sou · GRB337d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Samtliga kompetensråd har repre- sentanter för näringslivet, arbetstagarorganisationer, kommuner, universitet och/eller högskolor, länsstyrelser och arbetsmarknads- myndigheterna. Vissa kompetensråd har fokus på arbetsmarknadsutbildningen, medan andra har ett fokus på vägledning, det reguljära utbildnings- väsendets utbud och arbetslivets egna insatser för kompetensför- sörjning. I några län är råden i första hand en mötesplats för att ge och ta emot information som finns hos de olika aktörerna. I andra län har kompetensråden tagit mer initiativ till fördjupad analys för att identifiera framtida bristområden och sprida resultat för att påverka olika aktörer. De flesta kompetensråden har emellertid ett brett perspektiv i sitt arbete. Stora ansträngningar görs för att få fram en gemensam bild av kompetensutvecklingsbehoven i länen. Enligt AMS kartläggning är helhetsintrycket att de flesta kompe- tensråden eftersträvar en aktiv påverkan i kompetensförsörjning och arbetar i ett länsperspektiv som inkluderar arbetsmarknads- Regional kompetensförsörjning och geografisk rörlighet och utbildningspolitik samt arbetsliv. För att utveckla rådens arbete föreskriver regeringen en närmare knytning mellan kompetensrå- den och de partnerskap som arbetar med de regionala tillväxtpro- grammen.22 2.4Rörlighet – mål eller medel? Ökad rörlighet kan vara ett mål i sig genom att rörlighet ökar indi- videns valmöjligheter, vidgar perspektiv och på olika sätt bidrar till den personliga utvecklingen. Rörlighet kan också befrämja dyna- mik och innovationskraft, inom verksamheter eller regioner. Alltför låg personalomsättning på en arbetsplats kan innebära att inflödet av kompetens och nya idéer hämmas eller rent av leda till ohälsa. En undersökning av närmare 4 000 fast och tillfälligt anställda visar att över en tredjedel befann sig antingen i ett oönskat yrke eller på en oönskad arbetsplats eller både och. Man fann att magbesvär, olust inför arbetet, trötthet och håglöshet var åkommor som var vanligare hos dem som upplevde att de upplevde att de befann sig i oönskat yrke eller på oönskad arbetsplats.23 Det kan också finnas negativa effekter av alltför hög rörlighet. På en arbetsplats kan en alltför hög personalomsättning leda till otrivsel och svårigheter att upprätthålla den organisationsspecifika kompetensen inom verksamheten. Rörlighet i form av resor tar tid och ork från andra aktiviteter och en alltför hög rörlighet i form av flyttningar eller pendling kan leda till otrygghet och bristande social förankring. Eftersom rörlighet både kan ha positiva och negativa konse- kvenser så måste behovet av rörlighet i första hand bedömas utifrån de problem som rörligheten kan bidra till att lösa. 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet. 23Aronsson , Dallner (2000): Yrkes- och arbetsplatsinlåsning: En empirisk studie av omfattning och hälsokonsekvenser, Arbete och hälsa Nr 2000:5, , . 3Geografisk rörlighet – hinder och drivkrafter 3.1Hur stor är den geografiska rörligheten och vad påverkar dess förändring över tiden? Andelen av befolkningen som flyttar ett visst år minskade för att åter öka . flyttade av befolkningen över länsgräns , en andel som sjönk till 1,7 för att sedan öka svagt till strax i mitten av 1990- talet. Andelen som flyttar över kommungräns minskade också . flyttade av befolkningen över kommungräns jämfört och . Majori- teten av dem som flyttar, flyttar över korta avstånd. av alla som bytte bostadsort , flyttade en sträcka som var eller kortare.1 Det finns flera tänkbara orsaker till att flyttningarna minskade . Infrastrukturen byggdes ut och fler skaffade bil vilket underlättade för arbetspendling. Det blev också svårare för familjer att flytta när kvinnorna började förvärvsarbeta och två personer skulle hitta arbete istället för en.2 En annan förklaring är att arbetsmarknadstillfällena blev mindre geografiskt koncentrerade, bl.a. i och med den offentliga sektorns expansion.3 1 ., , Staubhaar (1998), Why do People Stay? : The Insider Advantages Approach: Empirical Evidence from Swedish Labour Markets , Reprint of CEPR-Discussion Paper No. 1952, , . 