sou · GRB391d12 · 2004-01-01 00:00:00 — I rapporten refererar resultatet av en kartläggning av anhörigstödet som Ministeriet för Hälsa, Välfärd och Sport i lät genomföra . Syftet med studien var att fånga aktuella utvecklingstendenser när det gällde anhörigstöd i , , , , , och . I samtliga sju länder var anhörigfrågan på väg upp på den politiska dagordningen. Inrikt- ningen och takten på denna process skiljde sig åt beroende på bl.a. ländernas historia, kultur, ekonomi och i vilken utsträckning det fanns offentliga system för vård och omsorg. I vissa länder var målsättningen att stärka familjens ekonomi – för att göra det möj- ligt att stanna hemma för att vårda – i andra länder var inrikt- ningen att försöka utveckla olika former av service och vård för att underlätta för de anhöriga. Som exempel kan nämnas att i Stor- initierades en särskild handlingsplan 1999, där man med statliga stimulansbidrag vill skapa bättre möjlig- heter till avlösning för anhöriga som vårdar. Bilaga 6 till Fakta och frågeställningar... redovisar vidare att det gjorts en uppföljning av denna studie i tre länder: , och . Denna studie visar att anhörigfrågan fått en ännu större tyngd i dessa länder sedan den förra undersökningen. I finns det starka krafter, inte minst anhörigorga- nisationer, som driver frågan om en lagstadgad rätt till stöd för anhöriga. Det pågår även försöksverksamhet med s.k. direct pay- ment, dvs. kontant ersättning till anhöriga. har utvecklat sitt hemsjukvårdsprogram. I grunden finns ett system för hemsjukvårdsbidrag, som har stora likheter med det system för kontantbidrag som finns i vissa kommuner i . Det finska programmet har förändrats så att man som anhörig blir inskriven i systemet och det upprättas ett formellt avtal mellan kommunen och den anhöriga om arbets- villkoren. Beroende på vårdtagarens hjälpbehov blir anhörig- insatsen klassad i en av fem nivåer. I den högsta nivån innebär detta att man som anhörig kan få i ersättning för sin insats. Varje anhörigvårdare har numera en lag- stadgad rätt till två dagars ledighet . Detta system finns inte i hela landet, men kommer enligt centrala bedömare i att få en stor spridning . I har det pågått en översyn av det försäkringsbaserade system för vård och omsorg som introducerades . I det systemet fanns i princip inte något stöd och service som riktades till anhöriga. I vissa fall kunde man få ekonomisk kompensation för sitt arbete, i andra fall kunde man få ekonomisk kompensation för merkostnader på grund av vårdåtagandet. har också konflikten mellan förvärvsarbete och vårdåtagande diskuterats flitigt i . I det sammanhanget har den nationella anhörigorganisationen agerat för att anhöriga bör betraktas som anställda och omfattas av samma trygghetssystem och förmåner som andra förvärvsarbe- tande. I det omarbetade systemet för vård och omsorg som träder 2003 får den enskilde andra möjligheter att välja mellan kontantersättning (som kan användas för att avlöna en anhörig) eller att få vård och omsorg från det allmänna. Utöver detta ingår statsbidrag som stöd till frivillig- och anhörigorganisationer och lokala vårdgivare för att stimulera dessa att särskilt uppmärksamma de anhörigas situation. Bilaga 6 till Fakta och frågeställningar... Ds 1999:61 Samhällets stöd till äldre i Regeringens proposition 1997/98:113 Nationell handlingsplan för äldrepolitiken Blackman, (2000) Defining responsibility for care: approaches to the care of older people in six European countries. Inter- national 9, s. Edebalk, Per , (2000) Äldrevårdsför- säkring. () System in a Nutshell (2002) Broschyr från Health and , , Labour and Welfare, Rostgaard, , (1998) Caring for Children and Older People – A Comparison of European Policies and Practices. in Europe 6. (2002) Framtidens anhörigomsorg Stark, , (2001) I vems händer? Om arbete, genus, åldrande och omsorg i tre EU-länder. Tema , Lin- Universitet. (2000) in . Background Paper prepared for the Meeting of Healthy Ageing and Biotechnology in , 13th to 14th . (var Under Secretary vid Federal i ) Bilaga 7 till Fakta och frågeställningar Förtroende för och betyg på vård och omsorg för äldre Bilaga 7 till Fakta och frågeställningar... Bilaga 7 till Fakta och frågeställningar... undersökningar av den svenska Brukarundersökningar inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen............................ Bilaga 7 till Fakta och frågeställningar... Bilaga 7 till Fakta och frågeställningar... Ett sätt att bedöma medborgarnas inställning till vård och omsorg om de äldre är att ta reda på hur de ser på dagens sjukvård och äldreomsorg. Medborgarnas förtroende för dessa verksamheter och bedömning av hur nöjda de är med den service som ges är ett par sätt att mäta detta. I det följande redovisas resultaten av undersökningar – 2001 (2002, 2002 och , 2001), Statskontorets Medborgarunder- sökning 2001 (Statskontoret 2002a och 2002b), Svallfors undersök- ningar av den svenska välfärdsopinionen 1997 2000 (Svallfors 2001) samt redovisning av vad brukarunder- sökningar m.m. säger om kvaliteten inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen (Ds 2002:23). Dessa undersökningar har genomförts med övre åldersgränser hos de svarande. I undersökningar t.o.m. var den övre åldersgränsen och . Stats- kontorets Medborgarundersökning hade en övre åldersgräns . När det gäller Svallfors undersökningar var den övre ålders- gränsen undersökning och 2000. Det innebär att bland de tillfrågade i dessa undersökningar saknas till stor del de som är s.k. brukare inom kommunernas äldreomsorg. vid har genomfört årliga nationella undersökningar om politik, medier och samhälle i svensk opinion. I publikationen Det våras för politiken redovisas resultatet av SOM-undersökningen som genomfördes . Undersökningen omfattar två riksrepre- sentativa undersökningar på vardera 3 000 slumpmässigt valda personer i åldersintervallet 15 . Undersökningarna har genomförts parallellt och innehåller delvis gemensamma frågor (, Å. 1 Detta avsnitt bygger på två artiklar av och i Det våras för politiken (2002) om ingen annan referens anges. Bilaga 7 till Fakta och frågeställningar... har deltagarna i undersökningen fått svara på en öppen enkätfråga där de anger vilka samhällsproblem som de anser är viktigast. är sjukvård och utbildning de två viktigaste frågorna för medborgarna. har andelen som anser att pensioner/äldrevård är ett viktigt samhällsproblem ökat. är äldrefrågor det tredje viktigaste samhällsproblemet. I SOM-undersökningarna undersöker man även förtroendet för olika samhällsinstitutioner. Fr.o.m. undersökningen om- fattar undersökningen tjugo olika samhällsinstitutioner. Sjukvården är tillsammans med universitet/högskolor den samhällsinstitution som får högst betyg. För sjukvården har förtroendet dock minskat mellan och . Undersökningen omfattar ingen fråga om förtroendet för äldreomsorgen eller social omsorg i en vidare mening. En analys av förtroendebedömningarna visar att det finns vissa mindre skillnader med hänsyn till svarspersonernas kön, ålder, ut- bildning och medborgarskap. I rapporten konstateras att förtroen- det för alla institutioner i genomsnitt är något högre hos kvinnor än män. Av de tjugo institutionerna är det arton som har högre förtroende hos kvinnor än män. Det är en institution som män har ett marginellt högre förtroende för: sjukvården. När det gäller åldersgrupper har särskilt yngre, men också äldre, ett högre förtroende för samhällsinstitutioner än medelålders. Det är personer i åldersgruppen 50 , dvs. till stor del de s.k. fyrtio- talisterna, som relativet sett är de mest kritiska. Utbildningsfaktorn ger genomgående ett stort utslag. Högutbildade har ofta ett högre förtroende för samhällsinstitutionerna än lågutbildade. För tretton av de tjugo institutionerna har högutbildade ett högre förtroende. När det gäller utländska medborgare bosatta i hade de vid SOM-undersökningen ett något högre förtroende för de flesta institutioner jämfört med