sou · GRB365d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Omprövningen kan dessutom ses som en del av det normala tillsynsarbetet och kommunerna har möjlighet att vid revidering av tillsynsavgifterna väga in ett eventuellt merarbete. Hur många beslut om serveringstider kan då komma att behöva omprövas? Ovan har nämnts att ungefär 2 500 beslut om serveringstid efter normaltiden finns i landet. För att få proportion på hur många beslut som berörs i en vanlig kommun kan ett par konkreta exempel nämnas. och har 40 resp- ektive 68 serveringstillstånd med serveringstid fram till normal- 7 införde en extra tillsynsavgift på för de tillståndshavare som har rätt att servera efter normaltiden. SOU 2003:65 Serveringstider på restauranger Dessa beslut berörs inte. De två kommunerna har 18 respektive 22 serveringstillstånd med serveringstid efter nor- maltiden. Utslaget borde varken anhopningen av omprövningsärenden bli alltför stor och inte heller arbetsbördan som sådan. I kommun handlar det om 60 nya beslut som skulle komma att prövas om (de tillståndshavare som har server- ingstid omprövas ). Inte heller i exemplet med kommun låter arbetsbördan alltför betungande. Konsekvenser för andra berörda myndigheter En viktig samarbetsmyndighet är polismyndigheten. Detta gäller (jfr. 8 kap. 2 § alkohollagen). Enligt bestämmelsen ska- pas förutsättning för ett informationsutbyte mellan myndigheterna vilket i sin tur möjliggör en effektiv tillsyn. Den föreslagna omprövningsregeln förutsätter också ett väl fungerande samarbete och utbyte av information. kan förväntas få ett ökat antal förfrågningar från kommunerna i samband med ompröv- ningarna av serveringstiderna. Det kan gälla frågor om tillstånds- havarnas vandel men också om olika incidenter som inrapporterats av polisen själv eller av ordningsvakter på serveringsställena. Polis- myndigheten har inte någon möjlighet att avgiftsfinansiera sitt merarbete i samband med kommunernas omprövning. Andra myndigheter som kan komma att få ett visst merarbete är t.ex. kommunernas miljöförvaltningar (om störningar har funnits). Detta merarbete torde dock inte bli särskilt betungande. Sammanfattningsvis anser jag att –den föreslagna regeln kan bli ett styrinstrument som kommu- nerna kan använda i sitt arbete för att begränsa alkoholkon- sumtionen på restauranger (och därigenom också skadorna), –de ekonomiska och administrativa konsekvenserna för de som är inne i systemet inte blir särskilt betungande, –att regeln inte är alltför konkurrenssnedvridande i och med att det bara är antalet medgivande till sen serveringstid och inte antalet serveringstillstånd i sig som kan begränsas. Uppgift bl.a. om vilka serveringstider olika tillståndshavare på alkoholområdet har finns, förutom hos varje kommun, registrerade i det nationella register över tillståndshavare som Statens folk- hälsoinstitut hanterar (restaurangregistret). I registret finns dock endast en serveringstid registrerad för varje tillståndshavare. Det framgår därmed inte av registret om en viss restaurang har olika lång serveringstid under veckans dagar – något som inte är helt ovanligt. Det är också ganska vanligt förekommande med olika tider beroende på om serveringen får bedrivas till allmänheten eller till slutna sällskap. Det är näst intill alltid som kan variera över veckans dagar medan starttiden är den- samma. Den senare överensstämmer också med nor- maltiden (dvs. I avsnitt 5.13. ges dock några exem- pel på när utsträckt serveringstid meddelats. Enkät till landets alkoholhandläggare För att få en så aktuell och fullständig bild som möjligt av server- ingstiderna i landet har utredningen ställt bl.a. frågor om ser- veringstider i en enkät som skickats till samtliga 289 kommuner (via länsstyrelserna). Enkäten, som finns som bilaga 4, innehöll tre frågor om serveringstid. Dessa tre frågor besvarades av samtliga kommuner. På övriga frågor i enkäten inkom svar från 204 av de 289 kommuner hade . Kommunerna har således