sou · GRB380d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Energy restructuring is also an area in which could assume a leading role in Europe. A range of factors point to this, for example: has advanced expertise in the technology of energy and infrastructure. The electricity grid needs extending between European countries so that, for example, Danish wind power can be regulated in conjunction with hydropower in and during rapid weather changes. There is a distinct Northern European biofuel cluster. The Northern European vehicle market is sufficiently large for coordinated purchasing of vehicles that incorporate new technology to be feasible. The vision and strategy for restructuring must be broadly supported both by politicians and in other relevant segments of society, such as the business sector, consumers and the environmental movement. This support may perhaps be described as a necessary partnership for restructuring to bring about a sustainable energy system. restructuring to emphasise the importance of the work The Commission considers that an arena at a higher level than that of government agencies is required. There, strategic discussions concerning the orientation of the work of restructuring the energy system could be conducted. To underline the importance of the restructuring work, the Commission proposes that the Govern- ment set up a special energy-restructuring committee under the , Employment and Communications. One essential requirement is for this committee to include representatives of the business sector; another is that they should play an part in its work. should also contain high-level representatives from the agencies, sectors and other relevant interest groups concerned, and be headed by the minister or state secretary responsible. Greater commitment to the restructuring on the business sectors part Just as the involvement of the business sector is important to boost the impact of ERDD, comprehensive restructuring of the energy system calls for a more general commitment on the sectors part. In the Commissions view, the state should actively seek to increase this commitment, both in ERDD and in a more general context. The Commission has not analysed in detail how to increase the business sectors involvement in restructuring of the energy system, but we recommend that this analysis be performed. One starting point may be to attempt to identify the problems technical and otherwise that may impede the innovation process for new and, in the restructuring perspective, socially desirable technology. Above all, it is important to identify bottlenecks in various parts of the innovation system and analyse whether public intervention may be required to reduce or remove obstacles affecting the system. Such intervention may be necessary, in particular, to stimulate and/or create markets for technology that is desirable in the restructuring perspective. Public inputs of this type must, however, be based on the principle that the government should not carry out the kind of task that companies are clearly far more skilled in performing, such as cost and market assessments, analyses of factors in the competition, etc. The above observation that it is essential for various instruments to work in may be extended to include more than just ERDD and its links with other instruments. At present, a number of proposals are being prepared, or have already been adopted, concerning various instruments, the purpose being to help attain existing environmental objectives. These proposals relate, for example, to trading in emission rights, new energy-tax legislation, long-term agreements between the state and industry to reduce greenhouse gases, and certificate trading for renewable electricity production. To create ample scope for a strategy for restructuring of the energy system, the Commission believes that various existing and proposed instruments in the energy and environmental sectors need to be coordinated. The Commissions consideration of climate initiatives prompted by energy policy The 1997 Long-Term Energy Programme includes, besides support for ERDD, a strategy for reducing the climatic impact of the energy sector in the form of measures in international collaboration and support for R&D concerning production of ethanol from raw materials. International climate initiatives prompted by energy policy The objective of international climate initiatives is that they should help to develop the Kyoto Protocols flexible mechanisms into credible, effective elements in international climate cooperation. Above all, the two project-based mechanisms are involved, i.e. Joint Implementation and the Clean Development Mechanism. The costs of reducing carbon dioxide (CO2) emissions are considerably lower in partner countries than in itself. Given this fact and since the regulations for the project- based mechanisms have only recently entered a phase in which it is possible to sign agreements with project owners and framework agreements with countries may wish to collaborate with, the Commission has drawn the following conclusions: should make further efforts to implement projects relating to the project-based mechanisms. should continue to play an part in initiating and implementing these projects. There should be increased collaboration between the and the other Swedish agencies involved in related activities in the sector, i.e. SIDA in particular. One implication may be that the should obtain SIDAs advice regarding cooperative in developing countries, and that capacity-building measures may be considered in conjunction with the projects. Further analysis is needed of the practical means whereby work on the project-based mechanisms should be conducted. The Commission proposes that the be assigned to carry out this analysis. This assignment, which should be performed according to consultations with SIDA, should also include considering whether as is now the case work on the project- based mechanisms should be incorporated into a long-term energy programme. An evaluation of the relevance of the ethanol programme, under the auspices of the , is under way and due to be completed during the third quarter of 2003. Meanwhile, it is difficult for the ERDD Commission to express any opinion on whether continuing to run the ethanol programme is justified. If the results of the forthcoming evaluation indicate that support for R&D concerning ethanol production from raw materials should continue, the Commissions view is that these activities should form part of the long-term energy-policy research programme. The ethanol programme, too, should preferably be treated on entirely the same basis as the rest of ERDD rather than being, as now, subject to special reservations in the form of earmarked funds. Genom energipolitiska beslut antogs ett program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Programmet indelas i energipolitiska åtgärder på kort sikt syftande till att minska elanvändningen och tillföra ny elproduktion från förnybara energi- källor, åtgärder för ett långsiktigt uthålligt energisystem samt energi- politiskt motiverade klimatinsatser. Totalt anvisades drygt 9 miljar- der kronor för omställningsprogrammet. För de kortsiktiga energipolitiska åtgärderna, som syftade till att ersätta bortfallet av elproduktion från , anvisades (1998 2002). Åtgär- derna skulle leda till utbyggnad av el- och värmeproduktion samt effektivisering och minskad användning av el i bostadssektorn. Därtill avsattes för särskilda åtgärder avseende el- och värmeförsörjning i . uppdrag avser de långsiktiga delarna av omställningsprogrammet. För dessa avsattes (1998 2004). De långsiktiga delarna av energipolitiska program omfattar stöd till energiforsk- ning, energiteknikstöd (dvs. utvecklingsinsatser), stöd till intro- duktion av ny energiteknik (dvs. demonstrationsinsatser), samt energipolitiskt motiverade klimatinsatser. I detta kapitel beskrivs utredningens direktiv (avsnitt 1.1), ut- redningsarbetets genomförande (1.2), annat utredningsarbete inom energiområdet (1.3) och betänkandets disposition (1.4). Utredningens uppdrag framgår av de direktiv (dir. 2001:122) som antogs av regeringen . Regeringen har även givit utredningen tilläggs- direktiv. Dels (dir. 2002:169) då Riksrevisions- verket av regeringen gavs i uppdrag att biträda utredningen med att analysera vissa frågor. Dels (dir. 2003:64) då utred- ningen gavs förlängd utredningstid till . Med hänsyn till att tilläggsdirektiven inte behandlar innehållet i utred- ningens uppdrag beskrivs de dock inte vidare i det följande. En utgångspunkt för utredningens arbete skall enligt direktiven vara den svenska energipolitikens mål, dvs. att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden kon- kurrenskraftiga villkor, och att skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. I sammanfattning är uppdrag enligt direk- tiven att: granska och utvärdera insatserna inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program och analysera behovet av förändringar, lämna förslag till riktlinjer för det långsiktiga energipolitiska programmet inför den planeringsperiod som inleds 2003, och redovisa insatser som skall leda till en långsiktigt hållbar energi- försörjning. Vidare anger direktiven att skall göra en för- djupad analys av de resultat som nåtts inom ramen för det lång- siktiga energipolitiska programmet och särskilt granska i vilken utsträckning omvärldsförändringar har påverkat förutsättningarna