sou · GRB3129d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Samordningen ska leda till bättre resursutnyttjande och effekti- vitet i bibliotekssystemet och informationsförsörjningen. Strategin måste göras synlig och förankras. Insatserna ska leda till att de övergripande målen uppnås, nämligen att stärka landets kunskapsuppbyggnad och därmed till- växten, att utjämna regionala skillnader och stärka demokratin samt att uppnå ett effektivt utnyttjande av de offentliga resurserna. För att detta ska uppnås måste den enskilde låntagaren i hela landet få god och likvärdig biblioteksservice, och den enskilde medborgarens tillgång till information vara säkerställd. SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Slutligen är det nödvändigt att finna former för samordning mellan berörda och att resurserna samordnas för att kunna utnytt- jas effektivt. Vid arbetet med handlingsplanen ska inriktningen vara ett Hänsyn måste tas till att olika politikområden är berörda – de ut- bildnings- kultur-, närings- och socialpolitiska områdena. Jämlik tillgång till information till utbildning och forskning är också en demokratifråga. Som tidigare framhållits är det viktigt att hela landets biblioteks- väsende ses som ett sammanhängande system, där bibliotek av olika typer (forskningsbibliotek, folkbibliotek etc.) samverkar. Offent- ligt stödda bibliotek ska ses som en gemensam resurs, oavsett huvudman. Staten ska stödja och ta initiativ till metod- och utveck- lingsverksamhet och gemensamma nätverk. Samverkan bör ske mellan biblioteken och satsningar på det livslånga lärandet. Verk- samheten vid lärcentra bör utvärderas som underlag för ställnings- taganden till den fortsatta utvecklingen. Eftersom statens uppgift inom folkbiblioteksområdet är att utjämna, utveckla, samordna samt företräda biblioteken i olika sammanhang bör det vara en fördel om det är samma myndighet som har ett samordningsansvar inom forsknings/högskoleområdet, En god informationsförsörjning förutsätter hybridbibliotek, dvs. att traditionell biblioteksservice fungerar tillsammans med När det gäller kvalificerad vetenskaplig digitalt publicerad infor- mation (information via elektroniska källor) bör inriktningen kunna vara följande: Folkbibliotek och lärcentra som är närmaste stödmiljöer för distansstuderande bör ha tillgång till samma vetenskapliga infor- mation som studerande på högskoleorterna. Även anställda inom myndigheter och organisationer behöver i ökad utsträckning till- gång till kvalificerad vetenskaplig information via elektroniska Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Med relativt små insatser kan förutsättningarna för forsk- ning, utveckling och livslångt lärande väsentligt förbättras. Nya modeller bör övervägas för förvärv och finansiering av ett gemensamt basutbud av elektroniska resurser, som är tillgängligt vid alla högskolor, folkbibliotek, lärcentra, landsting, myndigheter och till högskolorna anknutna utvecklingsföretag, t.ex. inom regionala innovationssystem. En sådan investering i akademisk infrastruktur för innehåll är lika viktig som utbyggnaden av den tekniska kapaciteten. Det utgör en anpassning av informationsför- sörjningen till en verklighet där forskning och högre utbildning överskrider de enskilda högskolornas gränser. En anställning eller tillhörighet i utbildningssystemet bör inte vara avgörande för vilken information man har tillgång till. Offent- ligt finansierad information (forskningsresultat från offentligt finansierad forskning) bör bli tillgänglig för alla. På så sätt skulle t.ex. den som avslutat sina studier vid högskolan och börjar en anställning kunna behålla anknytningen till forskningsfronten inom sitt område. Den som går i pension från ett lärosäte klipps inte av från yrkeslivet genom att tillgången till relevant information bryts, utan kan fortsätta t.ex. sin forskning till glädje för den en- skilde och samhället. De enskilda bibliotekens självständighet och profiler är en viktig utgångspunkt, liksom hänsynen till den kommunala självbe- stämmanderätten. 7.13.4.4 Hur ska arbetet bedrivas? KB bör få uppdraget att utarbeta handlingsplanen för det långsik- tiga arbetet med samordning i det offentligt stödda biblioteks- väsendet. Detta är naturligt eftersom KB är den centrala myndig- heten på biblioteksområdet. Utgångspunkter och inriktning för gruppens arbete bör vara vad som framhållits i det föregående. Nabis – förstärkt med de intressen som inte är företrädda där – bör kunna utgöra referensgrupp. Det är viktigt med en allsidig representation för berörda. Det är också viktigt att berörda myndigheter från olika områden engageras i detta arbete. Det gäller självfallet och , men också fack- myndigheter på andra områden än utbildnings- och kulturom- rådena. Detta är också en fråga för . KB bör vara den SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling samordnande myndigheten, och uppdraget till KB bör ges av regeringen. Under hand uppkommande uppdrag/förslag kan fortlöpande, om det befinns lämpligt, underställas regeringen med förslag till beslut för att fastställas i regeringsbeslut (i form av t.ex. reglerings- brevet). Handlingsplanen bör redovisas till regeringen för regeringens fortsatta ställningstaganden. En delrapport bör lämnas . 