tillfrågats bl.a. hur många restauranger som någon dag har tillstånd att servera alkoholdrycker (till allmänheten respektive till slutna sällskap) efter normaltiden 01.00. I fanns det ungefär 9 500 restauranger med tillstånd att servera alkoholdrycker till allmänheten. SOU 2003:65 Serveringstider på restauranger Restauranger i landet med stadigvarande* servering efter normaltiden någon dag Antal restauranger med server- ingstid även klockan** senare än 05*** 5*** *I kommun har 21 restauranger, 13 studentnationer samt 4 kårer, vid ett visst antal tillfällen , rätt att servera (restaurangerna får servera till allmänheten medan studentnationerna endast får servera till slutna sällskap). Övriga dagar får servering i pågå som längst . I tabell 1 ovan är de medräknade i raden för restau- ranger med servering även mellan 01-02. (modell beskrivs i avsnitt 5.12.1 nedan). **I två fall har aktuell restaurang utsträckt serveringstid till 01.30. Dessa har här medräknats i gruppen restauranger som har serveringstid även 01-02. ***Några kommuner, med flygplats varifrån internationella avgångar/landningar sker, har svarat att det på flygplatsen finns en eller flera restauranger med serveringstillstånd dygnet runt. Dock har i de flesta fall angivits att serveringen endast får ske före avgång/landning. Tabell 5.1 visar hur många serveringstider det fanns med rätt servera alkoholdrycker efter normaltiden 01.00. Av tabellen framgår att av samtliga restauranger i landet hade rätt att servera (till allmänheten) en extra timme efter normaltiden och också att hade rätt att servera ytterligare till, dvs. Av enkätsvaren framgick också hur många kommuner som med- delat minst en tillståndshavare serveringstid efter normaltiden. Antal kommuner i varje län som hade minst en restaurang med stadigvarande serveringstillstånd till allmänheten och serveringstid efter normaltiden (fördelat på tre olika sluttider) någon dag * Län och antal kommuner V. (49) *Här har inte medräknats de kommuner som rapporterat in att de endast har meddelat respektive sen serveringstid till restaurang på flygplats och där tillståndet endast kan utnyttjas i samband med internationella ankomst/avgångar. Inte heller har medräknats de kommuner som rapporterat att de endast meddelat en eller flera restauranger rätt att hålla öppet efter normaltiden (endast) ett visst antal tillfällen . Kommuner som rapporterat att de har restauranger som har rätt att ha öppet efter normaltiden mer återkommande, t.ex. , är dock medräknade. Sena serveringstider är ett storstadsfenomen. På landsbygden är det betydligt vanligare att serveringstiden överrensstämmer med nor- maltiden (11–01). Tabell 5.2 illustrerar bl.a. att ungefär en tredjedel av kommunerna inte har meddelat några stadigvarande serverings- tider . De kommunerna har alltså valt att ha normaltiden som norm. Vidare framgår av tabellen att det är färre än var femte kommun som meddelat serveringstid . Denna aktuella bild av läget stämmer också bra överens med den bild som tecknade . Ansökningar om tillfällig utsträckning av serveringstiden (på kväl- len eller natten) är mycket vanligt förekommande. Det är också vanligt att kommunerna avslår sådana ansökningar och också att beslutet överklagas till förvaltningsdomstol. I avsnitt 5.14 diskute- ras rättspraxis på området. Det förekommer också att sådana tillfälligt utsträckta server- ingstider meddelas med en mer generell och varaktig karaktär. Utredningen känner endast till två kommuner som tillämpar en sådan modell, nämligen och kommuner. I får de restauranger som har serveringstillstånd och som önskar servera . Övriga dagar är det 01.00 som gäller som sluttid. Restaurangerna (f.n. fyra stycken) behöver inte anmäla i förväg när de tänker utnyttja den längre serveringstiden. Alkoholhandläggaren i kommunen uppger att man ändå från kommunens sida känner till när så sker eftersom orten är så liten. Slutligen kan noteras att det inte går att spara rätten att servera längre från en