sou · GRB380d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Den största delen av det nordiska energiforskningsprogrammets medel används till stipendier till doktorander och till lönebidrag till seniorforskare. Bland övriga aktiviteter finns bl.a. nätverks- byggande, forskarrörlighet, stöd till nordiska FoU-förslag till EU och andra internationella program. Forskningsinsatserna genomförs genom olika typer av aktiviteter och projekt. Tyngdpunkten har till och med legat inom s.k. fackkollegier. Inför programperioden –2006 har verksamheten omorganiserats för att uppnå ökad flexibilitet. Verksamheten har organiserats inom fem insatsområden: Konsekvenser av klimatförändringar på energiområdet Genom verksamhet inom dessa fem insatsområden skall NEFP bidra till utvecklingen inom de tre kärnområden som pekat ut. NEFP hade totalt 88 stipendiater enga- gerade i fackprogrammen varav 14 kom från de baltiska länderna. hade 17 stipendiater (dvs. av de nordiska stipen- diaterna).8 Med ett huvudsakligt stöd från NEFP avlades åtta doktors- och licentiatexamina, medan ett 30-tal kurser och seminarier arrangerades.9 Generellt sett har fackprogrammen resulterat i 150 utexamine- rade doktorer och ca 100 årsverk som används för forskning . har dessutom 25 doktorer från och utexaminerats. Genom det långsiktiga energipolitiska programmet inrättades ett särskilt anslag för forskningssamarbete med länderna i . 2004 uppgår anslaget till , dvs. Ansvarig myndighet är . Genom insatserna skall forskningskompetens byggas upp inom ett antal nyckelområden för och sam- arbetsländerna. Insatserna är inriktade mot samverkan kring forsk- ning och metodutveckling avseende kreditering av gemensamt genomförande inom ramen för klimatkonventionen. Även frågor rörande överlåtbara utsläppsrätter analyseras inom ramen för anslaget. Förutom gemensamma forskningsprojekt kan program- met även finansiera forskningsseminarier och kurser för forskare och forskarstuderande från samarbetsländerna samt informations- insatser inriktade på forskningens avnämare. Programmet syftar till utbyte av kunskap och erfarenheter på det klimatpolitiska området mellan svenska forskare och forskningens intressenter. Programmet skall dessutom bidra till omställningen av energisystemen i . På är tanken att bygga upp svensk forskningskompe- tens på det klimatpolitiska området, samt att inom centrala forsk- ningsområden bygga upp fungerande forskarnätverk mellan svenska och andra forskare i . Målet på kort sikt är att engagera ytterligare 2 3 svenska samt 2 3 bilaterala forsk- 8http://, . ningsprojekt med svenska forskare och forskare från , , , eller samt att genomföra semi- narier med forskare och experter från dessa länder inom relevanta forskningsområden. De som i det långsiktiga energipolitiska pro- grammet avsattes för forskningssamarbete i är tänkta att fördelas av med ca 10 miljoner kro- nor 2004. Programmet startade emel- lertid sent och dessa medel började i praktiken utnyttjas först . Medlen förbrukas i huvudsak för: Direktutbetalning för delfinansiering av Nordisk Energiforsk- nings verksamhet (ca ), som beskrivits ovan gick ut med en inbjudan till forskare att söka medel till ett klimatpolitiskt forsknings- program för perioden 2005. Programmet utformades som två delprogram, dels ett för klimatpolitik, dels ett för bilaterala forsk- ningssamarbeten. Det sistnämnda vänder sig till grannländer i (, , , och ) och baseras på erfarenheter från arbete i och . stödjer inom det klimat- politiska delprogrammet projekt vid bl.a. , , samt . Projekten handlar om handel med utsläppsrätter, övriga flexibla mekanismer samt legala aspekter på Kyotoprotokollets ratificering. Bilaterala projekt kunde starta först . Forskningssamarbetsprojekt med länder i , och som initierats framgår av tabell 4.3 nedan. SOU 2003:80 Internationella förhållanden Samarbetsprojekt för bilateralt samarbete och Baltic Renewable Energy Center i (EC BREC) Kola Energy Efficiency Center integration av industriprocesser