sou · GRB3123d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Det fördjupade sam- arbetet inom EU påverkar i grunden förutsättningarna för utveck- lingen inom många områden. Inom exempelvis hälso- och sjukvården har samarbetet mellan medlemsstaterna intensifierats. En diskussion pågår om hur patienternas valfrihet skall kunna öka och resurserna utnyttjas effektivare. Ett annat exempel är det gränsregionala samarbetet inom det ekonomiska och sociala om- rådet som sker inom ramen för gemen- skapsinitiativ. Behovet av samarbete över nationsgränserna kommer dessutom att öka genom att unionen utökas med ett antal nya länder. Det ökade och fördjupade EU-samarbetet har också aktualiserat frågan huruvida den svenska förvaltningsmodellen är väl anpassad för de krav som EU-medlemskapet ställer. Bland annat har det ifrågasatts om det är en lämplig och effektiv ordning att i förhandlingsarbetet inom unionen ofta företräds av myndighets- tjänstemän, när andra länder representeras av tjänstemän från sina ministerier. För staten, kommuner och landsting har inneburit en kraftig ökning av internationella kontakter och internationellt inriktat arbete. Exempel på detta är vänortsarbetets utveckling och de insatser i som kommuner och landsting genomför. EU-medlemskapet har främst genom strukturfonds- arbetet givit kommuner och landsting ett ökat ansvar tillsammans med staten för den lokala och regionala utvecklingen. Inom EU finns ett flertal olika förslag och idéer som innebär en ökad roll för de regionala och lokala nivåerna i EU-arbetet. I kommissionens vitbok om nya styrelseformer föreslås en rad åtgärder bl.a. en flexiblare lagstiftning, den s.k. öppna samord- ningsmetoden, samreglering och trepartsavtal. Genom främst EU-medlemskapet har den regionala nivån hamnat i fokus för diskussioner om struktur och uppgifts- fördelning. Detta gäller inte bara i utan även i flera andra medlemsländer. För del har bl.a. strukturfondsarbetet, demokratiseringssträvandena i ansökarländerna och insatser i spelat en stor roll för denna utveckling. I har regionaliseringen kommit i fokus genom de s.k. regionförsöken med överföring av vissa uppgifter från till själv- styrelseorganen i , , och . Möjligheten att överta vissa uppgifter från har utsträckts till att gälla hela landet. beslöt med anledning av regeringens förslag i propositionen om regional samverkan och statlig länsförvaltning (prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU7, rskr. 2001/02:138) att det skall vara möjligt att i samtliga län bilda kommunala samverkansorgan. Ett samverkansorgan utgörs av ett kommunalförbund där samtliga kommuner i ett län är medlemmar och där även kan vara medlem. Den allt snabbare teknikutvecklingen påverkar de grundläggande förutsättningarna för många verksamhetsområden. hälso- och sjukvårdsområdet där de medicinska och medicintek- niska landvinningarna samt utvecklingen på IT-området skapar helt nya förutsättningar att förebygga sjukdom samt erbjuda behandling och vård. För att de möjligheter som öppnas på bästa sätt skall kunnas tas till vara måste hälso- och sjukvårdens grundläggande struktur och inriktning kontinuerligt utvecklas. som denna utveckling kommer att medföra stora välfärdsvinster för den enskilde kommer den också att medföra krav på ett ökat resurs- utrymme för sektorn. Informations- och kommunikationstekniken är ett viktigt in- strument för ökad tillgänglighet och bättre service i den offentliga verksamheten. Utvecklingen av brukarorienterade elektroniska tjänster ställer ökade krav på samverkan inom den offentliga sektorn. Vidare innebär en utveckling där traditionella hierarkiska organisationsstrukturer allt oftare ersätts av nätverk en stor ut- maning för samhällsorganisationen. Utvecklingen skapar emellertid också stora möjligheter. Styrningen inom den offentliga verksamheten har förändrats under . Bland annat har rättighets- och ramlag- stiftningen samt EU-medlemskapet givit förvaltningsmyndigheter, domstolar och EU ett större inflytande över lagstiftningen och dess tillämpning. Från kommuner och landsting har det framförts kritik mot den utvecklingen och vad man uppfattar som en ökad detaljreglering som inskränker den kommunala självstyrelsen och dessutom ger kommuner och landsting betydligt ökade utgifter för verksamheten. När det gäller beslutsfattandet inom EU har därför önskemål framförts från den kommunala nivån om större insyn och inflytande i processen. Den alltmer utvecklade resultatstyrningen har vidare ökat kraven på uppföljning och utvärdering. Resultatstyrningen och EU- medlemskapet har också bidragit till att de informella kontakterna mellan departement och myndigheter har ökat i omfattning. Vidare har inslaget av marknadsorienterade styr- och organisations- modeller i den offentliga verksamheten ökat, t.ex. i form av bolagisering och köp av service av privata entreprenörer. Nya arbetssätt har tillkommit i form av nationella och inter- nationella partnerskap, nätverk och andra mer informella sam- verkansformer. Detta har inneburit att en mångfald av styrmodeller och organisationsstrukturer utvecklats. i stort har samhälls- strukturen blivit mer komplex, vilket leder till krav på tydligare roller och synliga gränser för den offentliga verksamheten bl.a. för att inte insyn och ansvarsutkrävande skall