månad till en annan. I finns ett antal studentnationer och kårer med mer eller mindre omfattande verksamhet. De flesta av dem bedriver också restaurangverksamhet – men då endast för studenter inskrivna vid . På dessa nationsrestauranger kan studenterna äta och dricka till relativt låga priser. Restauratörerna ute på stan har framfört åsikten att de inte kan konkurrera med natio- nerna bl.a. eftersom de inte kan hålla samma låga priser, men också i viss mån eftersom studentnationerna och kårerna haft tillstånd att hålla öppet senare (dessa tillstånd meddelades av före då kommunen övertog ansvaret för att pröva ansökningar och meddela serveringstillstånd). Nationerna och kårerna har näm- ligen vid ett visst antal tillfällen serveringstid . Övriga kvällar är den vanligaste sluttiden för dessa tillståndshavare 01. Antalet tillfällen då serveringen får pågå ända varierar från nation till nation (, , varierar antalet tillfällen med mellan som högst 13 och som lägst fyra). De flesta nationerna och kårerna har utsträckt serveringstid vid mellan fem och åtta tillfällen . Vissa av dessa tillfällen är bundna till olika studenthögtider medan andra är fria, dvs. nationen bestämmer själv när sen tid skall utnyttjas, t.ex. vid Frihetsgasquen på Nation. Även om nationerna alltså vänder sig till ett slutet sällskap (den som är inskriven vid nationen och studerar på ) är sällskapet så stort att de vanliga restauratörerna, åtminstone de i , inte ansett att nationerna konkurrerar med dem på lika villkor. Många ansökningar om sen serveringstid fick kommunen ett stort antal ansökningar om längre öppethållande vid enstaka tillfällen från vanliga restau- ranger (vilka då hade och alltjämt har 02 som vanligaste sluttid). Delegationen för serveringstillstånd beslutade att vara mer restriktiv med att meddela tillfälligt utsträckta server- ingstider, men uttalade att det var angeläget att sådana tider skulle ges under lika villkor för tillståndshavarna. Man angav också från delegationens sida vissa bestämda årliga , t.ex. nyårsafton, då dylika utsträckta serveringstider skulle kunna med- delas. Delegationens beslut (och förslag) remitterades till olika myndigheter och tillståndshavare. var i sitt remissvar positiv till förlaget och menade i korthet att ordningen och säkerheten i city borde bli bättre om man undvek att meddela utsträckta serveringstider vid enstaka jippoliknande evenemang. Man menade också att sockerbitseffekten skulle utebli då flera restauranger hade öppet . påpekade i sitt remissvar bl.a. att gäs- ternas vanor när det gällde krogbesök hade genomgått en bety- dande förändring. Från att de brukade anlända till restaurangen kom de numera vanligen först vid 22- Därför, menade föreningen, borde de serveringstider som gällde förlängas med åtminstone (utan krav på ansökan). En av restauratörerna kom med ett motförslag till det förslag som kommunen lagt. Denne menade att ett liknande system som gällde för studentnationerna borde införas även för de vanliga restaurangerna i . varje restaurang borde få utsträckt serveringstid till 04.00 dels vid vissa i förväg bestämda tillfällen (vilka lämpligen kunde bestämmas av en samarbetsgrupp med representanter från kommunen och krögarkollektivet), dels också vid ett visst antal fria tillfällen. Vid de fria tillfällena skulle respektive restauratör själv få välja om han eller hon ville utnyttja sin rätt fullt ut. Restaurangerna skulle enligt förslaget , t.ex. halvårsvis, i förväg meddela kommunen när de tänkte utnyttja möjligheten att ha öppet längre. På så vis, menade förslagsställaren, skulle berörda myndigheter vara väl förberedda och också kunna opponera sig om något visst tillfälle av någon anledning inte kunde anses lämpligt. En av fördelarna med att restauratörerna själva skulle kunna välja ett antal kvällar då de ville ha öppet längre upp- gavs vara att restaurangföretagen då skulle få bättre överlevnads- möjligheter. Detta av konkurrensskäl: slåss ju i princip alla krogar om