de tidigaste publikationerna var , T. (1952). The propagation of Innovation Wawes (Studies in Geography). 36 , E. (1962). Diffusion of Innovations. : (tredje upplagan 1983). forskning om innovativa processer information with one another in order to reach mutual under– stanning. Nyckelorden i hans teori är således diffusion, innova– tion, kommunikation, kommunikationskanaler, tid och slutligen socialt system. Vilka frågor ställer man sig då inom teorin? Här är några: Hur skiljer sig tidiga adopters från senare? Hur påverkar de upplevda egenskaperna hos en innovation dess spridning? Varför tar den s.k. S-kurvan ofta fart när 10–tagit till sig den nya innovationen? Vad är då en innovation enligt ? Hans definition lyder: An innovation is an idea, practice, or objekt that is perceived as new by an individual or other unit of adoption. (s. 11). Det spelar således ingen roll, enligt , om en innovation verkligen är ny. Det viktiga är att den upplevs som ny av de tilltänkta mottagarna. En innovation har flera dimensioner: 1.Relativ fördel jämfört med den tidigare idé eller problemlösning innovationen ersätter. 2.Kompabilitet, dvs. den grad med vilken innovationen ligger i linje med existerande värderingar (jfr innovationen preventivmedel i katolska länder) och behov hos mottagarna. 3.Komplexiteten när det gäller att förstå och använda innovationen. 4.Testbarhet, dvs. om innovationen kan prövas på ett enkelt sätt. 5.Observerbarhet – den grad i vilken effekterna från en innovation är synliga för andra. En mycket viktig aspekt är något teorin benämner re-invention. Det innebär att kunden eller mottagaren ofta bidrar till att vidare– utveckla en mottagen innovation. Den ursprungliga innovationen kan ibland skilja sig radikalt mot den utvecklade variant som kunder eller andra bidrar till. hänvisar till forskaren som analyserade 111 innovationer inom området vetenskapliga instrument. I av fallen var användarna/ kunderna den främsta drivkraften för den innovativa processen.37 Vilka kommunikationskanaler är då viktiga? Massmedia är enligt en viktig kanal, men då främst för att skapa en första medvetenhet om att en innovation finns. Marknadsförare och marknadskommunikation från företag spelar också en viktig roll. Personlig kommunikation inom sociala grupper är dock mer 37 , E. (1976). The Dominant Role of Users in the Innovation Process. Research Policy, nr 5, s. 212–239. forskning om innovativa processer betydelsefull när det gäller att få någon att verkligen ta till sig en innovation. Nära kopplad till kommunikationskanalen är mottagarens beslutsprocess. Den startar med att mottagaren får kunskap om innovationen. Därefter görs en tolkning (persuasion) av den, dvs. mottagaren skapar sig en attityd mot den. När det är klart tas ett beslut om att anamma innovationen eller ej. Därefter sker implementering och kanske också en slags konfirmering att man gjort rätt. När det gäller det första steget, att vi får kunskap om en innovation, visar att attityder spelar en viktig roll. Han visar att man tenderar att inte ta till sig information som inte ligger i linje med förväntningar, attityder och upplevda behov. Som exempel kan man gå förbi många hus med solfångare utan att man ser innovationen.38 Innovationsbenägenhet (innovativeness) definierar som den grad med vilken någon anammar en innovation före andra. Denna aspekt gör att han kan dela in mottagarna i fem kategorier: (1) innovatörer, (2) tidiga anammare (early adopters), (3) tidig majoritet, (4) sen majoritet och (5) efterföljare/efterslängare. Innovatörer definierar han som aktive information seekers about new ideas (s. 22). Vi är kritiska till denna del av diskussion, vilket vi återkommer till. Socialt system är centralt. Det innebär enligt till varandra relaterade enheter som arbetar med en gemensam problemlösning med syfte att uppfylla gemensamma mål. Enheterna kan vara individer, informella grupper eller organisationer. I det sociala systemet är normer viktiga och de definieras som etablerade beteendemönster hos medlemmarna i systemet. I ett socialt system finns olika aktörer som förhåller sig olika till innovationer. Opinionsledare och förändringsagenter är två viktiga kategorier. De mest innovationsentusiastiska medlemmarna är sällan inflytelserika på det övriga systemet. Snarare brukar de betraktas som udda eller rent av suspekta. Därför är opinionsledarna viktiga – något som redan skrev om i den tidigare nämnda boken . Det är personer man har stort förtroende för och som de lyssnar till. Om dessa personer propagerar för en innovation tenderar den att spridas betydligt snabbare än annars.