sou · GRB390d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Vore det kanske bättre att ta ett större helhetsgrepp på samhället där såväl offentlig som privat sektor inkluderas? Men hursomhelst har ECBS gjort ett seriöst försök till beräkning och det är upp till andra att göra alternativa analyser. Risken finns att , trots bättre placering med andra mer gynnsamma indikatorer, ändå inte skulle hamna bland de framgångsrikaste länderna i välfärdsproduktionen. ECBS har sannolikt ingen anledning att försöka analysera frågan så att ett visst land uppvisar bättre resultat. Styrkan med deras undersökning är just att den kan betraktas som en opartisk aktör tillika en aktör med hög kompetens. De kan i sin analys ha missat flera välfärdsfakta i , men det kan ju också ha skett för de övriga länderna. kan alltså inte vifta bort rapporten hur enkelt som helst. Om vi antar att det ligger något i ECBS analys föder det frågor: Vill fortsätta att ha en så ineffektiv offentlig sektor? Behöver innovativa processer? har det blivit som det blivit? Vilka är de viktigaste problemen för förändringar? Framförallt finns skäl att ställa frågan: Vilken roll spelar innovativa processer – eller bristen på innovativa processer – för dels det som varit, dels det som skulle behöva ske framöver i svensk offentlig sektor? I rapporten från konstateras att länder med mindre offentlig sektor generellt sett uppvisar en högre effektivitet, speciellt när det gäller sådant som administration. Det finns här en parallell till vad många företag upplevde . Fram till dess hade företag i världen strävat mot att bli större och större. Men snart upptäckte många att effektiviteten och handlingskraften avtog. Därmed började fenomenet decentralisering och uppstyckning av stora företag i mindre resultatenheter bli vanligt. Vilka andra analyser finns då av den offentliga sektorns funktionssätt. I bilaga 7 till långtidsutredningen (SOU 2003:57) konstaterar och att den offentliga sektorn haft en generellt sett negativ produktivitetsutveckling . De ser ett problem i det att politiskt styrda organisationer hämmar entreprenörskap och kreativitet eftersom ramarna för handling antas vara snäva. Deras syn på lösningen av problemen är förenklat effektivisering, privatisering och avgifts– finansiering. Men privatisering bygger på tesen att konkurrensen i sig ska pressa fram bättre prestationer genom att principer släpps fria. Vår mening är att detta är att ge upp. Innovativa processer kan enligt vår mening initieras oavsett om en sektor är privat eller ej. Vidare kanske problemet inte är vad som görs i den offentliga sektorn, utan vad som borde göras. Gör kanske kommuner och landsting sådant de inte borde men antingen gör av eget initiativ eller som resultat av tvingande lagar? kunde stoltsera med att vara ett föregångsland inom sjukvård. hopade sig dock ekonomiska problem i samhället och det riktade strålkastarljuset också mot sjukvårdens effektivitet. Man började tala om att sjukvården självt behövde nya hälsokontroller. Man upplevde att kostnaderna hade skenat iväg långt över vad man hade förväntat. kunde många inte se några förbättringar av Behöver innovativa processer? befolkningens hälsotillstånd i paritet med kostnadsutvecklingen. Ett skäl till det – om det nu var sant – var att man hade byggt upp gigantiska sjukhus och det brukar vara så att stora organisationer sällan kan behålla effektiviteten i samma takt som de växer. Näringslivet hade insett detta och det var på modet med decentralisering och divisionalisering. Men frågade man alltså om man kunde få bättre vård för de pengar som satsades alternativt om man kunde få samma vård till mindre kostnad. En del av analysen riktades mot idén att satsa mer på att förebygga än att vänta in skada och sjukdom.13 De som var kritiska till sjukvården möttes i sin tur av kritik. Denna kritik av kritiken kom från läkare och andra som menade att man visst fått bättre vård i takt med medicinska framsteg. Vidare pekade man på att ekonomiska hänsyn också måste ställas mot t.ex. etiska.14 När tiden hade gått fram till inpå blev läget än mer problematiskt och alltfler talade om vårdkrisen. Problemet ansågs vara att anspråken på sjukvård hade expanderat snabbare än resurserna. Andra menade att man kunde få ut mer av befintliga resurser genom att exempelvis anlägga ett företagslednings- perspektiv och införa ledarskap av samma typ som finns i företag.15 Detta var inte oemotsagt. Det blommade också upp en debatt om hur finansieringen av sjukvården i var organiserad. Teoretiskt kan man tänka sig ett samhälle där medborgarna betalar sjukvård via avgifter precis som när man köper andra tjänster. En annan modell är att finansiera den genom frivilliga eller obligatoriska försäkringar. En tredje modell är att den finansieras via skattsedeln. hade i stort valt den sistnämnda och just detta, menade vissa debattörer, ledde till att man inte fick tillräckliga incitament för att hushålla med resurserna.16 har många studier gjorts för att jämföra svensk sjukvård med andra länders sjukvård.17 Långa vårdköer, bristande tillgänglighet till vårdcentraler och skenande sjukskriv- ningar har varit en följetong i debatten. Det går inte här att sammanfatta hela den diskussionen. Inte heller faller det inom ramen för vårt uppdrag att utreda problembildens rötter och 13 Se t.ex. Borgenhammar, E. (1982). Hälsans pris – En hälsokontroll av sjukvården. 14Arvidsson, G., , B. & , L. (red.) (1993). Prioritering i sjukvården – Etik och ekonomi. 15Arvidsson, G. (red.) (1990). Företagsledarnas recept för sjukvården. 16En av de kontroversiella inläggen i den debatten var , L. (1991). Hur ska sjukvården bedrivas? 17Se t.ex. Culyer, A. (1992). Svensk sjukvård – bäst i världen? Behöver innovativa processer? Låt oss i stället göra några nedslag. Läkaren har gjort en träffande skildring av hur problemen upp- fattas inifrån vården. Hon skriver: Jag och många av mina kollegor känner oss mer och mer frustrerade och uppgivna för över att vi inte får ägna oss mer åt det som är kärnverksamheten i vårt jobb, det vill säga mötet mellan patient och läkare.18 Undersökningar från bl.a. inom visar att läkare lägger halva sin tid på administration. Holstad fortsätter: Det leder till att varje yrkeskategori gör fel sakerEn förklaring är att det saknas fungerande tekniska lösningar och administrativa rutiner. Det är vanligt att klinikerna saknar gemensamma arbetsflöden och en logisk uppgiftsuppdelning mellan yrkeskategorierna. Holstad pekar också på dubbelarbete, t.ex. att läkare och sjuksköterskor frågar patienten samma saker eller att fakta skrivs ner i journalerna och hon konstaterar: Detta är naturligtvis både kostsamt och tidsödande helt i onödan. Vidare belyser hon kompetensbehovet: Sjukvården är en kompetens- organisation. Utan kompetens ingen sjukvård. I likhet med att ishockeyspelare måste få träna ishockey för att bli duktig måste en doktor, sjuksköterska, sjukgymnast eller undersköterska få träna på patienter. Det räcker inte att spola isen. En kirurg behöver operera för att bli skicklig. Samma princip gäller för alla medicinska specialiteter. [] är det för låg verkningsgrad på många doktorer med risk för att de inte kommer att kunna upprätthålla samma goda kompetens som sina äldre kollegor. Holstad är också kritisk till hanteringen av sjukskrivningar: Den medicinska kompetensen används inte på rätt sätt. Vi är utbildade för att bota sjukdom, men många patienter kommer inte hit för att bli botade, utan för att bli sjukskrivna av sociala skäl. Det kan vara allt från vantrivsel på arbetet, ekonomiska svårigheter, familjebekymmer eller ensamhet. Om allt detta definieras som sjukdomar förstår ju var och en att nuvarande försäkringssystem blir väldigt dyrt. Hon ställer frågan om sjukförsäkringen verkligen ska användas till sådant och hon menar att det är ett fruktansvärt slöseri med läkarresurser, som blir mer allvarligt med tanke på läkarbristen. Vidare förtydligar hon att det inte är läkarna som sjukskriver. Läkarna skriver bedömningsunderlag och försäkrings- kassan tar beslutet. Hon skriver: Det ställs ökade krav på att vi 18 Holstad, M. (2003). Därför har doktorn inte tid. Behöver innovativa processer? läkare ska precisera varför patienten inte kan arbeta. Men hur ska man egentligen kunna veta det om man inte varit på arbets- platsen?. Sammanfattningsvis målar hon upp ett dystert scenario. Om vi inte löser problemen riskerar att tappa den medicinska kompetensen, vilket gör att alla medborgare får sämre vård. Lösningen på problemet är inte lätt att peka på. Det är förstås många lösningar som ska till, men det finns anledning att stärka forskningen om ledarskapets betydelse, innebörden av helhetssyn och nya problemformuleringar/lösningar. Vissa områden finns i gränslandet mellan sjukvård och omsorg. Psykiatrin är ett sådant område. har vi sett flera våldsdåd av psykiskt sjuka. En person körde hejdlöst in i gågatorna i i – dödade två medborgare och skadade flera. En annan körde på människor vid sidan om en väg. En man med ett järnspett slog vilt omkring sig och dödade en och skadade flera. En tredje högg vilt med ett samurajsvärd i en trappuppgång. Och detta är bara toppen på isberget när det gäller oacceptabla incidenter och handlingar. Både järnspetts-mannen i Åkershov och föraren i hade haft kontakt med psykvården. Vi är väl alla ense om att sådana händelser inte är acceptabla och man måste fråga sig var felet är och vad som är grundorsak till felet. Kanske har inte psykvården resurser till att investera i kunskap? skrev i : Decentraliseringen har gått så långt att ingen verkar ha koll på någonting – bristande kompetens och otydliga befogenheter lever i ett bittert partförhållande.19 Kanske utnyttjas inte adekvata läkemedelsinnovationer i tillräckligt hög grad? Kanske hade psykiatrireformen både fördelar och nackdelar? Kanske är ansvarsfrågan boven i dramat? Enligt , utredare på som utvärderat psykiatrireformen, är ett problem att inte samarbetar med psykvården. Samarbete sker inte trots att inte själva har den kompetens som behövs för många patientfall.20 19Erman, E. (2003). Humes lag dammas av. 20Engström, A. (2003). Våldsbrotts samband med bantad psykvård snabbutreds. Behöver innovativa processer? Kanske finns något djupare i samhället som ligger bakom trage- dierna. Vi inser snabbt att det krävs stora satsningar på forskning för att undersöka sambandet mellan psyksjukvårdens funktionssätt och vansinnesbrottsligheten. Men den fråga vi ställer oss är förstås om innovativa processer skulle kunna bidra till att lösa delar av de problem som berörts. 2.2.4Stora skillnader mellan exempelvis skolor Skolan är extra viktig för samhällets funktionssätt eftersom den – tillsammans med familjen – lägger grunden för de människor som verkar i samhället. Det finns fantastiska skolor där lärare och elever tillsammans utvecklar kunskaper och tankebanor, där frånvaron lyser med sin frånvaro och där betygen går i topp. I våra fallstudier finns sådana exempel (se kapitel 4). har under många decennier varit stolt över skolan. Skåpen på biologiinstitutionerna var fyllda med intressanta modeller, exkursioner gjordes för att se på stjärnorna och höjdpunkter ordnades i form av fotbollsmatcher mellan lärare och elever. Men sedan hände något. Skåpen är mer och mer fyllda med trasiga föremål. Böckerna är sönderslitna och gamla. Frånvaron är hög och respekten för lärarna sargad. En bakgrund till förändringarna har med samhället att göra. En annan del har med skolans egen utveckling att göra. Nya pedagogiska reformer m.m. har visat sig ha såväl för- som nackdelar. I demokratisk ordning har beslut tagits, men med facit i hand fick man i allt för många fall ett resultat som vare sig politikerna eller medborgarna vill ha. Som , professor i spanska och med stor kunskap om , visat är bilden inte unik för . Den svenska skolans problem har också sina motsvarigheter i nästan alla västländer.21 Speciellt är problemen stora i socialt utsatta områden som präglas av hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå och hög andel invandrare. Forskaren har undersökt detta och hon tillägger att sådana sociala områden speglas i skolan genom hög elevfrånvaro, våldsamma och konfliktfyllda miljöer, brist på lugn och ro för både elever och lärare samt inte minst dåliga betyg. Men det finns undantag, t.ex. Navestadskolan i . 21 , I. (2001). Feltänkt – En kritisk granskning av idébakgrunden till svensk utbildningspolitik. Behöver innovativa processer? ligger då bakom framgångsrika skolor i socialt svåra områden? pekar på demokratiskt ledarskap samt långt- gående decentralisering av makt och ansvar.22 2.2.5Lägger kommuner pengar på för många saker? Trots den dåliga ekonomin finns tecken på att kommunerna ibland gör saker som skulle kunna ifrågasättas. Här är inte platsen för en omfattande behandling av denna fråga, men ett exempel kan tjäna som illustration. ifrågasatte kommunernas satsningar på idrottsklubbar. De pekade på att flera av de tio största kommun- erna har gått i borgen för stora lån till lokala idrottsföreningar. Ekot lyfte fram som enligt Ekot gått i borgen för ett lån på till . Ett formellt krav brukar vara eller borde vara att idrottsföreningen som kommunen stödjer ska vara öppen för alla medborgare. I fallet handlar det om en exklusiv klubb som är stängd för nya medlemmar framåt. Klubbens ordförande motiverade kritiken med att vi är ju en del av idrottslivet. Allt som allt hade gått i borgen för lån motsvarande och enligt Ekot gick det främst till tennisklubbar, ridklubbar och golfklubbar där det ofta krävs en tjock plånbok att komma in om dörren inte är helt stängd. Sammantaget hade de tio största kommunerna borgensåtaganden gentemot liknande klubbar motsvarande mer än en kvarts miljard kronor och utöver detta gav många kommuner direkta lån till dem. Bakom detta ligger en välvilja att stödja lokala klubbar. Men när de går dåligt konstaterade att skattebetalarna får ta smällen. Och de konstaterade också att det finns flera exempel där kommunerna fått ta över idrottsföreningarnas skulder. Ekot var kritiskt till att kommuner på detta sätt använder skattebetalarnas pengar för att finansiera särintressen av lyx- eller nöjeskaraktär.23 Ett sätt att se på detta exempel är att det kanske skulle vara oproblematiskt om ekonomin i kommunerna inte var så dålig och om skattetrycket inte var så högt. Alternativt skulle man kunna motivera gynnande av särintressen om det kan visas att det 22Bennich-Björkman, L. (2002). Någonting har hänt – Förbättring och frustration i svenska lågstatusskolor. 23Kommuner går i borgen för svåråtkomliga idrotter. SR Ekot, . Reporter: , Research: . Behöver innovativa processer? genererar ökade intäkter till medborgarna i kommunen, genom att man t.ex. lockar till sig viktiga företag som breddar skattebasen. Helt klart behövs forskning för att reda ut frågor av denna typ. Kanske skulle innovativa processer kunna bidra till att målen – sprudlande klubbar – uppnås utan att kommunerna går in med borgen (som ibland blir kreditförluster), lån eller stöd? Vi har i detta kapitel beskrivit olika bilder av problem inom den kommunala och landstingskommunala verksamheten. Det finns många andra områden man skulle kunna lyfta fram. Vi hänvisar till bilaga 2 för fler områden. Det kan hända att problembeskrivningen är för mörk eller för ensidig. Vad är symptom och vad är de underliggande problemen? En viktig fråga, som vi ställer oss, är vilken roll innovativa processer spelar eller skulle kunna spela för att hantera och kanske lösa vissa av de berörda problemen. Den frågan kommer vi att ägna resten av framställningen åt. 3Tidigare forskning om innovativa processer Ska man se långt ska man stå på andras axlar. Innovativa processer är komplexa fenomen. En studie om innovativa processer bör därför inte vara teorilös. Detta kapitel handlar om den tidigare forskningen om innovativa processer. Teori kan betraktas som ett koncentrat av tidigare erfarenhet och tänkta tankar, och precis som vill vi se så långt som möjligt. Först redogörs för en internationell litteraturstudie. Därefter diskuteras ett urval av teorier som kan hjälpa oss att förstå fenomenet innovativa processer. Slutligen görs en språklig analys av begreppet innovation. Syftet med kapitlet är alltså att ge en teoretisk grund att stå på inför analysen av det rikliga material från fallstudier m.m. som studien genererat. Litteraturstudien gjordes i samarbete med ett team på . Det bestod av , specialiserad mot ekonomi och EU, mot samhällsvetenskap och medicin samt mot teknik och naturvetenskap. Utifrån en omfattande lista på sökord och sökstrategier gjordes först testsökningar. Ett urval av referenser beställdes för analys. Detta var sedan grunden för en successiv modifiering av sökord och söksträngar. Problemen var de klassiska: I vissa fall fick vi för många icke relevanta träffar. I andra fall visade det sig att vi missade referenser som vi visste fanns och som var relevanta. När väl den slutgiltiga sökstrategin fastslagits gjordes forskning om innovativa processer sökningar som genererade stora mängder referenslistor. Dessa bearbetades manuellt. Varje referens kodades efter vilken karaktär den hade. Koderna för olika karaktärer fick växa fram successivt under studiens gång. De artiklar som kändes extra intressanta beställdes och de flesta av dem lästes i sin helhet. Den strama tidsramen medförde att vi inte kunde gå igenom det omfattande materialet i detalj. Syftet var inte heller detta. Syftet var att få en överblick över karaktären på litteraturen samt att identifiera guldkorn ur litteraturfloran. Något som framkom med all önskvärd tydlighet är att litteraturen innehåller intressanta idéer och kunskaper. forskning har mycket att säga. Vilka källor användes? Vi valde databaserna är ett gemensamt sökgränssnitt för artiklar i tidskrifter från förlagen , , , Springer, MCB med flera, men även från EBSCO och /Inform.2 JSTOR innehåller äldre årgångar av vetenskapliga tidskrifter, i många fall från volym 1 nummer 1 av respektive tidskrift. LIBRIS är en nationell samkatalog för främst svenska universitets-, högskole- och specialbibliotek som innehåller nära 5 miljoner titlar (främst böcker och rapporter men även artiklar). PAIS (Public Affairs 1I de första testsökningarna användes många fler databaser än de som vi slutligen gick vidare med. Vi beslutade t.ex. att avstå från databaserna . Skälet var inte bara begränsad tid och begränsade resurser. Vissa databaser var så speciella att de inte kändes meningsfulla eller så prioriterades de inte utifrån våra behov. Vi är medvetna om det finns många andra litteraturdatabaser och att sökning i dessa hade påverkat vårt resultat. 2De båda senare innehåller artiklar från såväl vetenskapliga tidskrifter som konventionella tidskrifter. forskning om innovativa processer ) innehåller drygt en halv miljon referenser relaterade till offentliga organisationer och aspekter. inkluderar databaserna sciences citation index, Science citation index och Arts and humanities citation index. Det handlar om kvalificerade artikel- och citeringsdatabaser. innehåller drygt 18 miljoner artiklar och referenser. Den version av vi använde går . Först vill vi göra läsaren uppmärksam på att det som följer är en förenklad version av vår mer detaljerade rapport. Vi väljer bl.a. att kraftigt förenkla tabellerna. Söksträngarna var ibland relativt komplexa och varierade dessutom mellan olika databaser. Låt oss ta ett exempel. När vi sökte efter litteratur om hur kommuner (eller motsvarande fenomen utomlands) samverkar med forskning, användes följande söksträng: (local authorit* OR county OR counties OR regional authorit* OR municipal* OR local government) AND (universit* OR academ*). Asteriskerna innebär att vi också tar med eventuella ändelser på orden.3 I den tabell där vi redovisar just denna sökning kommer framgå att vi bara skriver kort och gott Kommuner och universitet/akademi. En annan förenkling vi gör här är att slå samman resultatet från alla 5 baserna. Skälet är att tydligare visa på skillnader i litteraturmängden inom olika områden. Den viktigaste sökningen som gjordes syftade till att fånga upp forskning och litteratur inom innovationsområdet som har ett utpräglat processperspektiv. Dessutom ville vi undersöka själva begreppet innovativa processer. Förutom sökbegreppet innova– tiva processer på svenska och engelska användes de besläktade begreppen verksamhet och work i kombination med sökordet innovat*. Resultatet framgår som en del av tabell 1. 3 Vi är medvetna om att all forskning inte fångas genom att söka på university eller academy, men dessa sökord framkom efter att vi testat andra som gav för mycket skräp i listorna. forskning om innovativa processer Träffbild på sökordet innovativa processer och nära besläktade begrepp.4 Antal träffar i titelfältet Antal träffar i nyckelordsfältet Kreativt/lateralt tänkande Creative/lateral thinking I svenska Libris fanns en enda referens som matchade begreppet innovativa processer. Det var ett examensarbete från skrivet 2001 av och med titeln position för NCCs boendeutveckling – skapandet av ett aktivitetssystem för innovativa processer. Några vetenskapliga artiklar eller doktorsavhandlingar fanns inte. I fanns 29 referenser med begreppet innovative process i titeln. Det kan jämföras med innovationssystem i samma databas som gav 535 träffar, eller innovation som gav 9 990 träffar. I JSTOR fanns ingen träff, i PAIS fanns 1 och i fanns 41 träffar på begreppet innovative process. De 41 träffarna i kan jämföras med hela 9 530 träffar för sökordet innovationssystem eller 24 495 träffar för innovation. Ett exempel på referens bland de 29 träffarna i var Innovative processes bring systems on chips to life i tidskriften . Flertalet artiklar handlar om betydelsen av information i innovativa processer. En hel del handlar om samspelet mellan 4För information om vad som t.ex. menas med titelfält i de olika databaserna (vilka som har med undertitel etc.) hänvisar vi till vår underlagsrapport. 5Här avses sökning med operatorn AND mellan orden. Vi sökte också t.ex. Innovat* ADJ work*, vilket inte publiceras här. 6Vi kombinerade med företag/company eller organisation/organisation, för att inte få med biologiska cellkluster etc. forskning om innovativa processer forskning och utveckling. Sammantaget handlar det främst om teknik eller industriell produktion. Samma slutsats kunde dras vid genomgång av de 5 träffarna i Libris, den enda träffen i PAIS (som handlade om tekniska patent) och de 41 träffarna i . I fanns 4 artiklar som matchade sökordet innovativa processer i nyckelordsfältet. Två av dessa handlade om tekniska metoder av kemisk karaktär. En handlade intressant nog om interna faktorer som påverkar ett företags innovativa beteende. Den sista belyste variabler som påverkar urvalet av personer i verksamheter som erbjuder innovativa tjänster. I fanns så många som 183 referenser som svarade på motsvarande söksträng, om man valde att söka i titelfältet. Den första av dessa var av teknisk karaktär och handlade om ny design av produktions– processen för Mozarellaost. De flesta var av teknisk karaktär och fokuserade något specifikt problem. En och annan handlade om övergripande frågor av icke-teknisk art, t.ex. om det finns fog för att tala i termer om den nya ekonomin. Någon handlade om institutioner som inverkar på demokratiprocessen i intresse– grupper. Det blev betydligt fler referenser som framkom om man använde operatorn AND i stället för ADJ. Det handlar alltså om artiklar där orden innovativa och processer inte behöver stå bredvid varandra. I blev det 152 träffar i titelfältet. Vad handlar då dessa artiklar om? De flesta handlar om produktionsprocesser, dvs. tekniska metoder för industriell tillverkning. Men det fanns också en hel del andra intressanta teman. Simuleringsmodeller för budgetering av teknisk forskning är ett exempel. Flera handlade om olika former av affärsutveckling. En handlade om hur man reparerar skadan av dålig innovativitet inom turistnäringen.