2 SOU 2000:87 Regionalpolitiska utredningens slutbetänkande, Slutbetänkande från regional- politiska utredningen. 3 (1995): Den interregionala omflyttningen i : Konsekvenser av arbetsmarknadsläge, arbetsmarknadspolitik och regionala levnadsomkostnader, Arbetsmark- nadsdepartementet EFA, . Geografisk rörlighet – hinder och drivkrafter Sysselsättningsstatus före och efter flytt 1991–96. Andel av det totala antalet flyttningar över lokal arbetsmarknadsgräns , procent Källa: (2000): Lokala arbetsmarknader i konkurrens: Arbets- kraftens rörlighet , Rapport 1 från Regionalpolitiska utredningen 2000:36, . En viktig orsak till att flyttfrekvensen vände uppåt var utbyggnaden av den högre utbildningen. ökade antalet utbildningsplatser från 200 000 registrerade studerande till över 300 2001, en ökning med 50 procent.4 flyttade ungdomar till regionala centra och storstadsregioner med högskolor och universitet. I slutet av 1990- talet följde en period då många tog examen och flyttade från hög- skoleorterna. –1996, då arbetsmarknaden upplevde en kraftig nedgång, innebar av flyttningarna över lokal arbetsmarknadsgräns flytt till studier och flytt från studier till arbete (se tabell 3.1). En annan bidragande orsak till uppgången i flyttningar var att nyanlända invandrare var särskilt rörliga efter de flyttade till . Flyktingarna placerades i olika flyktingförläggningar runt om i landet men flyttade snart vidare till de större städerna.5 Medan flyttningarna har minskat har den mer direkt arbetsrelate- rade rörligheten i form av dagpendling ökat kontinuerligt . Andelen av de förvärvsarbetande som pend- lar över kommungräns ökade från 1985 till 1999. pendlade 1 156 000 personer över kommun- 5 Storrie och (1997): Starthjälp geografisk rörlighet 1978-1995 och en utvärdering av starthjälpen, Expertgruppen för arbetsmarknadspolitiska utvär- deringsstudier (EFA), , . SOU 2003:37 Geografisk rörlighet – hinder och drivkrafter Antalet lokala arbetsmarknader 1970–1998 Källa: SCB. gräns.6 Detta kan jämföras med 320 000 inrikes flyttningar över kommungräns för de i förvärvsarbetande åldrar 1999. Den ökade pendlingen över kommungräns speglas också i regionförstoringen som har varit avsevärd under det senaste kvartsseklet. Antalet själv- ständiga lokala arbetsmarknader, i bemärkelsen att huvuddelen av befolkningen både arbetar och bor inom en och samma region, har minskat kontinuerligt från 1970 till 100 (se tabell 3.2). En viktig förutsättning för regionförstoringen är utbyggnaden av kommunikationerna. Investeringar i snabba regionaltåg på båda sidor av har gjort det möjligt för lokala arbetsmarknad att växa. I mer än halverades antalet lokala arbetsmarknader från 1970 till 1994. I minskade antalet lokala arbetsmarknader från 43 till 36 under samma period.7 Även pendlingen över lokal arbetsmarknadsgräns ökade från av de sysselsatta år 2000.8 Faktorer som inom migrationsteorin traditionellt har betraktats som viktiga i flyttbeslutet är regionala skillnader i arbetstillfällen och löner. Samvariationen mellan antal personer som bytte bostadsort och antalet nyanmälda vakanser var relativt stark . bröts detta samband. var antalet vakanser svagt minskande eller medan antalet som flyttade över lokal arbetsmarknadsgräns ökade kraftigt. 6 SCB (1999): Utveckling och flöden på arbetsmarknaden : Registerbaserad arbetsmark- nadsstatistik, Statistiska meddelanden AM 32 , . 7 (1997): Tänjbara räckvidder: Lokala arbetsmarkna- der i förändring, 101, . 