sou · GRB390d1 · 2004-01-01 00:00:00 — En del av bakgrunden till denna referensram berättade om under ett seminarium vid . Under kommunismen blev det för mycket politik så att marknaden förkvävdes. Under omvanlingsåren så blev det för mycket marknad så att den perverterades – det blev en rövarekonomi. Han hade noterat att man i och andra stländer inte fick den dynamiska utveckling man hade hoppats på sedan man övergick från planekonomi till marknadsekonomi. Under kommunismen blev det för mycket politik så att marknaden förkvävdes. Under omvandlingsåren blev det för mycket marknad så att den perverserades – det blev en rövarekonomi. Det verkade som om det fattades något och detta något var en genomtänkt strategi som inkluderade samverkan mellan högskola, näringsliv och offentlig sektor (government).12 Begreppet triple-helix har spridits och kritiserats. Det bör noteras att Etzkowitz själv inte förde in kopplingen mellan kluster och triple helix, som ofta görs i den svenska diskussionen. En del menar att man i för hög grad fokuserar universitet under det att många andra bedriver forskning. Vi förstår kritiken men anser att det är bättre med en tydlig referensram än ingen alls, och i vissa fall kan triple-helix vara en bra diskussionsram. Vi noterar dock att synen på government varierar. De flesta ser nog på government i rollen som finansiär, underlättare och regelsättare. Vi menar att man borde bredda detta till att se government också som medskapare och ibland som själva kärnan i triple-helix-projekt (jfr. satsningar inom offentlig social omsorg och komersialiseringen av offentlig tjänsteprodukton). Vi återkommer till detta i kapitel 8. 12 Se vidare t.ex. Etzkowitz, H. & Leydesdorff, L. (Red.) (1997). Universities in the Global Knowledge Economy – A Triple Helix of University-Industry-Government Relations. forskning om innovativa processer Vid sidan av innovatörlitteraturen finns en litteratur som handlar om mottagarna. En del av denna går under namnet diffusion och handlar om hur innovationer får spridning bland kunder och i samhället. Denna diffusionslitteratur kan i sin tur delas in i en falang som ser saken från innovatörens synpunkt (jfr marknadsföringsperspektivet), en falang som ser det från kundens eller användarens synpunkt (jfr buyer behavior-teorierna) samt en falang som ser saken från ett helikopterperspektiv. En speciell del av litteraturen handlar om framgångar och misslyckanden kopplade till innovationer. beror utgången på brister hos innovatören, ibland hos mottagaren och ibland i kommunikationen eller kopplingen mellan dessa.13 Vi kommer senare i kapitlet att fördjupa delar av denna litteratur, dels i form av kund- och medborgarfokuserade teori, dels i form av och andras innovationsspridningsteorier. Den fjärde dimensionen i modellen enligt figur 3 har vi kallat för tid. Här avses i vilken grad man beaktar förändringar och handlingar . I litteraturen finns å ena sidan forskning som betraktar och fokuserar innovationer som slutprodukter eller resultat. Denna forskning kan i sin tur delas in i en del som behandlar själva tekniken, produkten eller produktionsmetoden och en annan som behandlar användningen hos brukaren eller kunden. Alla dessa studier har, som vi tolkar det, ett relativt statiskt perspektiv så tillvida att de inte primärt skildrar processen () som leder fram till slutprodukter och vidare till användarnytta. I kontrast till denna inriktning finns forskning som studerar själva processen , dvs. vägen från de händelser som leder fram till idéer och vidare till utveckling av koncept, FoU- verksamhet, marknad, produktion, distribution etc. fram till slutanvändaren – och slutligen utvärdering av konsekvenserna av användarnas nyttjande. Ett problem är att begreppet process har två helt olika innebörder. avses i innovationslitteraturen produktionsprocesser, dvs. en form av innovation som slutprodukt (det enligt vår uppfattning mer statiska perspektivet). Vad vi avser med själva processen är processer i bemärkelsen alla delprocesser som driver fram innovationer och medför att de sprids i samhället. Som synes är dimensionen tid nära relaterad till aktörsdimensionen och de berörda teorierna där om innovationsspridning. 