samma publik vid samma tillfällen. Avslutningsvis menade förslagsställaren att fler studenter förhoppningsvis skulle välja att besöka vanliga restauranger – något som skulle gagna assi- milationen mellan studenterna och Uppsalaborna. Delegationen för serveringstillstånd beslutade i väsent- liga delar i enlighet med det senast nämnda föreslaget. Under rubriken öppethållande på restauranger vid enstaka till- fällen till allmänheten beslutades sålunda att (efter sedvanlig pröv- ning) utökad serveringstid kunde meddelas vid tre förutbestämda, och vid högst tre valfria, tillfällen . Vidare angavs att (sådant) tillstånd gavs under en prövotid av och att villkor om förord- nad ordningsvakt kunde komma att ställas. beslutet för respektive restaurang skulle omprövas om det uppstod oordning eller olägenheter. Utvärdering av 04-tiderna i () gjordes en utvärdering av 04-tiderna. I denna konstaterades att det fanns 18 vanliga restau- ranger i kommunen med denna serveringstid. I utvärderingen till- frågades ett antal myndigheter men också de 18 tillståndshavarna hur de såg på modellen med avseende bl.a. på ordningsförhållan- dena och om antalet möjliga kvällar med sen serveringstid var till- räckligt. anförde att antalet tillfällen med sen serveringstid inte borde utökas från nuvarande sex och menade också att det vore bra med förutbestämda tillfällen: Fördelen med förutbestämda datum är bl.a. att de närboende får en möjlighet att förbereda sig på att dessa datum kan vara värre ur störningssyn- punkt. Även polismyndigheten ansåg att antalet tillfällen med sen tid inte borde utökas. Systemet som sådant var väl avvägt, dock öns- kade man diskutera från vilken tidpunkt ordningsvakterna skulle tjänstgöra (vilket föreslogs ske än som dittills gällt). Från restauratörshåll var bilden något splittrad. Endast fyra restauratörer besvarade kommunens remiss. Av dessa ville en ha fler fria kvällar till 04.00 medan en annan, större restauratör i staden, ansåg att 04.00 var väl sent: Vi tycker gene- rellt 03.00 tillstånd skulle gälla , då kan man stryka 04.00 tillstånd. Kommunen konstaterade att man inte fått in några klagomål avseende de sena tiderna från allmänheten. Tillsammans med beslut om utsträckt serveringstid till 04 hade kommunen alltid meddelat två villkor. För det första skulle alltid två av polismyndigheten för- ordnade ordningsvakter tjänstgöra på restaurangen . För det andra skulle tillståndshavaren, , minst en månad i förväg anmäla till kommunen att denne tänkte utnyttja sen serveringstid. I utvärderingen konstaterade kommunen att det brustit i anmälningsskyldigheten och att kommunens handläggare till och med fått utgå ifrån annonser i lokalpressen för att få kännedom om (och också kunna informera polismyndigheten) när en tillståndshavare tänkte ha öppet till 04. Frivillig förkortning av sena serveringstider? anordnande kommunen ett möte med de vanliga restauranger som hade 04-tid. Då framfördes från krögarhåll öns- kemål om att få diskutera en eventuell (generell) ändring av slut- tiden från 04 till 03. Vid mötet kunde dock inte någon enighet uppnås i frågan varför kommunen fick mötets uppdrag att till- fråga samtliga tillståndshavare med 04-tid om intresset för en sådan ändring. Av de 22 restauratörer som då hade sådant tillstånd svarade dock endast åtta på kommunens förfrågan. Av dessa åtta var det i sin tur bara två som sade sig vara positivt inställda till en kortare serveringstid medan övriga sex svarade att de inte önskade någon förändring. Kommunen konstaterade att svarsintresset varit klent och tolkade detta som att de flesta var nöjda med 04-tid. Det blev därmed inte någon förkortad serveringstid i . kommun ansåg att systemet som sådant fungerat väl varför man, efter att först ha meddelat beslut som gällde , permanentade systemet med tillfälliga utsträckta ser- veringstider till 04. Ettårsbeslutet berodde på att man vid tid- punkten för kommunens beslut, , väntade en lagändring som skulle innebära att senaste