8 , Strannefors (2003): Geografisk rörlighet och arbetsgivarebyten, URA 2003:1, , . Geografisk rörlighet – hinder och drivkrafter Andel av resp. grupp som flyttade över länsgräns, procent Inrikes flyttfrekvens över länsgräns i åldrarna 20–64 år 1968–1996. Källa: SCB. Den ökade flyttfrekvensen gällde framför allt de i åldrarna 20–(se figur 3.1). Jämfört med minskade flyttfrekvenserna i nästan alla andra åldersgrupper. Ökningen var framför allt ett resultat av att 20–24-åringar flyttade till regionala centra för att studera och senare av att färdig- utbildade flyttade från utbildningsorten.9 En serie undersökningar av befolkningens flyttningar i de nordiska länderna som genomfördes visar att arbetsmarknadsrelaterade förhållanden inte är det domine- rande skälet till att folk flyttar (se tabell 3.3).10 Som viktigaste motiv till det senaste bytet av bostadskommun i angav sociala förhållanden. Viktiga orsaker var att flytta ihop eller isär, att flytta med partner eller att flytta närmare släkt och vänner. Endast angav arbetsrelaterade förhål- lande som motiv. Andelen var betydligt högre för dem med tre års 9 Storrie och (1997): Starthjälp geografisk rörlighet 1978-1995 och en utvärdering av starthjälpen, Expertgruppen för arbetsmarknadspolitiska utvär- deringsstudier (EFA), , . 10 Nordisk Ministerråd (2002): Nöjda så in i : Motiv och konsekvenser för de som flyt- tat och stannat i de nordiska länderna, Nord 2002:6, . SOU 2003:37 Geografisk rörlighet – hinder och drivkrafter Motiv till senaste flyttning över kommungräns Var arbetslös, fick arbete Flytta ihop, flytta isär Flytta närmare släkt och vänner Källa: Nordisk Ministerråd (2002): Nöjda så in i : Motiv och konsekvenser för de som flyttat och stannat i de nordiska länderna, Nord 2002:6, . eller längre högskoleutbildning med 38 procent.11 I undersökning- en studerades också motiven efter vilket tidsperiod som flytten ägde rum. Andelen som flyttar på grund av arbetsmarknadsrelate- rade motiv har minskat i alla Nordiska länder. I minskade andelen som uppgav arbetsrelaterade motiv för flytten från 31 pro- cent av dem som flyttade till av dem som flyttade . Studien avsåg för svenskt vidkommande de i åldrarna 18–. Arbetsrelaterade förhållanden är av större betydelse för de lång- väga flyttningarna. En enkätundersökning riktad till ett urval av personer 18–som flyttade över lokal arbetsmarknadsgräns och minst 5 mil , visar att en tredjedel flyttade av arbets- marknadsrelaterade skäl. De som redan var etablerade på arbets- marknaden och som flyttade för att tillträda ett nytt arbete utgjorde av flyttarna. Detta var också den mest välut- bildade gruppen flyttare där mer än hälften hade treårig högskole- utbildning. De som upplevde att de var tvingade att flytta på grund av svårigheter att få arbete på hemorten utgjorde av flyttarna. flyttade både för att öka sina möjligheter att få arbete och av en rad andra skäl. De båda senare grupperna hade en lägre utbildningsnivå än genomsnittet för samt- 11 , (2000): Värdet av att flytta och stanna, Bilaga till regionalpolitiska utredningen 2000:36. Geografisk rörlighet – hinder och drivkrafter De nyutbildade utgjorde den resterande grupp på som flyttade av arbetsmarknadsrelaterade skäl.12 En förklaring till den låga arbetsmarknadsrelaterade rörligheten skulle kunna vara bristande incitamentsstrukturer på arbetsmark- naden, bl.a. små regionala löneskillnader. Att högre löner kan utgöra ett viktigt motiv bakom flyttningar till utlandet var synligt då andelen utlandsflyttare ökade relativt kraftigt inom många yrkesgrupper. En undersökning av motiven bakom internationell rörlighet hos några grupper av högskoleutbildade som återinvandrade till visar att privatekonomiska skäl, bl.a. högre lön, var det viktigaste moti- vet för att flytta från . Detta gällde för grupperna civilin- genjörer, läkare, sjuksköterskor och tandläkare.13 Flyttningarna tycks handla mer om livsstilsrelaterade indi- vid- och platsspecifika faktorer än om förhållanden på den regio- nala arbetsmarknaden. Men även om arbetsrelaterade förhållanden inte är det främsta motivet till att människor flyttar så kan försörjningsmöjligheterna likväl utgöra en viktig förutsättning för att många av flyttarna ska kunna komma till stånd. Arbetsmarknadsrelaterade förhållanden varierar också i betydelse