13 analyserar emellertid betydelsen av faktor X, dvs. faktorer utanför den traditionella ekonomiska modellen. forskning om innovativa processer Ett viktigt forskningsfält kretsar kring begreppet innovations– system och kluster. Inte minst finns här en stor litteratur om nationella innovationssystem, ett begrepp som sannolikt myntades av efter att ha analyserat det japanska undret.14 Man talar också alltmer om regionala innovationssystem. Själva idén om nationella och regionala innovationssystem är dock inte ny. Forskarna refererar till , som har identifierat som föregångare. kom hans bok som handlade om idéer för att skulle kunna komma ikapp industriella försprång.15 I modern tid har t.ex. starkt bidragit till det stora intresset för systemperspektivet, inte minst system i form av nationella kluster. Därtill kommer den stora litteratur med nätverksperspektiv. Fördelen med det systemteoretiska perspektivet är bl.a. att man kan konstruera detaljerade översikts– bilder, som man inte ser när man bara studerar processerna relaterade till varje enskild aktör. Nackdelarna, som vi ser det, är två: För det första vinner man visserligen överblick, men riskerar samtidig att tappa fokus på de enskilda aktörerna och speciellt personerna som driver innovativ aktivitet. För det andra lyckas man inte i tillräcklig grad fånga det man vill fånga: förändringar. Man tenderar att se resultat av processer, snarare än processerna.16 I den systemorienterade teoriramen diskuteras dynamik och förändringar, men själva kärnmetaforen (systemet) illustreras ofta som en struktur av aktörer utan att man tydligt ser förändringar . Visst talas om dynamik och öppna system (ett begrepp vi dock har svårt att tolka) men man kommer inte ifrån att själva systemidén ibland tenderar att ge fastlåsta bilder. har det emellertid hänt mycket inom system– perspektivet. Man har gjort framgångsrika försök att mer tydligt fånga dynamik och man har vidgat intresset till områden som lärande och social tillit. Man har också alltmer integrerat den nyare komplexitetsteorin. Vi rekommenderar läsning av Regionala innovationssystem – En fördjupad kunskapsöversikt skriven av de tidigare nämnda forskarna och 14Se t.ex. , C. (1987). Technology Policy and Economic Performance – Lessons from . and : Pinter. 15List, F. (1841). 16Möjligen kan man tillägga att fokus i den litteraturen ofta är på teknik och företag snarare än t.ex. sociala frågor och offentlig sektor, men det har inte med själva teorin att göra. forskning om innovativa processer utgiven av Vinnova.17 Där presenteras intressanta delar av den nya systemteorin som perspektiven ges en kritisk belysning. kommer vi att fördjupa en av skolorna som kan relateras till den moderna innovationssystemrelaterade litteraturen, nämligen den s.k. Dock skiljer sig vårt perspektiv i hög grad från huvudfåran i den allmänna innovations–systemsteorin, vilket vi diskuterat redan i kapitel 1 och återkommer till inte minst i kapitel 7. Den sista dimensionen i modellen enligt figuren är drivkrafter. Vanligt är att man skiljer mellan begreppen demand pull respektive technology push. Med det förstnämnda avser man att drivkraften utgör problem som utgör ett sug efter lösningar, dvs. att användare har ett behov som söker sin lösning. Någon aktör går då in och tillfredsställer detta behov eller löser detta problem mer eller mindre bra. Med technology push avses att någon driver fram ny teknik där tekniska finesser i sig är drivkraften. Även detta begreppspar speglar ett teknikorienterat fokus. Därför är det rimligt att skilja mellan demand pull och creation push. Det sistnämnda kan sedan klassificeras som antingen technology push eller creative push. Många innovationer av upplevelsekaraktär som vi ser just nu är