svenskfödda. Vid under- sökningarna och har detta förändrats. För bara tre institutioner, varav en är , ligger de utländska med- borgarnas förtroende på samma nivå eller högre än för infödda svenskar. Sjukvården däremot är ett område där utländska med- borgare har ett klart lägre förtroende än infödda svenskar. har analyserat två faktorer som kan ha betydelse för förtroendet för samhällsinstitutionerna: synen på demokrati och synen på det politiska systemets effekter i form av medborger- lig service. Dessa faktorer visar sig ha ett mycket starkt samband Bilaga 7 till Fakta och frågeställningar... med det generella institutionsförtroendet. Av personer som är mycket nöjda med hur demokratin fungerar har ett högt generellt institutionsförtroende medan har ett lågt för- troende. Det motsatta förhållandet gäller bland personer som är mycket missnöjda med hur demokratin fungerar i . När det gäller sambandet mellan bedömningen av hur service fungerar är mönstret nästan exakt det samma. Av de personer som anser att service fungerar bra har ett högt generellt institutionsförtroende, medan det är bland dem som anser att service fungerar dåligt. konstaterar att detta resultat bekräftar tidigare iakttagelser om att det är människors uppfattningar om förhållanden i det politiska systemet – både hur det fungerar som beslutsorganisation och vil- ken service det presterar – som har betydelse för institutionsför- troendet. Det finns en grundläggande nivå för samhällsförtroende där förtroende och handling går samman. Som exempel ges att personer som är berörda av sjukvård värderar sjukvårdens kvalitet högre än den som inte har behov av sjukvård (, L. I SOM-undersökningen kartläggs också medborgarnas bedöm- ning av service inom fem huvudområden: samhällsstruktur, hälso- och sjukvård, barnomsorg, social omsorg samt fritid och kultur, totalt närmare 30 verksamhetsområden. Uppfattningen när det gäller olika serviceområden sammanfattas med ett balansmått, som anger andelen mycket eller ganska nöjd minus andelen som är mycket eller ganska missnöjd. Värdet kan variera från +100, om alla är nöjda, till -100, om alla är missnöjda. Balansmåttet påverkas av två faktorer, hur många som har en uppfattning och differensen mellan andelen nöjda och missnöjda. När det gäller äldreomsorgen blev medborgarna mindre nöjda 1996. Balansmåttet förändrades från 12 till -4. Efter mindre förändringar –2001 så är värdet -2001. En liknande fråga ställdes 1989, och balansmåttet var då -3. Avseende sjukhusvård är med- borgarna mindre nöjda jämfört med . förändrades balansmåttet och var högst . När det gäller vårdcentraler blev medborgarna mer nöjda 1995 för att därefter bli mindre nöjda (, L. framhåller att en rad undersökningar har visat att brukare med egen erfarenhet av service inom ett visst område är mer nöjda än medborgare i allmänhet, dvs. de med egna erfaren- heter är klart mindre kritiska än de som saknar personlig kontakt Bilaga 7 till Fakta och frågeställningar... Anhöriga till dem som nyttjar servicen och som har möjlighet till en indirekt kontakt med verksamhets- området, intar i detta sammanhang en mellanställning. Medborgare som är beroende av annan information, vanligen genom mass- medier, är genomgående mer kritiska. Det är brukarrollen och egna erfarenheter som är avgörande vid bedömning av service (, 2001). SOM-undersökningar har visat att det finns stora skill- nader mellan bedömningen av service i olika ortstyper beroende på skilda behov, faktiskt serviceutbud och befolkningssammansätt- ning. Som exempel nämns att behovet av kollektivtrafik är annor- lunda på landsbygden än i storstäderna och att utbudet av kultur är större i storstäder än i glesbygden. Storstadsborna är mer kritiska än personer boende i andra typer av kommuner. Detta kan delvis förklaras genom att räckvidden av de personliga erfarenheterna är mindre i storstäderna än i andra typer av kommuner, där den personliga kommunikationen spelar större roll för bilden av