och Metodutveckling för verifiering av Metan från avfallsupplag i Analys av mätteknik mm för rappor- Som kommentar till tabellen bör sägas att det projekt som hade Det som mottagare har avslutats, medan övriga pågår. Projekten finansieras i sin helhet av , med undantag av Biobränslepotential i som också stöds av med totalt varav genom egna insatser. Som framgår av tabellen hade bilate- rala projekt uppgående till beviljats inom ramen för de avsatta medlen på . För de nationella insatserna hade därtill utnyttjats 19 mil- joner kronor, dvs. sammanlagt hade anslaget utnyttjat . EU:s forskningsstöd, som administreras av generaldirektoratet för forskning, genomförs i så kallade ramprogram som sträcker sig över fyraårsperioder. EU:s forsknings- och utvecklingsstöd kräver oftast nationella åtaganden i form av motfinansiering för att beviljas. deltagande i samarbetet ökade kraftigt under det fjärde ramprogrammet (1994 1998) och fördubblades tack vare EU- medlemskapet i jämförelse med det tredje ramprogrammet (1990 1994). EU:s femte ramprogram, som gällde 2002, var det första ramprogram som hade möjlighet att vara med att utforma. betonade bland annat behovet av forskning om miljö och energi, landtransporter, skog samt huma- nistisk och samhällsvetenskaplig forskning. gäller det sjätte ramprogrammet. En viktig utgångspunkt för detta är att bidra till förverkligandet av en mer integrerad europeisk forskning, Area, ERA. I vidareutvecklingen av ERA har kommissionen tagit fram en handlingsplan för inves- teringar i forskning. Europeisk handlingsplan för investeringar i forskning uppmanade att lägga fram en handlingsplan som anger de initiativ som behöver tas för att skall få en starkare offentlig forskningsbas och bli attraktivare för privata investeringar i forskning och innovation. Målet är att investeringarna i forskning i genomsnitt skall öka från av BNP till av BNP och att den privata sektorn skall finansiera två tredjedelar. Handlings- planen lades fram av kommissionen . Det offentliga stödet till forskning och teknisk innovation behö- ver förbättras enligt handlingsplanen. För att företagen skall investera i forskning i måste det enligt kommissionen finnas ett stort utbud av framstående forskarlag. Industrin efter- frågar starka forskarmiljöer, förbättrade offentliga instrument och gynnsam lagstiftning. Handlingsplanen poängterar dels att det offentliga stödet måste öka och dels att det måste göras effektivare. Hävstångseffekter på privata investeringar kan uppnås om offentlig 10 (2003). forskningsfinansiering kombineras med andra offentliga styrmedel, skatteincitament, garantisystem och stöd av riskkapital. Kommis- sionen pekar på att utmaningen ligger i att se till att finansierings- systemen kompletterar varandra i sitt stöd till forskning och utveckling, exempelvis sjätte ramprogrammet, strukturfonderna och Europeiska investeringsbankens finansieringsinstrument. Medlemsstaterna bör enligt handlingsplanen sträva efter att kom- binera styrmedlen med hänsyn till särdragen i de egna forsknings- och innovationssystemen. Handlingsplanen uppmanar därutöver staterna att ta bort hinder för europatäckande samarbete och tekniköverföring som beror på regler och praxis i de nationella offentliga finansieringssystemen. Det femte ramprogrammet gällde och hade som övergripande mål att stärka den europeiska industrins internationella konkurrenskraft, ge incitament för att bibehålla och skapa arbetstillfällen och främja en hållbar utveckling. Den totala budgeten var . I femte ramprogrammet organiserades forskningen i tematiska respektive horisontella program med följande underrubriker: Livskvalitet och förvaltning av levande resurser () Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt () Energi, miljö och hållbar utveckling () Internationellt samarbete med tredje land () Innovation och främjande av små- och medelstora företags deltagande () Forskarrörlighet och socioekonomisk forskning () Internationella förhållanden SOU 2003:80 Inom