resultatet av creative push. Kreativitetslitteraturen är en intressant del av drivkraftsfältet. är kritisk till att se dikotomin demand pull respektive technology push som uteslutande varandra. Han menar att en technology push som möter en genuin demand pull utgör det kreativa utrymme, vilket kan utnyttjas av aktörer. När båda krafterna är starka och flera aktörer ser möjligheterna kan det bli en stark utväxling på insatserna. Litteraturen kring drivkrafter skiljer sig också med avseende på om den är deskriptiv eller normativ. I den normativa falangen finns t.ex. området management of technology. Där tar man upp sådant som innovationsledning, innovationsstrategier, metoder för att korta tiden från idé till produkt (speeding up the pace), utveckling av nya produkter, lanseringsstrategier osv. Till litteraturen om drivkrafter kan man också hänföra litteraturen om skydd av innovationer. Även om den inte bara hör till dimensionen driv– krafter är just möjligheten till skydd en viktig drivkraft. Slutligen behandlas i denna teorifåra hinder och barriärer för innovationers utveckling. 17 , J-E. & Uhlin, Å. (2002). Regionala innovationssystem – En fördjupad kunskapsöversikt. forskning om innovativa processer Efter att ha studerat forskningslitteraturen relaterad till innovationer och innovativa processer kan vi dra några principiella slutsatser: 1.Litteraturen på området tenderar att ignorera helhetsperspektivet, dvs. alla fem dimensioner i modellen enligt figur 3. Helhets– perspektivet behöver, enligt vår uppfattning, åtminstone diskuteras översiktligt när man designar eller resultatrapporterar konkreta forskningsprojekt utifrån en enda dimension. 2.Litteraturen på innovationsområdet handlar främst om teknik. som teknik behandlas bör i regel medborgarnytta, marknadsmöjligheter och behov diskuteras. Vidare gäller också det omvända: som användare och behov behandlas bör ofta tekniska möjligheter diskuteras. Dessutom finns helt andra områden än teknik och marknad som också bör få ljuset riktat mot sig, t.ex. social omsorg. 3.Den kommunala sektorn – som i sysselsätter 746 967 människor (enligt SCB, ) och som är betydelse för hela befolkningen – är föga behandlad i relation till företags– inriktad litteratur. 4.Litteratur med vad vi tolkar som något mer statiska perspektiv (systemperspektiv, klusterperspektiv, nätverk etc.) är betydligt vanligare än litteratur med utpräglat processperspektiv. Önskvärda processperspektiv bör behandla exempelvis hur lyckade förändringsprocesser verkligen går till. 5.När det gäller processorienterade studier är ett flertal baserade på en abstrakt analysnivå – långt ifrån den pulserande verkligheten. Teorier om de innovativa processernas konkreta innehåll tycks inte vara lika vanliga även om det finns intressant litteratur på det området (jfr entreprenörskapslitteraturen). 6.Mycket av litteraturen handlar om effekter från innovativa processer (t.ex. de innovationer som de genererar), men inte lika stor del handlar om vilka faktorer som driver fram dem (undantag är kreativitetslitteraturen som dock främst fokuserar tankar och i mindre grad verkstad). Detta område handlar bl.a. om samspelet mellan mer eller mindre tvångsmässiga reaktions– handlingar och människor som agerar, såsom entreprenörer, eldsjälar etc. 7.Den positiva eller glamouriserande litteraturen överväger, medan mer kritiskt inriktad litteratur är i minoritet. Således finns inte många som studerar innovationseffekter i relation till forskning om innovativa processer Frågan om kritiska framgångsfaktorer borde behandlas mer på djupet i forskningen. Inte heller finns många studier som fokuserar misslyckade innovationer. Vidare saknas studier om innovationer som föds i krissituationer såsom företagsnedläggningar, neddragningar m.m. 8.Sammantaget finns en stor mängd mycket intressant litteratur som det är värt att studera närmare, vilket bara delvis var möjligt inom ramen för SOU Innovativa processer. I det följande kommer vi att presentera