kom- munen och dess verksamhet (, L. undersökning har man särskilt analyserat medborgarna i de tre storstadslänens bedömning av servicen och jämfört med värdet för riket. När det gäller äldreomsorg är skåningar och boende i mer nöjda än boende i . Både i och i är det en svag positiv övervikt medan balansmåttet för riket är negativt (, L. Inom ramen för regeringens förvaltningspolitiska handlingspro- gram En förvaltning i demokratins tjänst, har Statskontoret haft i uppdrag att i samarbete med genomföra en medborgarundersökning för att ta reda på medborgarnas uppfatt- ning om den offentliga förvaltningen. Medborgarundersökningen skulle omfatta de delar av statsför- valtning, och landstingskommunal verksamhet som relativt många medborgare har erfarenhet av som: Arbetsmark- nadsverket, domstolsväsendet, polisväsendet, skatteförvaltningen, socialförsäkringsadministrationen, universitet och högskolor, åkla- garväsendet, , grundskola, äldreomsorg, öppen sjukvård och barnomsorg. Bilaga 7 till Fakta och frågeställningar... Statskontoret presenterade resultatet av medborgarundersök- ningen, den första i sitt slag, i rapporten ta reda på vad folket tycker En pilotundersökning om medborgarnas syn på offentlig förvaltning (Statskontoret 2002a). Medborgarundersökningen genomfördes med hjälp av post- enkäter och skickades till ett slumpmässigt urval av totalt 19 500 personer i åldern 18 . I populationen ingår dels medborgare i allmänhet, dels brukare av de olika tjänsterna. Frågorna ställdes utifrån olika aspekter av rättssäkerhet, medborgarinflytande och effektivitet. Svarsfrekvensen blev vilket är lågt för denna sorts undersökningar. Statskontoret framhåller i sin bedömning att resultaten därför bör tolkas med försiktighet, även om bortfalls- analysen inte visar på någon större snedfördelning och inte heller att resultaten skulle ha ändrats nämnvärt om svarsfrekvensen ökade. Undersökningen har omfattat följande sju kvalitetsfaktorer för samtliga verksamhetsområden: huvuduppgifter (kärnverksamhet) Undersökningen pekar på att medborgarna ifråga om förtroende ger myndigheterna generellt ett medelbetyg, dvs. varken högt eller lågt. De aspekter som har fått det bästa omdömet av medborgarna är korrekt behandling, tjänster med god kvalitet och god service. Det sämsta omdömet i undersökningen gavs om myndigheternas förmåga att samarbeta och reglernas lättbegriplighet. När det gäller verksamhetsområde så är förskolan den verksam- het som medborgarna känner störst förtroende för och är nöjdast med. Universitet och högskolor får också högt betyg. Äldre- omsorgen och arbetsförmedlingen är de verksamheter som fått lägst betyg när det gäller såväl nöjdhet totalt som förtroende. Även när det gäller medborgarnas värdering av rättssäkerhetsaspekter så har äldreomsorgen och arbetsförmedlingen lägst betyg. En sammanställning av brukarnas (dvs. de som använder en viss verksamhet) Nöjd-Kund-Index (NKI) och betyget för respektive Bilaga 7 till Fakta och frågeställningar... kvalitetsfaktor visar att äldreomsorgen har högre värde än medel- värdet för samtliga verksamhetsområden när det gäller två kvali- tetsfaktorer: bemötande och effektivitet. Tillgänglighet och in- flytande är exempel på kvalitetsfaktorer där äldreomsorgen har lägre värden än medelvärdet. Statskontoret har publicerat ytterligare resultat från undersök- ningen i en bilaga (Statskontoret 2002b). Med beaktande av Stats- kontorets bedömning att resultatet skall tolkas försiktigt så kan ändå följande redovisas avseende äldreomsorgen: Det finns inga skillnader vad gäller kön eller utbildningsnivå när det gäller förtroende för äldreomsorgen. Förtroendet för äldreomsorgen är –högst i åldersgruppen 75 , –högst bland de offentliganställda och lägst bland de privat- anställda, –högst på landsbygden och lägst i storstäderna. Förtroendet för äldreomsorgen är störst bland personer som vuxit upp i ett land utanför och lägst hos personer som vuxit upp i annat land i . För personer som vuxit upp i ligger värdet närmare annat land i än land utanför . NKI-värden för äldreomsorgen är högre för både män och kvinnor om man själv haft kontakt med äldreomsorgen jämfört med om en nära anhörig/bekant haft kontakt med äldre- omsorgen respektive man inte haft någon kontakt alls med den. NKI-värdet för både hemtjänst (i ordinärt boende) och särskilt boende är betydligt högre för män än för kvinnor när man jäm- för de som haft egen kontakt med respektive typ av äldre- omsorg. Bilaga 7 till Fakta och frågeställningar... 