femte ramprogrammet finansierades även EURATOM () och (JRC, 739 miljo- ner euro). JRC består av sammanlagt sju specialiserade forsknings- institut i fem medlemsländer.11 EURATOM är samarbetsorgan för medlemsländerna i syfte att underlätta användandet av kärnkraft. EURATOM har utöver forskningsprogram också regler om kärn- kraftssäkerhet och övervakning för att garantera att kärnämnen inte används för otillåtna ändamål.12 Totalbudgeten för det sjätte ramprogrammet, som inletts , är . Det svarar mot av hela EU:s budget och är det tredje största utgiftsområdet efter jordbruks- stödet och strukturfonderna. Med det sjätte ramprogrammet följer en ny indelning av forskningsområdena i tre delar: 1) Integrera, 2) Strukturera och 3) Förstärka. Det största området är att integrera EU:s forskningsverksamhet med en budget på 13 mil- jarder euro, varav sju tematiska områden tilldelas . Som framgår av tabell 4.3 ingår energiforskning (med ) inom det prioriterade tematiska området Hållbar utveck- ling. 11Bland andra () och (). 12Här kan också nämnas ITER, dvs. ett internationellt samverkansprojekt kring utveckling av fusionsenergi, mer specifikt den s.k. Tokamak-reaktorn. tog initiativ till ITER och lyckades samla , (som dock hoppade av ) och (EURATOM) kring utvecklingen. har bl.a. och tillkommit. deltar genom EURATOM-samarbetet. Syftet med ITER är att demonstrera en fram- komlig teknisk lösning för fusion. har fusionsenergi inte kunnat produceras med var- aktighet och till inte utan att mer energi gått åt än vad som producerats. Forskarna tror dock att Tokamak-reaktorn skall kunna överbrygga dessa svårigheter inom en inte alltför avlägsen framtid. Förhandlingar pågår f.n. om lokalisering av en reaktor. Konstruk- tionsfasen förväntas ta och direkt investeringskostnad antas bli . (Källa: . SOU 2003:80 Internationella förhållanden EU:s sjätte ramprogram – områden och budget (miljoner euro) Nanoteknik, multifunktionella material, nya produktionsprocesser Hållbar utveckling, global förändring och ekosystem, varav: globala förändringar och ekosystem Medborgare och styrelseformer i ett öppet samhälle Särskild verksamhet inom bredare forskningsområden Att förutse EU:s tekniska och vetenskapliga behov Särskilda forskningsinsatser för små och medelstora företag Särskild verksamhet för internationellt samarbete JRC, gemensamma forskningscentret, icke-nukleära aktiviteter Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet Mänskliga resurser och rörlighet Att förstärka grunden till det europeiska området för forsknings- Stöd till samordningen av verksamheten Stöd till en samstämmig utveckling av politiken Källa: EU/. De dedicerade FoU-medlen till energi har minskat både absolut och i relativa tal , från (av 14 miljarder) i det fjärde ramprogrammet till (av 17 miljarder) i det sjätte ramprogrammet. Även för det större tematiska området Hållbar utveckling (inklusive energi) har en minskning skett från till i det sjätte ramprogrammet. Inom det sjätte ramprogrammet introduceras också s.k. Net- works of excellence och Integrated projects som ett sätt att motverka den fragmentering som upplevts inom de tidigare ram- programmen. De excellenta nätverken skall koppla samman forskare, näringsliv, institut och andra aktörer i syfte att stödja implementeringen av forskningsresultat i nya produkter och tjänster. Budgeten för ett nätverk skall ligga på mellan . De integrerade projekten spänner över större områden än tidigare EU-finansierade forskningsprojekt och tvärvetenskap, tek- nikutveckling, utbildnings- och marknadsaspekter är viktiga, liksom industrirelevansen. Budgeten för ett integrerat projekt ligger på ca , varav EU:s finansiering uppgår till ca . Även om den totala budgeten i sjätte ramprogrammet är stor, utgör EU:s bidrag till den europeiska forskningen uppskattningsvis av de offentliga (icke-militära) forskningsutgifterna i . Inom energiområdet utgör EU:s forskningsmedel dock en större andel av den offentligt tillgängliga finansieringen, upp- skattningsvis (se figur 4.5 med kommentar). Dessutom tillkommer näringslivets motfinansiering inom EFUD i , som uppgår till så mycket som (se kapitel 3). Av EU:s totala budget svarar för . är nettobetalare till EU och av den totala EU-avgiften återbetalas omkring hälften, den största delen till jordbrukssektorn. Beträffande forskningsfinansiering blir bilden en annan. andel av forskningsbidragen för tredje och fjärde ramprogrammen uppgick till , dvs. mer än inbetalningen och väsentligt mer än andelen för återbetalningarna av EU-bidrag totalt sett. För femte ramprogrammet har andel ökat ytterligare, till enligt EU/preliminära analys.13 I deltog totalt cirka 1 100 forskargrupper inom det fjärde ramprogrammet, varav 450 tillhörde högskolesektorn. Deltagandet var störst inom bioteknik och biomedicin samt inom socioekono- misk forskning. gick till under fjärde ram- programmet, varav ca till högskolesektorn. Det femte ramprogrammet avslutades , men statistik av god kvalitet för finns ännu inte tillgänglig. Enligt EU/deltog i ca 1 200 projekt, vilket motsvarar 13 EU/(2002), Svenskt deltagande i femte ramprogrammet. Rådet är den svenska myndighet som har till uppgift att följa och analysera deltagande i EU-forskningen. av alla projekt. Det är en ökning med tre procenten- heter sedan fjärde ramprogrammet. Endast och har ett högre relativt deltagande än . Projekt där deltar är större än genomsnittsprojekten och får totalt ca 27 pro- cent av forskningsbidragen. Det genomsnittliga antalet deltagare är 10. Svenska forskare har etablerat samarbete med nätverk som omfattar ca 10 000 forskningsdeltagare. Vanligaste samarbetsländer är , , och , men även de nordiska grannarna är vanligt förekommande. Som framgår av tabell 4.5 har ett deltagande inom Hållbar utveckling (inklusive energi) som motsvarar budgetfördelningen inom femte ramprogrammet. Budgetfördelning på delprogram samt förbrukning inom projekt med svenskt deltagande Bidrag till projekt med Källa: EU/. tycks, trots högt deltagande, inte ta någon starkt ledande roll i projekten. Av de projekt deltar i är en svensk organi- sation koordinator14 endast i vart femte, vilket är näst lägst andel i hela EU. Vid sökning i forskningsdatabasen fann LångEn- utredningen inom området Hållbar utveckling 282 projekt.15 Svensk koordinator fanns i 42 projekt och där deltog 98 svenska 14En nyckelfunktion i projekt inom ramprogrammet innehas av projektkoordinatorn, som är projektledare. Den organisation som har detta ansvar får en unik överblick av arbetet och resultaten i projektet. 15http://(per ). Det bör observeras att sökning i databas endast är möjlig för femte ramprogrammets RTD-projekt, dvs. programdelen som kallades Joule. Femte ramprogrammets demonstrationsprojekt, dvs. programdelen som kallades Thermie, ingår ej i databasen. Uppskattningsvis utbetalades till dessa projekt för det femte ramprogrammet. EU/uppskattar att i genomsnitt en tiondel av medlen från projekt med svenskt deltagande återförs till (eftersom genomsnittligt antal deltagare är 10 per projekt) vilket betyder eller inom området Hållbar utveckling. 4.3.4Övrigt energisamarbete inom EU och andra EU-initiativ som berör energiområdet Utöver medel som avsätts för energiforskning inom EU-systemet finns även ett flertal program för energisamarbete, som det finns skäl att nämna i sammanhanget. Dessa program, som administreras av generaldirektoratet för transport och energi (TREN), kan sägas omfatta åtgärder som påminner om delar av såväl de kortsiktiga som långsiktiga åtgärderna i det svenska energipolitiska program- met . 