teorier som vi valde att fördjupa oss i. Syftet var att få en robust grund att stå på inför inte minst de empiriska delstudier som genomfördes och som presenteras i kommande kapitel. Vi rekommenderar läsaren att ta del av teorierna, för de innehåller intressant materia! Det finns många teorier, eller försök till teorier, som har relevans för området innovativa processer. Vi har valt att fokusera och mer på djupet analysera ett fåtal men grundläggande teorier. Vi har inte strävat efter att fokusera teorier som just nu är på modet (även om en av dem råkar höra till modeteorierna). Vi har snarare valt teorier som vi anser är välgenomarbetade och som motstått tidens tand. Ansatsen bygger på tesen att människor inte i grunden tänker bättre än människor i andra tider. Den bygger också på tesen att allt inte är nytt under solen. Vi börjar med entreprenörs- och innovationsteori. Schumpeter var en av de första att teoretiskt verkligen fokusera innovationer och de problem som innovatörer möter. Därefter följer teori om tankestilar och tankekollektiv. Den teorin kan ge förståelse för det svåra problemet att bryta tankemönster som alltid är en central del av innovativa processer. Flecks teori är speciellt intressant för oss eftersom den är baserad på erfarenheter från sjukvårdens område. Efter går vi vidare till innovationsspridningsteorier, som på engelska går under begreppet diffusion. Vi utgår främst från den av . skickligt gjorda syntesen av det vidsträckta teorifält som beskriver hur och varför vissa innovationer sprids medan andra inte gör det. Därefter följer teori exit-voice. Den integrerar statsvetenskap och ekonomisk teori samt forskning om innovativa processer aktualiserar frågan om vilka drivkrafter som påverkar förnyelse, förbättringar och framsteg. Vi avslutar med m.fl. teori – eller snarare diskussion – om kunskapsproduktionens Mode 1 och Mode 2. Den visar att dagens kunskapsproduktion alltmer sker genom olika typer av gränsöverskridanden, och att nyttoperspektivet inte behöver stå i konflikt med forsknings– kvalitetsperspektivet. Innovation är som redan framgått ett tema som behandlas inom flera ämnen, t.ex. sociologi, psykologi, statsvetenskap, medicin, teknik, geografi och inte minst ekonomi. teori om innovationer anses som ett av de viktigaste bidragen från den ekonomiska vetenskapen. Det finns anledning att studera den närmare. . Schumpeter (1883–1950) var en färgstark ekonomi– forskare som växte upp i Wiens kreativa miljö före första världs– kriget. Han tog sin doktorsexamen vid 1906 (formellt på juridisk fakultet) och verkade senare vid flera andra lärosäten som t.ex. i , i och slutligen . Schumpeter lade fram sin innovationsteori om innovation första gången . Teorin kom dock inte att få så stor uppmärksamhet, som den kanske förtjänade. Först har Schumpeters teorier tagits upp, utvecklats och förfinats av forskare som t.ex. , , och . har många återupptäckt Schumpeter och han ses som en av de allra största ekonomerna. För att få perspektiv på Schumpeter kan det vara idé att först göra några historiska återblickar. Klassiska ekonomer som , , och var alla intresserade av ekonomiskt välstånd och utveckling, dvs. De hade i sina teorier en närhet till företagandets realiteter. De var intresserade av hur företag allokerar resurser och marknadsför sina produkter. De utvecklade en imponerande helhetssyn och forskning om innovativa processer intresserade sig dessutom för processer . bröts dock denna inriktning på grund av ekonomer som österrikaren , fransmannen och engelsmannen . De gick – medvetet eller ej – ifrån ambitionen om helhetssyn och började i stället analysera mer isolerade fenomen eller teoretiska mekanismer. Här avses mekanismer av makroekonomisk karaktär, snarare än isolerade fenomen i form av konkreta företag och deras liv. Framförallt växlade de från ett dynamiskt till ett statiskt och kortsiktigt perspektiv på de ekonomiska sammanhangen. De enkla diagrammens och matematikens tid var inne. Den