möjliga serveringstid skulle vara 03.00, jfr (Bestämmelser om alkoholdrycker, SOU 2000:59) förslag. Förslaget återfanns dock inte i regeringens proposition (Vissa ändringar i alkohollagen, 2000/01:97). I kommun är det maximala antalet sådana tillstånd (medgivanden) för varje vanlig restaurang alltjämt sex . Den som har medgivits sen serveringstid behöver därefter inte söka nytt medgivande året därpå. Däremot har, på restauratörernas begäran får man förmoda, systemet ändrats såtillvida att samtliga sex tillfällen nu är fria och tillståndshavaren kan själv välja vilka sex kvällar som man ska ha öppet till 04. Kommunen skriver in de tillfällen och datum som tillståndshavarna valt i deras till- ståndsbevis (tanken är att de valda datumen skall gälla år ). Vill någon av dem ändra datum för sen servering måste denne ansöka om detta hos kommunen och också betala en avgift. () är det sammanlagt 21 vanliga restauranger respek- tive 13 nationer och 4 kårer som utnyttjar möjligheten att vissa tillfällen servera ända . 5.12.2Utnyttjas alltid de sena serveringstiderna? Det är vanligt att en tillståndshavare, t.ex. beroende på gästtill- strömningen eller sjukdom bland personalen, inte har sin restau- rang öppen under hela eller delar av den serveringstid som han eller hon har. kanske restaurangen är helt stängd under längre eller kortare perioder. Det är, enligt uppgift till utredningen, van- ligt att kommunernas kontrollanter i sitt tillsynsarbete kommer till en viss restaurang bara för att upptäcka att den är stängd. Ytterli- gare ett annat inte helt ovanligt fall är en tillståndshavare som har ett stadigvarande tillstånd, med rätt att servera alkoholdrycker till allmänheten (till t.ex. ), men som endast sporadiskt håller restaurangen öppen. Varianterna är många, det finns säkert fler än de här beskrivna. Det kanske kan tyckas vara enbart restau- ratörens sak, om och när denne väljer att hålla öppet. Problem kan emellertid uppstå för tillsynsmyndigheterna i och med att de inte alltid vet om och när det är möjligt att utöva den lagstadgade till- synsskyldigheten och därigenom också får svårt att anpassa tillsynsberedskapen. Ett rättsfall får illustrera det ovan sagda. Dom i Länsrätten i län , nr 6364-02 I målet hade en restauratör, vilken haft serveringstillstånd till all- mänheten , haft utsträckt serveringstid (med ) på prov . Därefter skulle en utvärdering ske. Eftersom restaurangen under de sex månaderna haft ett mycket begränsat öppethållande meddelade kommunen motsvarande serveringstid under en ny prövotid . inkom en skrivelse till kommunen från 30 personer som bodde i restaurangens närhet. I skrivelsen framfördes klagomål över hög musik, slagsmål, hur restaurangens gäster bl.a. gått in på tomterna runt restaurangen och spytt, urinerat, slängt burkar, krossat flaskor och gömt medhavd alkohol. De närboende uppgav att de kände stor otrygghet. velsen beskrevs de olägenheter som uppstått vid fyra olika tillfällen under tre månad då restaurangen varit öppen (dessutom i två av fallen uppenbarligen längre än prövotiden 03.00). Vid ett av tillfällena hade polis kallats till platsen och ett större bråk (bl.a. blev en man biten i armen av en polishund) kunde först avvärjas. Vid de kontrollbesök som företrädare från kommunen hade för- sökt göra (och) sen hade restaurangen varit stängd. Kommunen återkallade serveringstillståndet med hänvisning till framförallt två saker. För det första menade man från kommunen sida att det uppenbarligen funnits brister i ord- ning och nykterhet på restaurangen (överträdelse av 6 kap. 2 § alkohollagen). Detta hade medfört betydande olägenheter för de närboende. Bristerna hade dessutom uppstått i och med att nattklubbsverksamheten inletts först (kommunen hade dock inte lyckats reda ut hur länge nattklubbsverksamheten legat nere innan premiären ). Att döma av omsättningssiffrorna på mat respektive alkohol- drycker talade mycket för, menade kommunen, att nattklubbsverk- samhet inte förekommit