2002 omfattade EU:s ramprogram för energi sex delprogram: ALTENER II: om introduktion av förnybara energikällor : inriktat på fasta bränslen med syftet att främja en renare och effektivare användning av dessa inom EU ETAP: stöder framtidsstudier, utredningar, analyser och lik- nande arbete inom EU:s energisektor SAVE: om främjande av energieffektivisering i industrin, tjänstesektorn, hushållssektorn och transportsektorn SURE: om att säkerställa trygga transporter av radioaktivt material i och kärnsäkerhet i östra och SYNERGY: om främjande av internationellt samarbete. antog kommissionen ett förslag till ett nytt och större program inom ovan beskrivna områden, ramprogrammet Intelligent energi för . Budgeten för perioden 2006 är . De ovan nämnda programmen konsolideras inom Intelligent energi för i fyra program: ALTENER: förnybar energi COOPENER: internationellt energisamarbete STEER: transportsektorns energianvändning. I samband med att EU:s energisamarbete beskrivs bör även nämnas följande direktiv m.m. som kan sägas påverka ramförutsättningarna för EFUD: Ett stort antal projekt av gemensamt EU-intresse har fått finansiellt stöd från gemenskapens budget för TEN (s.k. trans- europeiska nätverk) samt från strukturfonderna och samman- hållningsfonden. Europeiska investeringsbanken (EIB) har också till stor del hjälpt till att finansiera dessa projekt genom lån. Inom energisektorerna handlar TEN främst om elöver- föring mellan länder, internationella gasnät och oljepipelines. beslöt att europeisk finansiering av TEN endast skall ske i extrema undantagsfall. Öppnande av energimarknaderna. godkände kommissionens förslag till lagstiftning om ett kom- plett öppnande av energimarknaderna (el och gas) för den kommersiella sektorn och för konsument- sektorn. För främjande av förnybar energi gäller Direk- tiv 2001/77/EG. Målet är att öka andelen förnybar energi från till och el producerad med förnybara energikällor från till . Nationella mål och stödverksamheter skall utvecklas för att nå EU:s gemensamma mål och tillgänglighet till elnäten skall garanteras. Målet är indikativt, ej tvingande. Implementeringen av direktivet skall utvärderas baserat på nationell rapportering . har en överenskom- melse arbetats fram mellan kommissionen, rådet och Europa- parlamentet rörande ett direktiv om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel. Direktivet16 innebär att vissa andelar av den totala försäljningen av bensin och diesel skall utgöras av biodrivmedel. Som referensnivåer för gemenskapen som helhet anges att , räknat på energiinnehållet, av försålda drivmedel skall utgöras av biodrivmedel. skall den totala andelen biodrivmedel utgöra av försålda driv- medel. Direktivet säger däremot ingenting om på vilket sätt medlemsländerna skall främja användningen av biodrivmedel. 16 Direktivet (2003/30/EG) publicerades i EUT . Utifrån dessa referensnivåer skall varje medlemsland sätta egna indikativa mål. Målen får avvika från referensnivåerna om detta kan motiveras, t.ex. utifrån ett medlemslands begränsade potential för produktion av biomassa, eller de resurser som används för produktion av biomassa för andra energiändamål. Det nationella, vägledande målet för första fasen skall rappor- teras till Kommissionen efter att direktivet trätt i kraft, dvs. Det natio- nella målet för den andra fasen () skall anges i rapporten för . Målet är att substituera av de fossila drivmedlen . Främjande av kraftvärme. Energiministrarna beslöt att följa tillägg avseende kommissionens för- slag om främjande av kraftvärme. Parlamentet gör tillägget till förslag att alla EU-länder skall producera av sin elektricitet genom kraft- värme. Ett direktiv om byggnaders energi- prestanda antogs i december 2002.17 Direktivet innehåller detaljerade bestämmelser för att minska energiförbrukningen i byggnader, vilken utgör av EU:s totala förbrukning. Genom energisparande och effektiviserande åtgärder kan man enligt Kommissionen minska denna förbrukning med . Handel med utsläppsrätter. En europeisk lagstiftning när det gäller handel med utsläppsrätter är nära förestående. uppnådde rådet en enhällig politisk överens- kommelse om en gemensam ståndpunkt. Rådets formella an- tagande skedde . Det allmänna målet för det föreslagna direktivet är att upprätta ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen genom att en EU-ram fastställs och en EU-täckande marknad säkras för utsläppsrätter. I översynen av den gemensamma jordbruks- politiken föreslår kommissionen införande av stöd till energi- grödor om per hektar med en budgetbegränsning på 1 . 