tredje teoretiska flodvågen – som kom två första decennier – framdrevs av ekonomer som var kritiska till den trångsynthet de ansåg att den ekonomiteoretiska utvecklingen då utvecklats mot. En av de största kritikerna var den amerikanske forskaren . Han och flera övriga kritiker ville återföra fokus till ekonomiska processer. De ville också placera de ekonomiska processerna i ett större sammanhang och koppla dem till kulturella, teknologiska, psykologiska och institutionella förändringar och sammanhang. Man började också kritisera huvudfåran inom ekonomisk teori för ett felaktigt antagande om likheter mellan företag och produkter. Kritikerna menade att det snarare rådde stor mångfald och att alla företag därför hade en viss form av monopol inom ramen för sin unika produkt eller tjänst.18 Det var i denna våg av diskussioner som Schumpeter steg in på arenan. Hans teori publicerades på tyska 1911 med titeln der wirtschaftlichen Entwicklung. kom den andra upplagan av den boken, också den på tyska. Den engelska versionen av boken kom först och inför den versionen – The Theory of Economic Development – hade Schumpeter modifierat en del i texten.19 Han publicerade sedan flera andra böcker, men de grundläggande tankarna fanns i boken (med förlagets copyright angivet till 1912). Redan på första sidan tillkännager han sin respekt för helhetsperspektiv: A fact is never exclusively or purely economic; 18Jämför Alderson, W. (1965). Dynamic Marketing Behavior. A Functionalist of Marketing. Homewood, : . 19Schumpeter, J. (1912). Theorie der wirtschaftlichen Entwicklung. (Manus var klart , men förlagets copyrightår är 1912.) Sidreferenser görs till Schumpeter, J. (1934). The Theory of Economic Development. , MA: . tryckt av Transaction Publishers () 1983. Sidangivelserna i texten refererar till tryckning av den versionen. forskning om innovativa processer other – and often more important – aspects always exist. På sidan 58 uttrycker han det så här: Because of this fundamental dependence of the economic aspects of things on everything else, it is not possible to explain economic change by previous economic conditions alone. For the economic state of a people does not emerge simply from the proceeding economic conditions, but only from the preceeding total situation. Men han menar att ekonomiska sammanhang alltid är viktiga för människor: Everyone must, at least in part, act economically; everyone must either be an economic subject or be dependet upon one. (s. 3). Tyvärr visar det sig att hans vidsynta anslag i boken inte följs upp i det kommande innehållet – han diskuterar föga other aspects än ekonomiska, något vi återkommer till i vår slutdiskussion. Vilka var då de bärande idéerna i hans teori om innovation? Grunddragen i Schumpeters teori avslöjas redan genom bokens struktur. Han skiljer mellan två typer av ekonomiska processer: Den första kallar han the process of the circular flow (tillika rubriken på hans kapitel 1). Den andra är the process of development (kapitel 2). Den första typen avser de processer som han anser försiggår inom givna förutsättningar, och det var detta Schumpeter ansåg att de flesta ekonomer studerade eller byggde teori om. Själva idén om cirkulära flöden var ingalunda ny, en variant hade bl.a. föreslagits av . Det innebär alltså processer som skulle ske vid s.k. ekonomisk jämvikt, ett koncept främst artikulerat av 1874. Ekonomisk aktivitet, menade , handlar om att tillgodose behov och detta görs genom att kombinera resurser, som alla ytterst kan härledas till arbetskraft och jord (i sig ingen ny tanke). Det som kännetecknar de cirkulära processerna är att företag kombinerar resurser på traditionellt vis. Det ekonomiska livet [is] running on in channels essentially the same year after year – similar to the circulation of the blood in an animal organism. (s. 61). Visst, menade , sker förbättringar och framsteg i de cirkulära flödenas ekonomi men de är inte av så stor karaktär. Näringslivet har alltså