mellan olika grupper i befolkningen. För vissa grupper är arbetet en viktig del av livsstilen och möjligheterna att få ett intressant arbete som också ger avkastning på gjorda utbildningsinvesteringar kommer även fortsättningsvis vara av stor betydelse. Migrationsteorin har länge inriktat sig på att förklara varför männi- skor flyttar. har också frågan om varför majoriteten av befolkningen väljer att bo kvar tilldragit sig intresse. Orörlighet eller ovilja att flytta kan bero på en mängd olika förhållanden. m.fl. (1997, 1998) presenterar en teori om orörlighet och menar att det finns en stark ekonomisk och social rationalitet bakom beslutet att stanna kvar i en region. Genom att vara bosatt i en region tenderar människor att samla på sig 12Berggren (1999): Den geografiska rörligheten: Flyttmotiv och betydelse för sysselsättningen, URA 1999:9, , . 13Utbildningsdepartementet (2001): Internationell rörlighet bland högskoleutbildade: Beskriv- ning av utvandring och invandring i , skriftserie rapport 1, . Geografisk rörlighet – hinder och drivkrafter insiderfördelar, dvs. fördelar som är platsspecifika och därmed endast kan utnyttjas, eller som rent av bara existerar i den region där de uppstått. Dessa fördelar är svåra eller omöjliga för individen att ta med sig eller ersätta vid en flytt till annan bostadsort.14 Insiderfördelarna kan vara av olika karaktär. Ekonomiska till- gångar är vanligtvis lätta för individen att ta med sig vid en flytt. Tillgångar i materialiserad form, t.ex. en fastighet eller ett företag med tillhörande produktionsanläggningar, kan vara betydligt svårare att ta med sig eller omsätta till mer rörliga kapitalformer. Att äga sin bostad kan utgöra ett betydande hinder vid flyttningar eftersom det i vissa delar av landet kan vara svårt att få sålt sin bostad. Detta problem motiverade det system med inlösen av fastigheter i Norrlandslänen som infördes inom arbetsmarknads- politiken 1965 och som sedermera togs bort. Men problemet kan också vara det omvända. I vissa delar av landet, framför allt i stor- stadsregionerna, har bostadspriserna stigit så kraftigt att det svårt att hitta en bostad till motsvarande i andra delar av landet. Den realisationsbeskattning som följer av att inte kunna investera i en bostad i samma prisklass kan innebära avsevärda ekonomiska förluster för individen. Insiderfördelarna kan också vara av social karaktär och bestå av relationer till familj, vänner och bekanta, arbetskollegor eller andra kontakter på arbetsmarknaden. De vars vänner bor på hemorten är betydligt mindre benägna att flytta.15 Att vara gift, att ha barn eller att ha en partner som arbetar minskar också flyttbenägenheten. Benägenheten att flytta minskar också med partners inkomst.16 Det medflyttandebidrag som tidigare fanns inom arbetsmarknadspoliti- ken syftade till att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för den partner som flyttar med. Sociala relationer tenderar att vara mycket platsspecifika eftersom de består av relationer till individer som i sin tur har egna insiderfördelar. 14Fischer ., Straubhaar (1997): Should I Stay or Should I Go?, I , Brochmann , Faist red., International Mobility and Development, , . ., , Staubhaar , Why do People Stay? : The Insider Advantages Approach: Empirical Evidence from Swedish Labour Markets (: Reprint of CEPR-Discussion Paper No. 1952, , 1998). 15Nordisk Ministerråd (2002): Nöjda så in i : Motiv och konsekvenser för de som flyt- tat och stannat i de nordiska länderna, Nord 2002:6, . 16Fischer ., Straubhaar (1997): Should I Stay or Should I Go?, I , Brochmann , Faist red., International Mobility and Development, , . Geografisk rörlighet – hinder och drivkrafter Insiderfördelar av mer symbolisk karaktär kan handla om kun- skap om lokala förhållanden eller om verksamheter i en region. Denna slags fördelar minskar kostnaderna för att finna det bästa alternativet, t.ex. för att hitta den bästa restaurangen, de billigaste affärerna eller de bästa sportanläggningarna. Men det kan också handla om arbetsmarknadsrelaterade insiderfördelar, t.ex. företags- relaterad och arbetsplatsspecifik kunskap eller kunskap om en lokal arbetsmarknads funktionssätt. En flytt kan innebära att flyttaren måste ställa sig sist i kön på den nya arbetsmarknaden. De vars främsta konkurrensfördel är en fast kundkrets eller anställnings- trygghet som de uppnått genom att arbeta i ett visst företag , kan ha betydligt mer att förlora, eller betydligt mindre att vinna, på att flytta än personer vars konkurrensfördelar grundar sig på mer formell kompetens. Kompetens kan också vara platsspecifik om den är uppbyggd inom och därmed starkt knuten till ett specifikt företag eller arbetsplats. Validering kan vara ett sätt att göra det möjligt för personer med informella meriter att bli mer rörliga. Insiderfördelarna är av stor betydelse för flyttbenägenheten. Ett välkänt empiriskt fenomen inom migrationsteorin är att ju som har förflutit sedan den sista flytten, desto mindre är sanno- likheten för att en person kommer att flytta igen. Med ålder följer ofta en större mängd insiderfördelar vilket också kommer till uttryck i att flyttbenägenheten är som störst i åldrarna 20–för att sedan minska. Men omvänt kan en större mängd icke-plats- specifika tillgångar, dvs. tillgångar som är lätta att ta med sig, för- väntas göra det lättare för personer att flytta. Mindre platsspecifika tillgångar är pengar eller aktier, flyttbenägna familjemedlemmar samt kvalificerad yrkeskunskap och formell utbildning. Men det kan också finnas hinder för individens flyttbeslut som är av mer regional karaktär. Den kraftiga obalansen på den svenska bostadsmarknaden försvårar inflyttning till vissa regioner. I hälften av de svenska kommunerna finns ett överskott på bostäder medan en fjärdedel upplever bostadsbrist. Mer än hälften av befolkningen bor i kommuner med bostadsbrist. Bostadsbristen drabbar i första hand de som ska ta sig in på bostadsmarknaden, dvs. ungdomar, studenter, invandrare och inflyttare.17 17 Programberedningen Boendepolitik & (2002): Kommunerna och obalanserna på bostadsmarknaden, En delrapport från programberedningen Boende- politik. Geografisk rörlighet – hinder och drivkrafter De som flyttar i är ofta unga, högutbildade och ensamstå- ende personer med en mindre stark social anknytning på orten. och skiljer sig från övriga nordiska länder genom att de arbetssökande oftare har flyttat . De studerande är överrepresenterade bland flyttarna i , och och flyttarna går i högre grad mot tätbygd än mot glesbygd. Det går inte att urskilja någon kvinnoflykt från glesbygden och skillnaderna mellan könen är överlag små. De som har övervägt att flytta kännetecknats i stor utsträckning av samma egenskaper som de som faktiskt har flyttat. Andelen som övervägt att flytta är större bland dem som inte har sina närmaste vänner och släktingar på den ort där man själv bor. Detta gäller också de som inte har släktingar på hemorten. Andelen som har övervägt att flytta i varierar från en tredjedel av dem som saknar vänner på sin bostadsort till av dem som har alla vänner på sin bostadsort. De med barn är mer orörliga. Studerande är överrepre- senterade bland flyttarna.18 Förändringar i livssituationen är viktiga för benägenheten att flytta. Att påbörja utbildning är ett av de viktigaste skälen till att flytta. Men också andra förändringar i livssituationen som att bli sammanboende, att skaffa barn eller att ha splittrat ett hushåll gör människor mer benägna att flytta (se tabell 3.4). Att bli arbetslös ökar också flyttbenägenheten. flyttade av de arbetslösa männen och av de arbetslösa kvinnorna i åldrarna 16–över lokal arbetsmarknadsgräns. Detta kan jämföras av de sysselsatta i samma åldrar.19 En studie av flyttningar visar att när hänsyn har tagits till en rad individrelaterade variabler, bl.a. hur länge man hade bott i regionen, om man hade partner och barn, om partnern hade arbete och förändringar i livssituationen, så var makroekono- miska regionala variabler av liten betydelse. Den enda regionala variabel som var av genomgående signifikant betydelse var att vara bosatt i en storstadsregion. De som var bosatta i storstäderna var betydligt mindre rörliga än individer som är bosatta i andra delar av landet. Detta förklaras främst av att storstäderna erbjuder betydligt 18Nordisk Ministerråd (2002): Nöjda så in i : Motiv och konsekvenser för de som flyttat och stannat i de nordiska länderna, Nord 2002:6, . 