7.14Ett nationellt insatsprogram för digital informationsförsörjning till utbildning och forskning () – förslag Förslag: Statsmakterna bör skyndsamt vidta nödvändiga åtgär- der till stöd för ett nationellt insatsprogram för digital informa- tionsförsörjning till utbildning och forskning (nätbibli- otek). Stödet bör bl.a. avse insatser för förenklad samsökning av digitalt publicerad information samt för samordnad utveckling av högskolans digitala publicering. Programmet bör genomföras i nära samarbete med berörda parter, dvs. universitet och högskolor och deras bibliotek, läns- och folkbibliotek, forskare och studerande samt berörda myn- digheter och organisationer. Ansvaret för administration och samordning av utvecklings- programmet bör ligga på KB. Den övergripande styrningen bör ske genom en av regeringen tillsatt styrgrupp. Medel bör tillföras för ändamålet. Det är hög tid att vi organiserar vår digitala vetenskapliga informa- tion så att den blir åtkomlig och betryggande lagrad för framtiden. Det finns ett starkt behov hos studenter och forskare att få samlade ingångar till det rika och varierade utbud av nätbaserad Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling information som biblioteken tillhandahåller. Den tekniska utveck- lingen ger allt bättre förutsättningar för en nationell samordning. System som betjänar alla universitet kan drivas på ett ställe, infor- mation som skapas för ett sammanhang kan användas i andra ramar. Alla möjligheter att spara genom samordnade lösningar bör tillvaratas (SUHF). ligger stora delar av den digitalt publicerade vetenskapliga litteraturen på servrar i landets alla bibliotek utan inbördes sammanhang – utan att någon har ansvar och resurser för att samla in (se förslag i kap. 3 om pliktlag och digitalt publicerat material) sortera och göra materialet sökbart och arkivera/lagra det för framtiden. I många andra länder har statsmakterna satsat på att bygga upp nationella digitala bibliotek. Vi kommer alltmer att hamna på efterkälken och få en relativt sämre informationsförsörj- ning till forskning och utbildning eftersom våra insatser i jäm- förelse med andra är för svaga och dåligt samordnade. har en rad goda förutsättningar – bra forskning, bra system, goda tekniska förutsättningar och kunniga människor. Vi är en framstående IT-nation, men vi har administrativa problem – samordningsproblem som bör lösas. Beredskapen och intresset för detta är nu stort. Många länder har redan byggt sina digitala bibliotek. Som exempel kan nämnas med FinElib och med DEF (Elektroniske Forskningsbib- liotek). För att ska kunna ligga i täten som kunskapsnation måste staten satsa på att utveckla informationsförsörjningen till utbild- ning och forskning åtminstone i nivå med våra grannländer och andra europeiska länder. Både högre utbildning och forskning växer snabbt och ställer nya krav på informationsförsörjningen, som genomgår en snabb omvandling framdriven av IKT-utvecklingen. För forskares och studenters dagliga arbete har en väl fungerande informationsförsörjning stor betydelse. De insatser som behöver göras för att ska kunna följa med i utvecklingen på detta område är försumbara i förhållande till de totala kostnaderna för högre utbildning och forskning. Det är inte frågan om att bygga ett nationellt digitalt bibliotek från ett nolläge. Det finns en rad existerande tjänster och insatser som det går att bygga vidare på och samordna. Det finns dock ett relativt stort utvecklingsbehov för att åstadkomma standardisering av alla de tjänster som växer fram och för att höja kvaliteten på tjänster genom att ta tillvara ny teknik. Det finns ett stort behov av SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling satsningar för att fylla nya tjänster med innehåll samt för att mark- nadsföra dem. Det går att få ett mått på storleksordningen på dessa behov genom att titta på de satsningar som görs eller redan gjorts i andra länder. KB har undersökt förutsättningarna för att bygga upp ett nationellt digitalt bibliotek, och som KB-ut- redningen arbetat genomfört en utredning och lagt fram ett förslag för diskussion. (: – ett samlat insatsprogram för ett svenskt digitalt bibliotek för högre