4Stefan Svallfors undersökningar av den svenska välfärdsopinionen I antologin finansiering och fördelning (SOU 2001:57) från Kommittén Välfärdsbokslut redovisas resultatet av (2001) undersökningar av den svenska välfärdsopinionen –2000. Resultaten visar att stödet för en kollektiv finansiering av väl- färdspolitiken har varit mycket stabilt 1997. fanns det ett uppenbart tillitsproblem för pensionssyste- met. Stora grupper ansåg att risken var stor att de skulle få en pension som inte gav dem en acceptabel levnadsstandard, och en stor grupp () upplevde sig ha ett stort behov av att komplettera de statliga pensionerna med egna privata försäkringar. Det senare gällde även äldreomsorgen, där svarade att de ansåg sig ha ett stort behov av en privat försäkring för att komplettera den offentliga äldreomsorgen när de blev gamla. För sjukvården var tillitsproblemen mindre men fanns även där. Vid undersökningen hade andelen som ansåg sig absolut ha behov av privat försäkring inom äldreomsorgen minskat något. Den individuella skattebetalningsviljan var störst för hälso- och sjukvården, stöd till äldre (pensioner, äldreomsorg m.m.) samt grund- och gymnasieskolan vid både undersökningarna och . Trots vissa tillitsproblem för pensionssystemets tycks det alltså, enligt Svallfors, som om det stora tillitsproblemet i svensk välfärds- politik håller på att förskjutas från de statliga socialförsäkringarna till den kommunala vården, omsorgen och utbildningen. Det är verksamheter som i jämförelse med socialförsäkringarna är svåra att styra för staten. Detta beroende på både det kommunala självstyret och att det är skillnad mellan att betala ut bidrag och pensioner jämfört med att tillhandahålla tjänster som vård och omsorg. En annan slutsats som Svallfors framhåller är att opinionsstödet för den svenska välfärdspolitiken är ett villkorligt samtycke. Det grundar sig dels i principiella åsikter om det offentliga ansvaret och finansieringen, dels i praktiska bedömningar av hur väl systemen faktiskt fungerar i olika avseenden. Bilaga 7 till Fakta och frågeställningar... 5Brukarundersökningar inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen På uppdrag av Nationella rådet för vårdpolitik publicerades rapporten står det till med hälso- och sjukvården och äldreomsorgen? Vad säger brukarundersökningar och andra mått på kvaliteten? (Ds 2002:23). Syftet med rapporten är att ge en sammanfattande bild av resultaten i undersökningar om brukares upplevelser av äldre- omsorg och hälso- och sjukvård samt värdera dessa resultat. I rapporten redovisas resultatet av riks- täckande undersökning Vårdbarometern, där befolkningen får ge ett sammanfattande betyg på sina kontakter med vården. sker genom telefonintervjuer som genomförs . Resultatet för tredje och fjärde kvartalet visar att nio av tio medborgare ger sjukvården godkänt betyg. Bemötandet från sjukvårdspersonalen får bäst betyg medan möjligheten att komma i kontakt med vården bedöms vara sämre. I rapporten konstateras att andelen som är missnöjda med hälso- och sjukvården är för- hållandevis låg, men att SCB:s ULF-undersökningar visar att det ökat kraftigt . ansåg var tionde person att han eller hon blivit felaktigt eller orättvist be- handlade av sjukhus eller läkare, vilket hade ökat till nästan var sjätte person . Nästan hela ökningen inträffade dock 1992. Författarna anför att detta kanske är överraskande mot bakgrund av att kritiken mot hälso- och sjukvården