för genomförandet av programmet. I direktiven anges att uppdraget skall vara avslutat . Med hänsyn till att utredningens start kom att för- dröjas beslutade regeringen emellertid att arbetet skulle redovisas . Genom regeringsbeslut gavs utredningen ytterligare förlängd tid för sitt arbete, till . Enligt direktiven skall utredningen i sitt arbete samråda med be- rörda myndigheter och organisationer och i tillämpliga delar med den delegation som regeringen beslutade tillkalla med uppgift att föreslå ett system och regelverk för Kyotoproto- kollets flexibla mekanismer. I direktiven formuleras även vissa mer detaljerade delfrågor som utredningen skall behandla. Dessa sammanfattas nedan, med de rubriker som anges i direktiven. Direktiven återges också i sin hel- het i bilagorna 1–3. Enligt direktiven är ett nära och aktivt samarbete mellan staten och näringslivet en grundläggande förutsättning för att de statliga in- satserna skall ge långsiktigt uthålliga resultat. Sådant samarbete finns också etablerat mellan staten och viktiga aktörer inom området, t.ex. energi- och energiteknikföretagen. Mot denna bakgrund skall utredningen enligt direktiven ana- lysera hur det statliga stödet bör utformas. En sådan analys bör avse dels energirelaterad forskning, dels ny energiteknik som behöver utvecklas genom att provas i full skala och demonstreras med reducerad risk för företagen samt hur introduktionen av ny energiteknik kan påskyndas. Utredningen skall bl.a. bedöma om avvägningen mellan forskning och utveckling är lämplig vad gäller ny energiteknik samt om nya former av samarbete på klimat- och energiområdet kan stärka förankringen hos näringslivet. lade i samband med energipolitiska överens- kommelse fast en strategi för minskad klimatpåverkan från energi- sektorn. Med utgångspunkt i Kyotoprotokollet och arbetet i EU bör utredningen enligt direktiven utarbeta förslag till förändringar och ytterligare åtgärder som kan bidra till utvecklingen av en svensk strategi för minskad klimatpåverkan från energisektorn. () har genomfört projektet i i samarbete med bl.a. Energimyn- digheten. Målet med projektet har varit att skapa insikt och visioner om utvecklingen i på energiområdet med ett tydligt internationellt perspektiv, samt ge framtidsbilder av det svenska energisystemet i ett internationellt perspektiv och iden- tifiera områden att prioritera för utvecklingsinsatser. IVA slut- rapporterade projektet . Enligt direktiven skall projektet i vara en av utgångspunkterna i beredningen av förslag till riktlinjer för det långsiktiga energipolitiska programmet inför planerings- perioden som inleds 2003. Utredningen skall i detta sammanhang belysa de förnybara energikällornas roll och energieffektivise- ringens möjligheter att tillgodose de mål som ställts för energi- politiken. energipolitiska beslut framhålls att en aktiv internationell samverkan är nödvändig för att skall kunna tillgodogöra sig fördelarna med internationaliseringen. De centrala internationella samarbetsformerna på energiforskningsområdet är EU:s ram- program för forskning och utveckling, samt samarbetet inom (). Det nordiska energiforsk- ningssamarbetet har förstärkts då det 1999 bildades en nordisk projekt- och programförvaltande institution. Vidare har samarbetet utökats till att också omfatta närområde, framför allt och västra . En överenskommelse träffades 1999 mellan och om samarbete inom områdena energi- effektivisering och förnybara energikällor. Enligt direktiven skall utredningen analysera behovet av nya initiativ för att utveckla den nationella forskningsfinansieringen på energiområdet för att underlätta deltagande i det internationella samarbetet. Behovet av förstärkta insatser för att underlätta har- moniseringen av energimarknaderna i närområdet skall analyseras. Möjligheten att integrera EU-programmen i det nationella stödet till forskning och utveckling för att underlätta samfinansiering bör analyseras. Även frågan om särskilda initiativ behövs för bilateralt samarbete bör utredas. Det regionala energisamarbetet i Genom energipolitiska beslut skapades möjligheter för att samverka med länderna i rörande forskning och utveckling på energiområdet. Syftet är att insatserna i första hand skall underlätta omställningen av energisystemen i . Utifrån de Nordiska statsministrarnas deklaration i Bergen startade de nordiska och baltiska länderna samt , och tillsammans med Europeiska kommis- sionen ett Östersjöprogram. Efter energiministerkonferensen i har energisamarbetet formaliserats i en mellan- statlig samarbetsgrupp där samtliga Östersjöstater och EU-kom- missionen deltar. Utredningen skall enligt direktiven analysera behovet av förändringar och nya nationella initiativ för att kunna delta aktivt i det