försvåras. Vidare är en så enkel och tydlig samhällsorganisation som möjligt på alla nivåer av största intresse både för medborgare och näringsliv för att undvika att viktiga samhällsekonomiska vinster går förlorade. Syftet med översynen är att undersöka den nuvarande samhälls- organisationens förutsättningar att klara välfärdsåtagandena i perspektivet av de stora samhällsförändringar som genom- går samt där det är motiverat föreslå förändringar med avseende på strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen. Ytterst är detta ett demokratiskt uppdrag. Det gäller att ge de folk- valda organen bättre förutsättningar att få genomslag för politiken och medborgarna bättre förutsättningar till inflytande, insyn och ansvarsutkrävande. En utgångspunkt är att en långtgående självstyrelse skall upprätthållas inom ramen för ett starkt nationellt ansvar för medborgarnas rätt till likvärdig välfärd i hela landet, utan att därför det yttersta ansvaret rubbas hos riksdag och regering för den offentliga verksamheten och för det politiska beslutsfattandet. Medborgarna skall även fortsättningsvis tillförsäkras likvärdiga förutsättningar oavsett bostadsort. En grundläggande princip för översynen är en fortsatt solidarisk finansiering av samhällets väl- färdsåtaganden. Det är också väsentligt att den framtida samhällstrukturen klarar att skapa tillväxtförutsättningar samt att effektivt utnyttja sam- hällets resurser och tillvarata de möjligheter som finns t.ex. när det gäller teknikutveckling, internationalisering och främjandet av en hållbar utveckling som leder till en god miljö. En parlamentarisk kommitté skall, i ett första skede, identifiera, belysa och övergripande analysera de samhällsförändringar som in- verkar på och skulle kunna föranleda förändringar av strukturen och uppgiftsfördelningen i relationen mellan staten, landstingen och kommunerna. Kommittén skall även identifiera, belysa och övergripande analysera de samhällsförändringar som inverkar på och skulle kunna föranleda förändringar av strukturen och upp- giftsfördelningen i relationen mellan regeringen och de statliga för- valtningsmyndigheterna. Kommitténs skall i sitt arbete utgå från en övergripande beskrivning av rådande struktur och uppgiftsför- delning, där såväl brister som förtjänster med nuvarande ordning identifieras. I sitt arbete skall kommittén särskilt uppmärksamma följande: Hur klarar kommuner och landsting sina välfärdsåtaganden utifrån demografiska, samhällsekonomiska och teknologiska förändringar? Hur väl anpassad är den nuvarande kommun- och länsindelningen till dessa förändrade förutsättningar? Vilka konsekvenser har denna indelning för en effektiv samplanering när medborgarnas rörelse- mönster förändras och bostads- och arbetsmarknadsregionerna blir allt större? Hur påverkar internationaliseringen, särskilt samarbetet inom EU, det svenska politiska och administrativa systemet? Det gäller såväl den geografiska indelningen som behovet av tyngdpunkts- förskjutningar inom samhällsorganisationen. Särskild uppmärksam- het skall ägnas åt den regionala nivåns roll. I det här sammanhanget bör också kommuners och landstings insyn och inflytande i EU:s beslutsfattande uppmärksammas. En central frågeställning är om den svenska förvaltnings- modellen behöver anpassas till bl.a. de särskilda förutsättningar som EU-medlemskapet skapar. På vilket sätt har den förändrade styrningen av den offentliga verksamhet, bl.a. utvecklingen när det gäller rättighets- och ram- lagstiftningen, samt nya driftsformer och samarbetsmönster påverkat de folkvalda organens möjligheter att få genomslag för politiken? Hur påverkas förutsättningarna att fördjupa demokratin och medborgarnas möjligheter till inflytande, insyn och ansvars- utkrävande? Hur påverkas förutsättningarna för och regeringen att ta och utkräva ansvar? På vilket sätt påverkar strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen förutsättningarna att identifiera och åtgärda bristande jämställdhet? Kommittén skall inte överväga uppgiftsfördelningen i sig mellan statliga myndigheter. Det första steget av uppdraget med belysning och övergripande analys skall redovisas i ett delbetänkande . Regeringen avser att återkomma i frågan om det fortsatta arbetets omfattning och inriktning. Kommittén skall i etapp ett av sitt arbete företrädesvis utnyttja befintlig kunskap. Kommittén bör utnyttja olika öppna arbets- former som frågepaneler, referensgrupper och seminarier. Kommittén skall även ta del av erfarenheter från och följa ut- vecklingen i de län där det regionala utvecklingsansvaret överförts från till regionala självstyrelseorgan eller till kommunala samverkansorgan. Kommittén skall vidare ta del av erfarenheter från och följa utvecklingen i de nordiska länderna. I arbetet skall kommittén ha kontakt med berörda statliga kommittéer, särskilda utredare, projekt och organisationer, såsom den parlamentariska kommittén för översyn av det kommunala statsbidrags- och utjämningssystemet (dir. 2001:73), utredningen om tydligare och effektivare statlig tillsyn (dir. 2000:62) och det inom inrättade projektet för en översyn av den högspecialiserade vården (S 2002:D). Kommittén skall även ha kontakt med den utredning med uppdrag att utvärdera vården och omsorgen av äldre personer som regeringen avser att tillsätta .