utbildning och forskning. I utredningen ges bakgrund och skäl för en sådan satsning. Därutöver diskuteras tänkbara mål, målgrupper, insatsområden, finansieringsbehov och organisation. Synpunkter på förslaget har inhämtats från bl.a. universitet och högskolor, från , Bibsams arbetsgrupp för nätbaserat lärande (BIBNÄT) samt SUHF (inom ramen för förbundets ut- redning om bibliotekens framtidsfrågor). Slutsatsen av dessa diskussioner har varit att det finns en positiv grundinställning till att gå vidare men vissa frågor behöver precise- ras och diskuteras vidare med berörda. KB har gått vidare med ett fortsatt utrednings- och förankringsarbete för att förbereda genomförandet av insatsprogrammet så att inga hinder föreligger inför statsmakternas ställningstaganden. Libris upphandling av portalprogramvara och en länkserver pågår och KB räknar med att kunna implementera dessa produkter både nationellt och lokalt . De kommer att ge helt nya tekniska förutsättningar för ett samordnat utnyttjande av varierande slag av informationsresurser: kataloger, e-tidskrifter, databaser, fulltextsamlingar och ämnesportaler – både kommersiellt tillhandahållna och fritt tillgängliga e-resurser. Det mest framträdande motivet för införskaffandet är att för- bättra sökmöjligheterna i de elektroniska resurser som högskolorna förvärvat för forskare och studenter genom den av KB/Bibsam Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Detta rör sig om cirka 3 500 e- tidskrifter och ett stort antal bibliografiska databaser och uppslags- verk till en samlad kostnad för högskolorna på . Man kommer att kunna strukturera dessa resurser för olika användargrupper och ge ökade möjligheter för användarna att skapa personliga ingångar. Någon form av behörighetskontroll – autenticering – på nationell nivå kommer också att ingå. Upphandlingen ger spännande möjligheter men reser också nya frågor kring tjänstekoncept och organisatoriska ramar för att på bästa sätt utnyttja dessa programvaror. Nya tjänster och resurser knyts till Libris. Ska man då tala om Libris med en tilläggstjänst, om Libris i en vidare mening eller om ett nytt koncept där Libris nuvarande tjänster ingår som en del under ett bredare paraply? Samarbete mellan KB och KB/Bibsam genomförde, på anmodan av Utbildningsdepartemen- tet, en utredning om biblioteksservice till . Förslag till åtgärder lämnades till departementet . I skrivel- sen föreslogs ett utvecklingsprogram för nätbaserade tjänster samlade inom en särskild biblioteksportal för nätuniversi- tet. Förslaget väckte ett uttalat intresse hos departementet men fick av statsfinansiella skäl inget ekonomiskt stöd i budget- propositionen utan enbart ett positivt omnämnande. Samarbetet mellan KB/Bibsam och har utvecklats mycket bra och bl.a. resulterat i att KB/Bibsam administrerar ett stort projekt – Jourhavande bibliote- karie – som finansieras av Myndigheten för . Myndighetens generaldirektör ingår både i och i Bibsams arbetsgrupp för nätbaserat lärande (se bilaga 5). 7.14.3Vision – mål – strategi När de vetenskapliga biblioteken skapade en gemensam accessionskatalog (AK) var detta ett stort steg. Denna har sedan utvecklats till dagens Libris. har mängden digitala tjänster och resurser som byggts upp och tillhandahålls på olika nivåer inom biblioteksväsen- SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling det ökat oerhört snabbt. Detta innebär både ökade svårigheter för användarna att hitta relevant information och till vissa delar en kostsam dubblering av utvecklingsinsatser. Vi behöver ett nationellt digitalt bibliotek i för att: ge en mer samlad och användarvänlig tillgång till all relevant, kvalificerad digital information för studenter och forskare bättre föra ut den information som skapas inom lärosätena, i form av forskningspublikationer, läromedel och elektroniska bibliotekstjänster bättre utnyttja de samlade medel som högskolorna investerar i informationsförsörjning genom ökad samordning och effektivisering utveckla en hög FoU-kompetens i inom området digitala bibliotek Stärka landets kunskapsuppbyggande och utjämna regionala skillnader – likvärdig och fri tillgång till information för utbild- ning och forskning är en central fråga för hela landets utveck- ling Öka produktiviteten i svensk högre utbildning och forskning genom en mer effektiv informationsförsörjning. Stärka ställning som internationell vetenskapsnation genom att synliggöra svensk forskning Att med utgångspunkt från användarnas behov, vedertagen standard och öppna format befrämja uppbyggnad och tillgänglig- görande av elektroniska informationsresurser ge utökad tillgång både till fritt tillgänglig och kommersiellt till- handahållen information göra elektronisk information lättillgänglig för svenska forskare och studerande. Befrämja utveckling av funktionella lösningar för en samordnad återsökning och hantering av elektroniska informationsresurser Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling understödja en effektiv och kunnig användning av elektroniska informationsresurser och tjänster hos svenska forskare och studerande för att garantera långsiktigt bevarande och tillgång till digital information (avsnitt 6.8) Handlingsplaner ska upprättas för att genomföra det insatsprogram som föreslagits. Målet är att det digitala ska vara fullt utbyggt . 