17 Direktiv /91/EG. () är en organisation för energi- samarbete mellan som etablerades , i sam- band med den första oljekrisen. är en av de mest aktiva av IEA:s 26 medlemmar.18 deltar i styrningen av IEA-arbetet främst genom representanter från , Energi- myndigheten och i några fall från Formas. En grundläggande målsättning inom IEA-samarbetet är att minska medlemsländernas oljeberoende genom effektivare energi- användning och utveckling av ny energiteknik. Organisationen arbetar också med beredskapsfrågor för att minska sårbarheten vid en eventuell oljekris. En viktig skillnad mellan IEA:s forskningsinsatser och EU:s är att IEA:s arbete syftar till att knyta samman forskare och utveckla nätverk, men utan att IEA förfogar över forskningsmedel. Istället står de deltagande länderna helt för kostnaderna. Projekt- kostnaderna delas mellan deltagarna. Vinsterna uppstår i form av breddade kontaktytor och att dubbelarbete undviks. När det gäller energiforskning sker arbetet under två av IEA:s fem kommittéer, on Long-term Cooperation (SLT, om energipolitik och styrmedel) och (CERT, om energiforskning och utveck- ling). Som framgår av figuren nedan organiseras arbetet vidare i olika arbetsgrupper (Working Party) och s.k. Implementing Agree- ments. 18 , , , , , , , , , , , , , , , , , Stor- , , , , , , , , . Internationella förhållanden SOU 2003:80 De huvudsakliga aktiviteterna avseende forskning och forsknings- utbyte sker inom Implementing Agreements, IA. Ett IA är ett tidsbegränsat projekt inom vilket forskare och experter från såväl medlemsländer i IEA som icke-medlemsländer kan delta i syfte att lösa gemensamma problem och sprida kunskap om utveckling av energiteknik. Regeringen beslutar om skall ansluta sig till ett IA, dvs. bli en s.k. Contracting Party. Varje IA är en juridisk enhet. Utformningen av avtalen varierar, liksom upplägg av aktiviteter och uppgifter. Gemensamt är dock att staten är huvudsaklig finansiär av både forskningsaktiviteter och administrativa avgifter. Som svensk Contracting Party uppträder oftast , i några fall Formas, men det finns även exempel på att ett enskilt energiföretag varit Contracting Party i ett IA. Sedan början av programmet har nästan 60 IA etablerats och är 42 IA aktiva. Erfarenheter har visat att det stora intresset att driva nya projekt inom ramen för befintliga IA gjort att endast ett knappt 20-tal IA har avslutats. Budgeten för arbetet inom IA uppgår till . Näst efter är det land som engagerat sig i flest IA. deltar () i 36 av totalt 42 IA. Inom IEA kallas tids- begränsade projekt inom avgränsade områden för tasks eller annex. fanns närmare 140 planerade eller pågående pro- jekt. deltog då i två tredjedelar av samtliga aktiviteter.19 Omfattningen är ungefär densamma (se tabell 4.6). Ett IA styrs genom en som nomineras av samtliga Contracting Parties. Denna kommitté består av en repre- sentant från vardera deltagarland. Kommittén utser en ansvarig, Operating Agent, ofta en nationell energimyndighet, ett universitet eller en branschförening, som administrerar arbetet inom ett IA eller inom annex och tasks. I tabell 4.6 visas nuvarande deltagande inom IEA:s IA. Som framgår av tabellen indelas arbetet i underrubrikerna infor- mationscenter och energimodellering, fossila bränslen, etc. Dessa överensstämmer med IEA:s Working Parties. 19 IEA (2003). Internationella förhållanden SOU 2003:80 deltagande inom IEA:s Implementing Agree- mentsa) Antal annex, tasks / Energy & Env. Clean Coal Center (CCC) Analysis (ETSAP) Solar Heating and cooling Energy Conservation in & Community Energy Conservation and Emissions Reduction in District Heating and Cooling Hybrid and Electric Vehicles Energy Conservation Through Energy Storage Heat Transfer and Exchangers Advanced Materials for Transportation SUMMA Aktiva ,Tasks / Svenskt deltagande: