sou · GRB3130d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Vårterminens studielån skall täcka den del av juni månads hyra som terminen omfattar. /---/ Hänsyn bör dock tas till barnfamilj med problem med barntillsyn eller dylikt. Försörjningsstöd till högskolestuderande föreligger ej, då höstterminen vanligtvis sträcker sig över jul och nyår. Om den sökande har feriearbete och väntar lön kan ekonomiskt bidrag beviljas i avvaktan på lön och mot återbetalning. Vissa kommuner anger i sina riktlinjer att högskolestuderande inte har rätt till socialbidrag då studiemedel skall täcka kostnaderna. Det framgår dock inte om dessa riktlinjer tillämpas så strikt som formuleringen ger intryck av. Flera kommuner påpekar i enkätsvaren att handläggningstiden hos av studiemedel ibland kan vara lång. Det innebär – särskilt när det gäller förstagångsansökan – att studerande kan ha svårt att klara sin ekonomi i avvaktan på studie- stöd. I de fall bistånd har lämnats som förskott på en förmån eller ersättning kan socialnämnden återkräva detta, vilket innebär att den som i sådana fall beviljats socialbidrag kan bli återbetalningsskyldig. En synpunkt som återkommer i flera kommunsvar gäller att en del studerande söker sommarjobb sent och därför inte hinner få något jobb. Av den anledningen ansöker de om socialbidrag under sommarferierna. Flera studerande har påpekat att även om man lyckas ordna ett arbete under ferierna uppstår ofta ett glapp mellan sista utbetalningen av vårterminens studiemedel och första löne- utbetalningen. I sådana situationer kan studerande vara hänvisade till att söka socialbidrag i avvaktan på att lönen utbetalas. Studerandes ekonomiska situation under sommarferier Studiemedel lämnas endast under studietid. Undervisningen är dock ofta förlagd på det sättet att studerande under sommarmåna- derna får ett studieuppehåll då de måste finna andra sätt att försörja sig på. Vanligtvis brukar studerande därför arbeta en del av som- marferierna. Även om studerande hittar ett sommararbete uppstår det ofta en period mellan utbetalningen av det sista studiemedlet för terminen och den första löneutbetalningen. I en sådan situation kan en stu- derande efter en individuell behovsprövning beviljas socialbidrag, men beloppet kan behöva återbetalas efter det att löneutbetal- ningen ägt rum. Sammanfattningsvis kan utredningen konstatera att huvudprin- cipen är att studerande inte har rätt till socialbidrag då de studerar, eftersom de då anses få sina behov tillgodosedda inom studie- medelsystemet. För att få socialbidrag krävs att man står till arbetsmarknadens förfogande, vilket inte är fallet man studerar. Under eventuella studieuppehåll förutsätter reglerna i studiemedelssystemet att den studerande skall försörja sig på annat sätt än med statligt finansierat studiestöd. tillämpningsföreskrifter tar också fasta på detta förhållande. Enligt myndigheten bör det inte ställas krav på att studiestöd skall använ- das än den faktiska studietiden. Vissa studerande vittnar om att de nekats hjälp och utredningens enkätundersökning visar att riktlinjerna skiljer sig åt mellan kommunerna. Utredningen menar att det är viktigt att tillämpningen inte likriktas för personer som studerar, utan att det sker en individuell behovsprövning från fall till fall. Alla studerande har inte heller tillgång till studiemedel. krav att avbryta studier Kravet på att den som beviljas socialbidrag skall stå till arbetsmark- nadens förfogande kan i vissa fall leda till att en person som stude- rar tvingas avbryta sina studier i de fall den andra personen i det gemensamma hushållet inte har möjlighet att försörja familjen. Det är emellertid upp till varje kommun att göra en individuell behovs- bedömning vid prövning av rätt till ekonomiskt bistånd. Utred- ningen kan konstatera att det inte finns något som hindrar att kommunen i sin bedömning också väger in t.ex. utbildningens betydelse för den sökandes möjligheter att bli självförsörjande . Arbetslöshetsförsäkringen utgör en central del av arbetsmarknads- politiken och skall genom sin utformning medverka till att för- bättra arbetsmarknadens funktionssätt. Ersättningen från arbets- löshetsförsäkringen syftar till att ge ekonomisk trygghet när en person blir ofrivilligt arbetslös. Försäkringen skall göra det möjligt för den arbetslöse att under rimliga ekonomiska förhållande, för en begränsad tid, söka sig fram till en ny anställning. Huvudprincipen är att den sökande kompenseras för bortfall av inkomst från arbete som utförts före arbetslöshetens inträde. En annan grundläggande princip i en försäkring för omställning är att den arbetslöse aktivt söker arbete och är beredd att anta arbete som erbjuds eller arbetsmarknadsutbildning eller prak- tik som arbetsförmedlingen anser lämplig. Det får alltså inte finnas några hinder för personen att ta lämpligt arbete eller delta i arbets- marknadspolitiskt program. I 1 Regler för arbetslöshetsersättning Arbetslöshetsförsäkringen består, enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, av två delar, dels ett grundbelopp som kan lämnas efter arbete i viss omfattning eller efter avslutade studier (motsvarar den tidigare stödformen KAS), dels en inkomstrelaterad del som baseras på tidigare arbetsinkomst. Grundförsäkringen utgörs av en dagpenning i form av grund- belopp som lämnas till den som inte är medlem i eller ansluten till en arbetslöshetskassa, eller som inte varit det . Grundförsäkringen är främst till för dem som ännu inte har den anknytning till arbetsmarknaden som fordras för rätt till den frivilliga inkomstbortfallsförsäkringen, samt för dem som av olika skäl valt att inte gå med i någon arbetslöshetskassa. Grundbeloppet uppgår till per dag för den som arbetat eller studerat heltid. Ersättningen enligt inkomstbortfalls- försäkringen lämnas av tidigare inkomst. i en ersättningsperiod kan den högsta dag- penning som betalas ut uppgå till per dag och därefter utbetalas högst per dag. Ersättning betalas ut under . Särskilda regler gäller beträffande karenstid. För att beviljas arbetslöshetsersättning måste den sökande uppfylla antingen arbetsvillkoret eller studerandevillkoret. Arbetsvillkoret innebär att den sökande, under en ramtid av före arbetslöshetens inträde, har för- värvsarbetat . Det ställs även krav och omfattning av arbetet. Om en person, på grund av vissa hinder, inte kunnat arbeta före arbets- lösheten får hoppas över och ersättningen baseras i stället före hindret. Exempel är avslutad heltidsutbildning som den sökande avslutat efter eller som föregåtts av sammanhängande förvärvsarbete på hel- tid . Studerandevillkoret innebär att den sökande avslutat en studie- medelsberättigad utbildning på heltid som omfattar minst ett läsår och därefter stått till arbetsmarknadens förfogande via arbetsförmedlingen eller förvärvsarbetat i minst 90 kalender- dagar under en ramtid av . Den som uppfyller stu- derandevillkoret kan endast beviljas ersättning enligt grundför- säkringen. Ersättning enligt studerandevillkoret lämnas enbart till den som inte uppfyller arbetsvillkoret. Koppling till studier och studieuppehåll Arbetslöshetsersättning lämnas inte till personer som deltar i stu- dier om det inte finns särskilda skäl. Ersättning kan dock lämnas för studier som bedrivs under deltid under förutsättning att stu- dierna inte hindrar sökanden från att söka eller ta heltidsarbete. Dessutom skall sökanden intyga att han eller hon är beredd att avbryta studierna om dessa hindrar från att ta arbete. För att ersättning skall kunna utgå i dessa fall får studierna inte finansieras med studiestöd eftersom det förutsätts att personen i första hand är arbetssökande. Ersättning kan även lämnas till sökande som fortsätter redan påbörjade studier på deltid med studiestöd och som före arbetslös- hetens inträde varaktigt bedrev studier vid sidan av deltidsarbetet. Detta gäller under förutsättning att arbete söks och kan tas i minst samma omfattning som . Ersättning