7.14.4Vad är ett nationellt digitalt bibliotek? Det finns en rad olika definitioner av digitala, elektroniska och virtuella bibliotek. Begreppen används om varandra och med olika täckning. Utredningen väljer att utgå från den norska definitionen Norsk digital bibliotek (se bilaga 9), här översatt utan väsentliga förändringar: Ett digitalt bibliotek är En organiserad samling av tjänster och innehållsresurser som ger användare tillgång till information i digi- tal form förmedlad över ett datanät. Sådan tillgång kan också gälla icke-digitalt innehåll. Det förutsätts att brukarna ska kunna upp- fatta tjänster och innehållsresurser som ett enhetligt system även om de skapas av olika leverantörer, har olika fysisk form och i utgångsläget inte är koordinerade. De olika resurserna i det norska digitala ska kunna samverka med hjälp av precist definierade och standardiserade gränssnitt. Observera att man här inkluderar tillgång till icke-digitalt inne- håll. Begreppet digitalt bibliotek kan tolkas så att det bara gäller tillgång till digitala resurser. En viktig utgångspunkt är att vi kommer att ha både samlingar av tryckta arbeten och digitala resurser och att våra användare kommer att vilja ha till- gång till båda kategorierna. Men denna tillgång kommer däremot att förmedlas genom en nätbaserad, digital katalog. Vi ser också att de digitalt födda resurserna växer i relativ betydelse, mest slående nu vad gäller vetenskapliga tidskrifter. Ett nationellt, digitalt bibliotek kan , och med viss rätt, uppfattas både som SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling en ram för ett samlat nationellt utvecklingsprogram Det är viktigt att understryka att det inte enbart rör sig om att in- foga existerande nätbaserade tjänster och resurser i en nationell portal även om detta är ett viktigt mål. Det mer övergripande syftet är att skapa en infrastruktur där det är lättare att koppla ihop olika informationsresurser och tjänster för olika målgrupper. Ett natio- nellt utvecklingsprogram är verktyget för att skapa innehåll och väl samordnade tjänster. De samlade tjänsterna och resurserna i ett nationellt, digitalt bibliotek ska inte bara kunna nås genom en nationell ingång. Det ska också finnas lokala (t.ex. högskolewebbplats), ämnesspecifika (t.ex. ämnesportaler) och kanske materialspecifika (t.ex. bilddata- baser) ingångar till samma resurser eller delmängder av dem. Det nationella digitala kommer i första hand att innehålla information som är fritt tillgänglig för alla eller informa- tion som är tillgänglig för flertalet högskolor genom gemensamma avtal. Men det kan vara en värdefull information för användarna att känna till förekomsten även av de informationsresurser som enbart är tillgängliga för enskilda högskolor genom lokala licensavtal. Att strukturera ingångar utifrån dessa skilda behörigheter är en viktig utvecklingsuppgift. Deltagare, intressenter och KB:s roll Universitets- och högskolebiblioteken och KB är med sina resurser och sin kompetens centrala deltagare i ett nationellt digitalt biblio- tek. Därutöver kan övriga forskningsbibliotek och folkbiblioteken också spela en viktig roll. Viktiga intressenter och kanske även deltagare i vissa fall är bl.a. Myndigheten för nätuniversi- tet, , Rådet för högre utbildning, och . Resurserna i ett nationellt elektroniskt bibliotek kan skapas av alla deltagare – liksom i fallet Libris – eller tillföras utifrån antingen genom avtal med kommersiella leverantörer eller genom att man gör urval av fritt tillgängliga webbresurser. Ansvaret för publika tjänster kan ligga på en eller flera deltagare i det digitala nationella och i viss mån även utanför. Så har KB t.ex. ett tydligt Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling driftsansvar för Libris, medan ansvaret för en kooperativ, digital referenstjänst kanske ska ligga på ett konsortium av högskolebibli- otek som samordnas av något bibliotek och rent tekniskt ligger på en server hos en kommersiell leverantör. Ett nationellt, digitalt bibliotek är ett gemensamt åtagande för alla berörda bibliotek där KB som nationalbibliotek spelar en sam- ordnande roll. 7.14.5Behov