sin gilla gång. Schumpeter förnekade alltså inte att verkligheten präglas av statiska tillstånd och jämvikt mellan utbud och forskning om innovativa processer efterfrågan, men hans stora poäng var att det fanns något annat vid sidan om detta. Han avsåg plötsliga dynamiska revolutionerande förändringar av de ekonomiska realiteterna som han kallade the process of development. Utan sådana förändringar skulle de ekonomiska realiteterna varit kvar på stenåldern drog här en parallell till teorier. Inspirationen till dessa tankebanor fick Schumpeter annars av ekonomen och hans Essentials of Economc Theory i vilken diskuterade dynamiska krafter som störde ekonomiska jämvikter. Ekonomisk utveckling (som han i den första tyska upplagan kallade dynamik) kännetecknades för det första av att det sker inom det ekonomiska systemet, dvs. det var ekonomiska aktörer som framkallade ekonomisk utveckling, något han påstod att andra ekonomer ansåg ske utanför det ekonomiska systemet. En förfinad definition av ekonomisk utveckling ges i en fotnot: [That] kind of change arising from within the system which so displaces its equilibrium point that the new one cannot be reached from the old one by infinitesimal steps. (fotnot, s. 64). Ekonomisk utveckling kännetecknades också av att uppstå diskontinuerligt, dvs. det handlade inte om små kontinuerliga förändringar. Framförallt kännetecknades ekonomisk utveckling av att vara revolutionära förändringar som radikalt förändrar de ekonomiska förhållandena (dvs. jämvikterna mellan utbud och efterfrågan, i hans perspektiv). I fotnoten på sidan 64 ger han ett intressant exempel: Add successively as many mail coachers as you pelase, you will never get a railway thereby. forskning om innovativa processer Inom kvalitetsområdet talas om betydelsen av ständiga förbättringar. Schumpeter menade att inga ständiga förbättringar av häst och diligens kunde ge upphov till järnvägen. Snarare behövdes nya innovativa processer. Om ekonomisk utveckling var den samhälleliga förändringen så var innovation det som låg bakom denna förändring. För Schumpeter handlade innovation om affärsmässig tillämpning av något nytt. Vi bör här erinra om att den offentliga sektorn, som vi ser den , var långt ifrån utvecklad. Hans fem olika typer av områden där entreprenören skapar nya kombinationer var: Introduktionen av nya produkter (varor som kunderna inte tidigare sett) eller en ny egenskap (quality) hos befintliga produkter. Införandet av en ny produktionsmetod, dvs. metod som ingen i branschen har använt. Det kan också, underströk han, vara a new way of handling a commodity commercially, dvs. han inkluderar nya sätt att bedriva affärsverksamhet. Öppnandet av en ny marknad, dvs. en marknad till vilken branschen inte har sålt sina produkter. Öppnande av (för branschen i fråga) nya råvarukällor eller insatsvaror. Nyorganisering av en bransch. forskning om innovativa processer Observera att innovation enligt Schumpeter långt ifrån bara avser teknik. Schumpeter var också noga med att understryka att det nya inte behöver vara nytt under solen (by no means be founded upon a discovery scientificly new). Det viktiga var att ett fenomen var nytt för en viss bransch. Någon diskussion om hur man definierar en bransch förde han dock inte. Kärnan i förnyelse var förmågan att göra nya kombinationer av befintliga resurser. Han skriver: To produce things, or the same things by a different method, means to combine these materials and forces differently. In so far as the new combination may in time grow out of the old by continous adjustment in small steps, there is certainly change, possibly growth, but neither a new phenomenon nor development in our sense (s. 65–66). Begreppet ekonomisk utveckling i Schumpeters värld definierades alltså som the carrying out of new combinations (s. 66). I senare verk kom han ofta att använda begreppet creative destruction, eftersom skapandet av något nytt alltid, enligt honom, innebar att rasera något gammalt.