lämnas för det inkomstbortfall som uppstår på grund av att sökanden ofrivilligt fått lämna sitt deltidsarbete. För både grundförsäkringen och inkomstbortfallsförsäkringen är det alltså ett villkor att sökanden är oförhindrad att arbeta och aktivt söker arbete. Arbetslöshetsersättning träder således inte in enbart på grund av att studier inte bedrivs eller att studiestöd inte lämnas under ferierna. Det finns särskilda regler för arbetslöshetsersättning under uppehåll i studierna. Den beviljade ersättningsperioden kan vara vilande upp . Det innebär att arbetssökande, som beviljats arbetslöshetsersättning och under omställningen till nytt arbete väljer att studera, som regel kan återvända till den tidigare beviljade ersättningsperioden . I tillgänglig statistik saknas uppgifter om hur många av ersätt- ningstagarna som studerar och uppbär arbetslöshets- ersättning eller som får ersättning under ferier. Utredningen har genomfört en enkät till samtliga arbetslöshets- kassor i syfte att få ta del av vilka eventuella problem som kan fin- nas vid handläggningen av ärenden som avser studerande. En redo- visning av denna enkät återfinns i bilaga 6. I 2 Regler för aktivitetsstöd Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program har rätt till aktivitets- stöd. Den som är berättigad till arbetslöshetsersättning, eller är utförsäkrad, får ett belopp som motsvarar den ersättning som skulle ha lämnats vid arbetslöshet. Reglerna härom återfinns bl.a. i lag (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. De syftar till att stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete. Programmen kan bestå av arbetsmarknadsutbildning. På gymnasie- nivå får utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet utnyttjas som arbetsmarknadsutbildning för vissa invandrare som varit arbetssökande eller arbetslösa som har ett arbets- handikapp. På högskolenivå eller motsvarande nivå får utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet, som omfattar högst och inte är en del av en längre eftergymnasial utbildning, utnyttjas som arbetsmarknadsutbildning. regler finns för att andra förmåner inte skall lämnas som aktivitetsstödet. I 3 Samspel med studiemedel I normala fall kan inte arbetslöshetsersättning lämnas till personer som finansierar sina studier med studiemedel. Däremot är det möj- ligt för en person som t.ex. studerar på deltid med studiemedel att uppbära aktivitetsstöd så länge ersättningarna inte beviljas . Arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd är skattepliktiga för- måner som beaktas vid beräkning av studiemedel. Vid beräkning av arbetslöshetsersättning eller aktivitetsstöd tas däremot ingen hänsyn till om personen har uppburit studiemedel. I 4 Konsekvenser för studerande De som befinner sig i en pågående studiesituation har små möjlig- heter att bli berättigade till arbetslöshetsersättning under den sam- lade studietiden. Arbetslöshetskassorna framhåller i svaren på enkäten att studerande egentligen inte är i en omställningssituation och att arbetslöshetsförsäkringen därmed inte är konstruerad för att hantera studerandes situation. Kravet att studierna skall anses vara avslutade Frågan om när studierna skall anses vara avslutade är viktig för bedömning av rätten till arbetslöshetsersättning, både när det gäller att avgöra om arbetsvillkoret och om studerandevillkoret är upp- fyllt. Kvalifikationstiden för att bedöma om arbetsvillkoret är uppfyllt räknas på en ramtid av före det arbetslöshetens inträ- dande. För en studerande, som arbetat före det att studierna påbörjades och då uppfyllde arbetsvillkoret, räknas studierna som s.k. överhoppningsbar tid. Det innebär i praktiken att arbetslös- hetskassan bortser från studietiden när den bedömer rätten till arbetslöshetsersättning i de fall en studerande blir arbetslös direkt efter det att studierna har avslutats. Det kan vara svårt att avgöra när utbildningen är avslutad och i många fall blir det därför den studerandes redovisning av sin avsikt som blir avgörande. Problem kan t.ex. uppstå när det finns rest- tentor kvar. Också när det gäller att bedöma studerandevillkoret finns krav på att den arbetslöse skall ha fullföljt sin utbildning. Det enda kravet på studierna är att de skall ha bedrivits på heltid under . Det innebär att lika regler gäller oavsett om den studerande har läst enstaka kurser på t.ex. 40 poäng eller en längre yrkesutbildning på 220 poäng. Om ett längre utbildningsprogram avbryts redan efter 80 poäng kan denna utbildning troligen inte tillgodoräknas vid bedömningen av om studerandevillkoret är uppfyllt. Arbetslöshetsersättning kan lämnas under ferier som överstiger . Det har i enkätsvaren från arbetslöshetskassorna framkommit synpunkter på att denna regel kan upplevas som orättvis för den som har kortare studieuppehåll. Utredningen har även blivit uppmärksammad på att det kan ses som orättvist att den som har lyckats arbeta och som därför inte har fått någon arbetslöshetsersättning kan mista rätten till ersättning under nästa års sommarferie. Om den stude- rande däremot uppburit arbetslöshetsersättning åtminstone kvarstår rätten till arbetslöshetsersätt- ning upp . Frågor som gäller möjlighet att studera på deltid och uppbära arbetslöshetsersättning har uppmärksammats i olika sam- manhang. Arbetslöshetsersättning kan lämnas för studier som bedrivs på deltid under förutsättning att studierna inte hindrar sökanden från att söka eller ta arbete. Ett problem i detta sammanhang är frågan om studiernas omfattning. En arbetslöshetskassa menar att studier kan bedrivas på av heltidsstudier för att kassan skall kunna bevilja ersättning, medan andra arbetslöshetskassor har satt gränsen vid 75–. Det är även möjligt att fortsätta med deltidsstudier under en arbetslöshet. Om den som studerar på deltid och arbetar deltid blir arbetslös (men fortsätter att studera på deltid) kan arbetslöshets- ersättning beviljas för inkomstbortfallet. Det krävs emellertid att studierna finansieras med studiestöd. Kravet gäller även för studie- tiden innan arbetslösheten. Den som har finansierat sina studier på annat sätt har därför inte rätt till arbetslöshetsersättning i en lik- nande situation. Detta uppfattas som orättvist. Enligt direktiven skall utredningen endast kartlägga hur arbetslös- hetsförsäkringen samspelar med studiestödssystemet. Det kan konstateras att regelverket upplevs som svårt och kom- plicerat för många studerande. Utredningen har identifierat vissa problem i den praktiska tillämpningen. Ett tillämpningsproblem är frågan när studierna skall anses vara avslutade. Också frågor som gäller deltidsstudier i kombination med ersättning från arbetslös- hetsförsäkring medför olika tillämpningsproblem. Studerande som inte har eller kan få studiemedel saknar möjlighet att kombinera arbetslöshetsersättning med fortsatta deltidsstudier. Utredningen finner att det vore av värde om informationen om regelsystemen som gäller studerande stärktes och statistiskuppgif- terna på området förbättrades. Utredningens förslag: Bidragsdelen i studiemedlet skall inte ingå i den inkomst som utgör underlag vid beräkning av bostadsbidrag. Den föreslagna förändringen kan träda i kraft . Utredningens bedömning: Det är ytterst angeläget att de stu- derande får god information om principerna för den modell för inkomstprövning som tillämpas inom bostadsbidraget. Systemet med preliminärt bidrag som i efterhand stäms av mot taxerad inkomst får klart bekymmersamma effekter för studerande med ojämna inkomster. Åldersgränsen inom bostadsbidraget för hushåll utan barn ligger inte i linje med principen om livslångt lärande. Bostadsbidragen ingår i politikområdet Ekonomisk familjepolitik, vars mål är att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den gene- rella välfärden. Syftet med bostadsbidrag är även att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rym- liga bostäder. En större omläggning av bostadsbidragssystemet genomfördes och de nya