regionala energisamarbetet. Som framgår av direktiven omfattar uppdrag endast de långsiktiga delarna av energipolitiska program, dvs. de dryga som avsatts för energiforskning, energiteknikstöd, introduktion av ny energiteknik och energipolitiskt motiverade klimatinsatser. Däremot ingår inte i uppdrag att utvärdera det kortsiktiga pro- grammet. Mot denna bakgrund har utredningen så långt möjligt sökt avgränsa sitt arbete till den verksamhet som bedrivs inom ra- men för det långsiktiga programmet. Eftersom de kortsiktiga och långsiktiga åtgärderna inte sällan kan behöva ses samlat har det dock varit nödvändigt för utredningen att, på sätt som framgår av den löpande texten i betänkandet, då och då betrakta även de kort- siktiga åtgärderna. Som underlag för sitt arbete har utredningen inhämtat syn- punkter från ett stort antal intressenter. Detta har skett i olika former: Utredningen har löpande diskuterat sitt arbete med en grupp av representanter för de närmast berörda departementen, dvs. Närings-, Finans-, Miljö- och Utbildningsdepartementen. Tre möten har hållits med denna grupp. Utredningen har knutit till sig en större referensgrupp, med ett 25-tal företrädare för samhälle (inklusive ovannämnda departe- mentsföreträdare), näringsliv och forskarvärlden. Tre möten har hållits med denna grupp. Utredningen har haft bilaterala kontakter med ett 80-tal perso- ner representerande ett 30-tal organisationer. Kontakterna har främst varit med svenska intressenter, men utredningen har även gjort studiebesök vid i sammanhanget relevanta organ i . De personer utredningen varit i kontakt med i departements- och referensgrupper och bilateralt framgår av bilaga 4. Utredningen har uppdragit åt ett antal konsulter att belysa vissa avgränsade frågeställningar. Vid utförandet av dessa uppdrag har synpunkter från ett stort antal forskare och andra intressenter in- hämtats genom enkäter och intervjuer. Uppdragen har redovisats i följande underlagsrapporter, som kan läsas via utredningens hem- sida (/langen): : Översikt av det regionala energisamarbetet i Nordleden: En målinriktad analys för med stöd av : Samverkan och kommersialisering inom den långsiktiga energipolitiken (RRV 2003:12) : Energipolitiken och energisystemet drivkraft eller frikoppling? : Evaluation of the Programme 1998 2004 : Kartläggning av genomförda klimat- insatser inom ramen långsiktiga energipolitiska program Vilken litteratur som i övrigt har använts framgår av bilaga 5. Utredningen har via sitt sekretariat haft löpande kontakter med Utredningen om ett system och regelverk för Kyotoprotokollets flexibla mekanismer (, dir. 2001:56). Sek- retariatet har även haft kontakt med Statskontoret, som på rege- ringens uppdrag ser över inriktning och organisation av de verk- samheter som ligger inom ansvarsområde. Utredningen har också haft ett flertal möten med förhandlaren på kärnkraftsområdet och dennes sekretariat. 1.3Annat utredningsarbete inom energiområdet Parallellt med bedrivs, eller har av- slutats, ett antal utredningar som kan ha betydelse för förutsätt- ningarna att bedriva energirelaterad forskning, utveckling och demonstration. Nedan ges en överblick över de utredningar som bedömts som mest relevanta utifrån utgångs- punkter. 1.3.1Långsiktiga avtal om energieffektivisering beslutade regeringen att en förhandlare och expert- grupp skulle tillsättas med uppgift att ta fram program för långsik- tiga avtal om energieffektivisering (N2000/6745/ESB). Syftet med dessa långsiktiga avtal är att stimulera industrin att genomföra kostnadseffektiva åtgärder som leder till minskad energianvändning och minskade utsläpp av växthusgaser. Flera av de länder svensk industri konkurrerar med utnyttjar långsiktiga avtal som ett kom- plement till framför allt skatter. Förhandlingsmannen lämnade ett princip- förslag till ett program för långsiktiga avtal om energi- effektivisering och andra klimatpåverkande åtgärder inom energi- intensiv industri.1 tillsatte regeringen en parlamentarisk utredning om översyn av regler för nedsättning av energiskatter för vissa sektorer (dir. 2001:29, ). Uppdraget var enligt direk- tiven att: Utreda förutsättningarna för en annan avgränsning av området för energiskattenedsättning för de konkurrensutsatta sektorer- na än vad som gäller . Analysera och föreslå lämpliga kriterier för vad som bör anses vara konkurrensutsatt verksamhet och i vad mån detta bör motivera energiskattelättnader Basera analysen på de EG-rättsliga förutsättningarna. Därvid skulle utredningen särskilt beakta om statligt stöd 1 Ds 2001:65, Förslag till program för långsiktiga avtal med energiintensiv industri. vid utformningen av förslag som innefattar särregler för den svenska industrins och jordbrukets energibeskattning. Den allmänna