ofta hänvisat till de nedskärningar som blivit följden av den ekonomiska krisen . För äldreomsorgen saknas nationella data om brukarnas bedöm- ning av kvalitet, men det har gjorts många lokala undersökningar under framför allt . Resultatet av dessa undersökningar visar att äldreomsorgen genomgående får ett gott betyg och att den allmänna nöjdheten ligger mellan . Det är mycket ovanligt att av de svarande i en kom- munal undersökning har angett en lägre grad av nöjdhet än ganska nöjd respektive fyra på en betygsskala från ett till fem. För- fattarna uppskattar andelen ganska eller mycket nöjda av brukarna till . Andelen något eller mycket missnöjda bedöms ligga mellan . Allmän nöjdhet är dock ett trubbigt mått på kvalitet inom äldre- omsorgen. Bristerna inom äldreomsorgen framkommer tydligare Bilaga 7 till Fakta och frågeställningar... när man ställer specifika frågor. Som exempel anges att det är mycket vanligt att brukarna anser att personalkontinuiteten är för låg. Man är också missnöjd med att ny personal kommer utan att brukaren har blivit informerad om detta. I de studier där man frågat om hur viktig en viss kvalitetsaspekt är för brukaren framkommer att just detta med att det är samma personal som återkommer är av stor betydelse. Det är också vanligt att brukarna uppger att de tycker att personalen har bråttom. Detta ger författarna en bild av en stressad personal som bara hinner med den nödvändigaste servicen och fysiska omvårdnaden men som inte har tid över för samtal och annan social samvaro. I de fall man frågat om personalens kompetens så anser brukarna att den skulle kunna vara bättre. Ett område där man önskar att personalen skulle ha bättre kunskaper är sjukvårdande insatser. I en studie identifieras fem aspekter av äldreomsorgen där man får låga omdömen. flexibilitet i fråga om att tillfälligt få hjälp med andra uppgifter, flexibilitet i fråga om att kunna få hjälp vid andra tider än överenskomna, möjligheter att kunna påverka hur hjälpen utförs, personalkontinuitet i insatserna, samt möjligheterna att lätt kunna nå personalen per telefon. Avslutningsvis konstaterar man att det inte är möjligt att med stöd av tillgängligt material uttala sig om kvaliteten i hälso- och sjuk- vården och äldreomsorgen har förbättrats eller försämrats . Man anser däremot att det finns stöd för att fler- talet patienter och brukare i stort sett tycks vara nöjda, men att det inte utesluter att det finns problem. Tillgänglighet inom hälso- och sjukvården och bristen på flexibilitet inom äldreomsorgen är två stora problemområden. Författarna anser att en viktig slutsats är att det är nödvändigt att utveckla en betydligt bättre, mer syste- matisk och täckande datainsamling och analys för att få fram ett tillförlitligt underlag på nationell nivå avseende både brukarnas upplevelser och kvaliteten inom hälso- och sjukvården och äldre- omsorgen. Bilaga 7 till Fakta och frågeställningar... Ds 2002:23 Hur står det till med hälso- och sjukvården och äldre- omsorgen? – Vad säger brukarundersökningar och andra mått på kvaliteten? , , (2002) Det våras för poli- tiken. I Det våras för politiken , , (red.) nr 30 , , (2002) Institutionsför- troende. I Det våras för politiken , , (red.) nr 30 , , , , (2001) , (2002) Flernivådemokrati och välfärdspolitik. I Det våras för politiken. , , (red.) , (2002) Den nationella SOM-undersökningen 2001. I Det våras för politiken. , och , (red.) Statskontoret (2002a) Att ta reda på vad folket tycker – En pilot- undersökning om medborgarnas syn på offentlig förvaltning. Statskontoret (2002b) Att ta reda på vad folket tycker. Bilaga A Resultatbilaga. Svallfors, (2001) Kan man lita på välfärdsstaten? – Risk, tilltro och betalningsvilja i den svenska välfärdsopinionen 1997– 2000. I Välfärdens finansiering och fördelning. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Här ges en kort redovisning av de fem hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre som SENIOR 2005 genomförde .