av en samlad satsning Det oerhört snabbt växande och rikt varierade utbudet av elektro- nisk information gör att användarna har ett behov av mer samlade och strukturerade ingångar med möjlighet att skapa personliga vyer. Det är huvudskälet till den snabba framväxten av portaler på alla områden. De studerandes behov av samlad information har drivit fram en utveckling av särskilda studentportaler vid högskolorna men också stora portalsatsningar på nationell nivå i form av regeringens upp- drag till Myndigheten för att skapa en portal för IT-baserad distansutbildning. Studerande inom nät- universitet har särskilt stora behov av nationellt samordnade, nät- baserade bibliotekstjänster. Även studenter inom högskoleutbild- ning på campus har växande behov av sådana tjänster, dels därför att deras utbildningar i allt högre grad blir nätbaserade, dels därför att alltfler av dem kombinerar studier med arbete och behöver arbeta hemifrån. Rent allmänt är studenterna hemmastadda med att hämta information på nätet. Om den kvalitetsbestämda informa- tion som biblioteken förmedlar inte är synlig och lätt tillgänglig på nätet finns en risk att studenterna i högre grad använder digitalt publicerad information av sämre kvalitet som underlag för sitt lärande. SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Även forskarna har växande behov av samlade nätbaserade ingångar till relevant vetenskaplig information. är informationen spridd på bl.a. bibliotekskataloger, bibliografiska databaser av olika slag samt e-tidskrifter i paket från skilda utgivare. En aktuell brittisk utredning från the (RSLG, bilaga 9) gjorde 2001/2002 en stor studie av brittiska forskares informationsbehov och informationsvanor som finns att se på . Man fann entydigt att infor- mation tillgänglig online blir allt viktigare inom alla discipliner och att man behövde bättre verktyg för att identifiera och lokalisera forskningsinformation. Forskningen särskilt inom naturvetenskap, medicin och teknik är också alltmer beroende av kraftfulla datanät, nätbaserad kommunikation och tillgång till omfattande faktadatabaser, t.ex. inom genomforskning och astronomi. Detta måste mötas av en lika välorganiserad informationsförsörjning och kunna kopplas ihop med denna. Här är det frågan om mycket varierade behov av kvalificerad digital information hos människor i deras yrkesverksamhet, i alla former av livslångt lärande och t.ex. i samband med intresset för den egna hälsan eller engagemang i samhällsfrågor. De skulle sannolikt ha glädje av en mer samlad överblick över den digitala information som finns tillgänglig för högre utbildning och forskning. För när- varande får de direkt tillgång till den växande andelen fritt tillgäng- liga elektroniska resurser och kan därutöver t.ex. via fjärrlåne- systemet eller walk-in-use nå de delar som har begränsat tillträde med nuvarande licensavtal. 7.14.5.2 Behov av samordning De svenska högskolebiblioteken har med stor kraft byggt upp digitala bibliotek för sina användare, med en rad elektroniska resur- ser och nätbaserade tjänster. Detta kräver stora personalinsatser, hög kompetens och god teknisk utrustning. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling driftskostnaderna är höga. I ett läge med stora åtstramningar inom högskolan finns det därför ett växande intresse för att spara genom samordnande lösningar. Den gemensamma upphandlingen av portalprogramvara och länkserver för både nationellt och lokalt bruk är ett tydligt tecken på detta. I framtidsdiskussionen inom Libris ledningsgrupp finns också en bred uppslutning kring tanken på att de funktioner som ingår i de lokala biblioteks- systemen i en inte alltför avlägsen framtid skulle kunna ingå i ett centralt system. En pådrivande faktor är att den tekniska utvecklingen ger allt bättre förutsättningar för samordnade lösningar, som är distribuerade. System som betjänar alla universitet kan ligga på ett ställe och information som skapas för ett sammanhang kan, om den följer standarder, användas i andra sammanhang. Det finns allt bättre förutsättningar att kombinera en effektivisering genom sam- ordning med en tydlig lokal profilering. Ett annat område med växande behov av samordning är universitet och högskolors egen elektroniska publicering av både vetenskapliga arbeten, studentarbeten och läromedel. En ökad samordning skulle ge användare både nationellt och internationellt en bättre och mer samlad tillgång produktionen vid de svenska universiteten och hög- skolorna. Den skulle också ge lärosätena större möjlighet att pro- filera sig och nå ut samt innebära en mer effektiv resursanvändning. Vidare krävs en bättre samordning för att lösa frågor kring digitalt långtidsbevarande och tillgänglighet.