19Israelsson , Strannefors (2003): Geografisk rörlighet och arbetsgivarebyten, URA 2003:1, , .. Geografisk rörlighet – hinder och drivkrafter SOU 2003:37 Faktorer som påverkar flyttbenägenheten. att ha ett eller flera barn, att vara gift, sammanboende eller att ha en partner med hög inkomst, att ha få eller inga vänner och släktingar på den ort där man bor* att sakna barn, att vara ogift, ej sammanboende, att ha en partner med låg inkomst, att inte ha sina närmaste vänner och släktingar på den ort där man bor* att ha förgymnasial utbildning att ha eftergymnasial utbildning att ha bott i en längre att vara utlandsfödd, att precis ha att bo i eget hus att bo i storstadsregion att vara i åldrarna och vara bosatt i regioner med hög inkomst- nivå eller få lediga arbetstillfällen jämfört med omgivande regioner att ha bott på orten länge, att endast ha flyttat få gånger att ha flyttat , att ha flyttat tidigare Yrke (jämfört med att vara lantbrukare eller bygg- de sysselsatta nadsarbetare att ha blivit arbetslös, att ha en partner som har blivit arbetslös, att ha flyttat isär , att vara och precis ha flyttat ihop, att ha fått barn, att vara i utbildning men utan att förvärvs- arbeta under studierna att arbeta inom hotell och restau- rang eller ospecificerade service- yrken Källa: ., , Staubhaar , Why do People Stay? The Insider Advantages Approach: Empirical Evidence from Swedish Labour Markets (: Reprint of CEPR-Discussion Paper No. 1952, , 1998). * Nordisk Ministerråd (2002): Nöjda så in i : Motiv och konsekvenser för de som flyttat och stannat i de nordiska länderna, Nord 2002:6, . Kommentar: Tabellen grundar sig på en undersökning av benägenheten för befolkningen i åldrarna 19–att flytta över lokal arbetsmarknadsgräns 1989 och 1994. Variablerna har studerats i logistiska regressionsanalyser och baserar sig på ett urval av alla som flyttat över lokala arbets- marknader, av de svenskfödda stannarna och av de utländska stannarna. Geografisk rörlighet – hinder och drivkrafter fler möjligheter i form av utbildning, arbete, konsumtion, kultur och kommunikationer än andra regioner. Det finns emellertid skillnader mellan olika åldersgrupper. Inkomstläget resp. antalet vakanta platser i hemregionen i förhållande till resten av landet var av signifikant betydelse för flyttbenägenheten i åldrarna 19–men saknade betydelse för de i åldrarna 30–. De yngre är alltså mer känsliga för förhållanden på den lokala arbetsmarknaden när de fattar sina flyttbeslut.20 Det finns även andra studier som tyder på att förhållanden på den regionala arbetsmarknaden är av viss betydelse för den geogra- fiska rörligheten. En studie av flyttningar – 1996 visar att en god sysselsättningsutveckling hade en hämmade effekt på utflyttningen av arbetslösa och en sämre sysselsättnings- utveckling hade en pådrivande effekt på utflyttningen.21 Wester- lund finner att försämrade förhållanden på arbetsmarknaden leder till en ökad utflyttning av arbetslösa, ett resultat som han inte kan finna för de förvärvsarbetande eller de som står utanför arbets- kraften.22 Pendlings- och flyttfrekvensen skiljer sig åt i några viktiga avseen- den. Andelen som pendlar över kommungräns är betydligt högre bland män än bland kvinnor medan andelen som flyttar över kom- mungräns sammantaget i åldrarna 15–endast är obetydligt högre för kvinnor än för män. Kvinnor flyttar dock i något yngre åldrar än män. Ålderskurvan för pendlare uppvisar dessutom betydligt mindre åldersvisa variationer än densamma för flyttare (se figur 3.2).