utgångspunkten för uppdrag var i princip att energi så långt möjligt skall beskattas likartat oavsett användningsområden, eftersom detta främjar en samhälls- ekonomiskt effektiv resursanvändning där incitamenten för energi- effektivisering och miljöstyrning blir likartade i olika samhälls- sektorer. En viktig aspekt av uppdraget var att belysa samspelet mellan en generellt lägre skattenivå för energiförbrukning inom en brett avgränsad del av samhället och behovet av individuella ned- sättningsregler. Analyserna skulle omfatta beskattningen av såväl fossila bränslen som el. Utredningens arbete avrapporterades i betänkandet 1.3.3Introduktion av förnybara fordonsbränslen Regeringen har tillsatt en utredare (dir. 2003:89) med upp- gift att föreslå mål och strategier för en fortsatt introduktion av förnybara fordonsbränslen mot bakgrund av den referensnivå på år som antagits i EG:s biodrivmedelsdirektiv (2003/30/EG). Utredarens förslag bör vara teknikneutralt och främja en kostnadseffektiv produktion och introduktion av förnybara fordonsbränslen. I uppdraget ingår att med förtur utreda frågan om skyldighet för bensinstationer att tillhandahålla minst ett förnybart fordons- bränsle och presentera ett författningsförslag till ett sådant system. Även frågan om det vägledande nationella målet för skall utredas med förtur. Utredaren skall även analysera möjlig- heten att införa någon form av drivmedelscertifikat (s.k. gröna certifikat) för att främja introduktion av förnybara fordons- bränslen. I uppdraget ingår att lämna förslag till hur ett sådant system lagtekniskt kan utformas. Utredningsarbetet skall vara avslutat . Ett delbetänkande skall lämnas . 2 SOU 2003:38. Regeringen har uppdragit åt () att analysera de ekonomiska och miljömässiga förutsätt- ningarna för fortsatt ökad användning av biobränslen i . Utredningen skall bl.a. göra en samhällsekonomisk analys av skogs- råvarans användning inom energisektorn respektive inom skogs- och träindustrin. SLU skall även studera förutsättningarna för en positiv utveck- ling för trä- och skogsindustrin, som är beroende av skogen som råvara. I uppdraget ingår också att titta på möjligheter till bland annat ökad röjning i skogsbruket, vilket skulle kunna ge mer bio- bränsle. SLU skall redovisa uppdraget . 1.3.5Energimyndighetens förslag till nästa energiforskningsprogram Inför kommande energiforskningsprogram som planeras att gälla har till in- kommit med ett förslag till utformning av programmet. Energi- myndighetens förslag kan sammanfattas enligt följande: En ökad målmedvetenhet och ett strategiskt arbete Energiforskningen skall vägledas av ett övergripande mål. Arbetet inom den svenska långsiktiga teknikutvecklingen skall bedrivas målmedvetet. Till detta erfordras mätbara mål, regel- bunden uppföljning mot mål och korrigerande åtgärder i en kontinuerlig, lärande process. Strategin innebär att i samklang med övriga styrmedel inom energipolitiken göra kraftfulla insatser inom forskning och ut- veckling för att ställa om energisystemet så att miljömålen nås som naturresurserna utnyttjas effektivt, samhället har tillgång till energi till konkurrenskraftigt pris och ett näringsliv kring förnybar energi och effektivare energianvändning kan fortsätta att utvecklas. Utvärderingarna av det nuvarande energiforskningsprogrammet visar enligt att det till stora delar fungerar bra, men att vissa delar behöver förstärkas och att viss omprioritering måste göras: För att förstå hur energisystemet skall kunna utvecklas på ett önskvärt sätt krävs ytterligare systemkunnande. En ökad kun- skap krävs om de nationella möjligheterna att påverka utveck- lingen då denna delvis utformas överstatligt. I sammanhanget får inte heller försummas studier om den enskilda människans möjligheter att klara och styra betydande förändringar i sin omgivning. Innovationssystemet betonas tydligare i förslag . Utgångspunkten är att prioritet ges åt att öka förutsättningarna för näringslivsutveckling i baserat på utveckling/kunskap som kommit fram inom landet. For- merna för stöd till sådan verksamhet behöver utvecklas. Ett innovationsstöd föreslås bli infört. Lokal och regional energisamverkan mellan t.ex. företag och kommuner bedöms ha en stor möjlighet att bidra till hållbar utveckling. Även här behöver formerna för stöd ses över. Successivt anpassas det nuvarande svenska energisystemet mot en hållbar riktning. Kraven på att vidmakthålla kunskaper och kompetens inom etablerade områden ökar då. utgör vattenkraften den enskilt största hållbara energikällan som kunskapsbasen håller på att urholkas. Stöd behöver därför kunna ges till områden av stor betydelse för det svenska energisystemet. Kravet på resurseffektivitet betonas tydligare i Energimyn- dighetens förslag .