reglerna började i huvudsak tillämpas för bidrag som avsåg tid från (prop. 1995/96:186). Barnfamiljer och ungdomar, utan barn, som har fyllt 18 men inte kan, enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag, få bostads- bidrag. Bidraget består av två delar: dels ett bidrag för bostadskost- naden, dels ett särskilt bidrag för hemmavarande barn. Bidraget till bostadskostnader beror på antalet barn och hur hög bostadskostnaden är. Även bostadsytan beaktas. Detta bidrag grundas på bostadskostnaden i ett intervall mellan en nedre och en övre gräns. Eftersom hänsyn tas till antal barn gäller följaktligen andra intervall för de hushåll som saknar barn. Inom de fastställda intervallen lämnas bidrag av bostadskost- naden. Det särskilda bidraget är differentierat efter antal hemmavarande barn: ett barn ger , två barn , tre barn eller fler . Bostadsbidraget inkomstprövas, dvs. bidraget bestäms av det enskilda hushållets inkomster och andra ekonomiska resurser. Inkomstberäkningen utgår från beskattningens inkomstmått. Bidragsgrundande inkomst beräknas med utgångspunkt i överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital. Även bidragsdelen i studiemedel, rekryteringsbidrag vid vuxenstudier och skattefria stipendier ligger till grund för inkomstprövningen. Enligt särskilda regler beaktas av studiebidraget. En jämförelse kan göras med inkomstprövningen inom studiemedelssystemet, se avsnitt 5.5.3. För gifta och sammanboende med barn inkomstprövas bostads- bidraget individuellt. Bidraget minskas om årsinkomsten överstiger för någon av makarna. För en ensamsökande med barn är motsvarande gräns . Om den bidragsgrun- dande inkomsten är högre reduceras bostadsbidraget med 20 pro- cent av den överskjutande inkomsten. För personer utan barn minskas bidraget med en tredjedel av inkomst som överstiger för ensamstående och för makar . Varken bidraget till bostadskostnader, det särskilda bidraget eller inkomstgränserna är värdesäkrade, dvs. de är inte knuta till något index. Det innebär att ingen årlig uppräkning sker per automatik. Bostadsbidraget betalas, sedan omläggningen av systemet 1997, ut löpande som ett preliminärt bidrag vilket baseras på en inkomst som den sökande själv uppskattar. Den sökande skall göra en upp- skattning av framtida inkomster för hela det kalenderår som han eller hon söker bidrag för. Inträffar ändrade förhållanden är bidragstagaren skyldig att anmäla detta. Slutligt bostads- bidrag bestäms i efterhand på grundval av taxeringen för varje kalenderår. Den som haft lägre inkomster än vad som preliminärt har uppgivits får en tilläggsutbetalning med ränta. uppgivit för låga inkomster får betala tillbaka överstigande belopp, inklusive en avgift. I bestämmelserna om bostadstillägg till pensionärer finns kopp- lingar till reglerna om bostadsbidrag när det gäller beräkning av bidragsgrundande inkomst. Utredningen uppskattar att av de studerande får bostadsbidrag. Bland studerande som har barn är det drygt 20 pro- cent som uppbär bostadsbidrag. För ensamstående föräldrar är andelen klart högre. Utredningens enkät till studerande ger bl.a. stöd för dessa bedömningar. Antalet hushåll med bostadsbidrag har stadigt minskat sedan den senare delen av . Minskningen beror dels på den sam- hällsekonomiska utvecklingen, dels på det reformerade bostads- bidragssystemet. Trots ökade studerandevolymer är det även färre studerande än tidigare som uppbär bostadsbidrag. Denna minsk- ning är dock inte lika kraftig som för övriga hushåll. Totalt fick 213 000 hushåll bostadsbidrag . Ungefär en femtedel, dvs. 43 000 hushåll, kan räknas som studerandehus- håll. För att klassas som studerandehushåll krävs att minst en per- son i hushållet uppbär studiemedel. Några andra indikatorer på studier än studiemedel finns inte i den aktuella statistiken om bostadsbidrag. Bland studerandehushållen är det, precis som hos övriga bidrags- hushåll, vanligast att man är ensamstående. , eller 36 000 studerandehåll, är ensamstående. Majoriteten – – av de ensamstående studerande är kvinnor. Av tabell 7.1. framgår att bostadsbidrag främst lämnas till barn- familjer. av bidragshushållen har barn. Hushåll med bostadsbidrag () * För att räknas som studerande krävs att minst en person i hushållet får studiemedel. Tabellen visar att gruppen ungdomar utan barn domineras av stu- derande. I av ungdomshushållen har studiemedel utbetalats. De studerande är däremot i klar minoritet när det gäller barnfamiljer som får bostadsbidrag. Bostadsbidragets storlek kan variera en hel del mellan de olika bidragshushållen. I tabell 7.2. redovisas bl.a. den inkomst vid vilken bostadsbidraget upphör samt högsta möjliga bidrag som kan beta- las ut. Inkomstgräns, högsta möjliga bostadsbidrag, högsta hyresgräns och inkomstgräns där bostadsbidraget är bortreducerat, uppdelat efter hushållstyp gräns kr/mån cerat kr/år Av tabellen framgår att ungdomar utan barn som mest kan få i bostadsbidrag. Det genomsnittliga bidrags- beloppet är dock klart lägre: . Genomsnittsbeloppet är det samma för studerande som för icke studerande. För barnfamil- jer kan betydligt högre belopp betalas ut. Det är dock mycket få hushåll som får högsta möjliga bostadsbidrag. För maxbidrag krävs att inkomsten understiger inkomstgränserna och att bostaden är relativt dyr. Det genomsnittliga bidraget uppgår till . För studerande föräldrar är beloppet något högre: . Den avstämning av slutligt bostadsbidrag, som gällde de bidrag som preliminärt betalats ut , visar att studerande drabbas av återbetalningskrav ungefär lika ofta som andra bidragshushåll. Svaren på utredningens enkät till studerande indikerar dock att det kan finnas studerande som avstår från att söka bostadsbidrag av rädsla för att bli återbetalningsskyldiga. Utgifterna för bostadsbidraget uppgick till . avsåg bidrag till barnfamiljer. Utgiften för hushåll där någon person har fått studiemedel uppgick till . Det är följaktligen av de totala utgifterna för bostadsbidragen som kan hänföras till studerande- hushåll. Ungefär två tredjedelar av utgifterna för studerandehushåll avsåg studerande som har barn. Beräkningen av den inkomst som utgör underlag för bostadsbidrag har skett enligt särskilda regler. Då uppmärk- sammade att en ändring i studiemedelssystemet i vissa fall kunde leda till att de studerande fick minskade bostadsbidrag trots att deras inkomstförhållanden inte förändrats. Studiemedels- reformen innebar att andelen bidrag ökade, men att summan av lån och bidrag i princip förblev oförändrad. Genom att hela bidrags- delen av studiemedlen räknades in i den bostadsbidragsgrundande inkomsten skulle bostadsbidragen ha minskat utan att den dispo- nibla inkomsten ökat. Vissa bidragshushåll skulle alltså i praktiken kunnat få en försämrad ekonomisk situation. För att komma till rätta med detta tog bostadsutskottet initiativ (bet. 2000/01:BoU12) till en temporär lag som reglerade hur den bidragsgrundande inkomsten skulle beräknas. beslutade i enlighet härmed. Innebörden av de tillfälliga regler som tillämpats är att av studiebidraget ingår i den bostadsbidragsgrundande inkomsten vid beräkningen av bostads- bidrag. Avsikten med de temporära reglerna är att det nya studie- medelssystemet inte skall leda till minskade bostadsbidrag. Riksda- gens intentioner har varit att en långsiktig lösning skall finnas antingen inom ramen för bostadsbidragen eller genom förändringar i det studiesociala stödet. Enligt direktiven skall Studiesociala utredningen lämna föreslag till hur studiemedelssystemet bör samverka med bostadsbidraget på lång sikt. I avvaktan på resultat av utredningsuppdraget har bostadsutskottet lagt fram ett nytt lagförslag till (bet. 2003/04:BoU1). Det framlagda lagförslaget är, till skillnad från vad som varit fallet, inte tidsbegränsat. eventuell väntan på arbetet med att hitta en permanent lösning inte skall göra det nödvändigt för att åter stifta en ny tillfällig lag. har beslutat i enlighet med förslaget (rskr. 2003/04:72).