innan premiären . För det andra menade kommunen att tillståndshavaren bedrev en helt annan verksamhet än då han fick sitt tillstånd, dvs. förutsättningarna för tillståndet var inte längre desamma (jfr 7 kap. 19 § p. Restauratören överklagade beslutet till länsrätten och anförde bl.a. att de olägenheter som uppstått i och kring hans verksamhet var normala när 150–250 ungdomar i 18–går ut mellan –03 för att dansa och roa sig. Han menade vidare till sitt försvar att socialen inte hade varit där för att utvärdera dessa olägenheter eller lämnat någon varning eller till- rättavsining. Vidare anfördes bl.a. han att inte hade ändrat inriktning på sin verksamhet. Länsrätten konstaterade att det förekommit bråk vid restaurangen, vilket framgick av polismyndighetens rapport, men anförde att till- ståndshavaren synes ha gjort vad han kunnat för att avstyra det bråket (avvisat berusade personer från restaurangen). Därefter anförde rätten att man från sida inte gjort några tillsynsbesök som närmare beskrivit de påtalade ord- ningsstörningarna eller ordningen på eller omkring restaurangen i övrigt. Inte heller hade det i utredningen presenterats några andra rapporter eller redovisade brister från polismyndigheten eller annan myndighet. Därmed, menade rätten, hade kommunen inte visat att de ordningsstörningar som funnits varit av sådan art och omfatt- ning att de skulle rendera återkallelse av tillståndet. Därtill kom att kommunen inte heller visat att verksamheten på restaurangen för- ändrats i någon större utsträckning. Länsrätten biföll sålunda överklagandet och upphävde kommu- nens beslut att återkalla serveringstillståndet. I målet har som framgått kommunen helt förlitat sig på uppgifter från andra (polismyndigheten och närboende till restaurangen) och dess företrädare har inte själva iakttagit och dokumenterat de olä- genheter som uppstått de tre olika helgerna. Det är möjligt att utgången av målet hade blivit en annan om kommunens beslut baserats på egna erfarenheter. hade ju dock kommunens tjänstemän försökt göra kontrollbesök, men restaurangen hade vid varje sådant tillfälle varit stängd. Utredningens sekretariat har varit i kontakt med kommunens alkoholhandläggare och denne bekräf- tar att man försökte göra tillsynsbesök men att restaurangen då alltid varit stängd. Hur skall man då undvika att gång på gång möta en stängd restaurang när man är ute på tillsyn? Svaret finns i alkohollagen. Det är framför allt två bestämmelser som är aktuella. 8 kap. 3 § ålägger en tillståndshavare anmälningsskyldighet för förändringar i verksamheten som har betydelse för tillsynen. För- utom att anmälan skall göras när verksamheten startas skall t.ex. ett avbrott i denna också anmälas. Detta bl.a. för att kommunen och polismyndigheten – tillsynsmyndigheterna – skall veta vem och var serveringsverksamhet bedrivs och när detta sker. Vet kommunen inte det är det, som i fallet ovan, mycket svårt att kon- trollera om verksamheten bedrivs i enligt med reglerna. Alla som meddelas serveringstillstånd skall ha dokumenterat att de har kun- skaper i alkohollagstiftningen, bland annat om nu nämnd bestäm- melse. Rättspraxis på området visar dock att det inte helt sällan brister när det gäller kunskapen (eller viljan) om att informera kommunen om en förändring i verksamheten. Det finns därför skäl att på olika sätt påminna tillståndshavarna om bl.a. denna bestäm- melse. Det kan t.ex. ske vid informationsmöten (utbildnings- träffar), i samband med kontrollbesök eller genom skriftlig information. Ofta har kommunen tagit fram informationsmaterial om serveringsreglerna i t.ex. en broschyr. Självklart bör denna viktiga bestämmelse nämnas i ett sådant material. I rättsfallet ovan var det kanske inte fråga om något längre avbrott i verksamheten utan snarare så att verksamhet bedrevs endast sporadiskt. I sådana fall kan här erinras om att alkohollagen ger kommunen möjlighet att när som helst meddela de villkor som kommunen anser behövs, se 7 kap. 5 §.