sou · GRB342d4 · 2004-01-01 00:00:00 — Det framgår att för avskaffat bidrag för växelvis boende och brytpunkterna 300 000 och 360 000 finns det inte något hushåll med boföräldrar under skälig levnadsnivå som får nedjusterat underhållsstöd. Redovisning enligt det femte måttet Inte något alternativ medför att ett kosthushåll förs under skälig levnadsnivå som ett resultat av nedjustering av underhållsstödet. Redovisning enligt det sjätte måttet Tabell 5 Andel med utbyte vid löneökningar på 60 000 respektive Av tabell 5 framgår att mellan av hushållen får ett utbyte vid en löneökning på . Det framgår också att mellan av hushållen får ett så lågt utbyte vid en löneökning på . De låga utbytena är vanliga vid låga brytpunkter och vid höga procentsatser. Enligt förväntningarna leder lägre brytpunkter till större kostnads- sänkningar än högre brytpunkter. Skillnaden mellan kostnadssänk- ningar som görs på bara utfyllnaden alternativt på hela underhålls- stödet är betydande, vilket också kunde förväntas. Möjligen har det funnits förväntningar på att kostnadssänkningarna skulle bli ännu lägre än vad experimentet visar. Ett mått visar att det finns hushåll under skälig levnadsnivå som får nedjusteringar av bidraget vid brytpunkterna enligt regionindel- ning och . Det kan möjligen tala för att utredningen inte ska välja något av dessa alternativ. Samtliga alternativ visar att det förekommer utbyten . Det är dock värt att notera att de största andelarna med dessa låga utbyten förekommer vid låga brytpunkter och höga procentsatser. Några undersökningar om umgänge mellan barn och bidragsskyldiga föräldrar Forskarstuderande vid har analy- serat hur förändringar i underhållsstödssystemet påverkar familje- bildningar och familjestrukturer (Underhållsstödet – familjepoli- tikens albatross, 2002). Studien har fokuserat på bidragsskyldiga föräldrar och tar bl.a. upp frågan om umgänge. Enligt studien umgås bidragsskyldiga män i mindre omfattning med sina barn än bidragsskyldiga kvinnor. av de bi- dragsskyldiga männen var utan regelbunden kontakt med sitt barn (dvs. umgicks med barnet ). Motsvarande siffra för bidragsskyldiga kvinnor var . Nästan hälften av kvinnorna i undersökningen hade barnet hos sig ofta (). Av männen hade endast drygt en fjärdedel barnet hos sig så ofta. Studien visar också att bidragsskyldiga föräldrar som lever i par- förhållande umgås i större utsträckning med sina barn än ensam- stående bidragsskyldiga. En jämförelse mellan boendesituationen och viljan att träffa sitt barn visar enligt studien att de allra flesta – av de en- samboende och av de parlevande – inom den undersöka populationen ville träffa sina barn oftare. av de ensam- boende och av de samboende svarade att de träffade sina barn lagom ofta. Viljan att träffa sina barn är det alltså enligt studien inget fel på och det uttalas i studien att man förmodligen kan konkludera att vilja att umgås med sitt barn så gott som alltid är väldigt stark. Att vissa bidragsskyldiga umgås mer med sitt barn än andra bidragsskyldiga antas i studien beror på yttre omständigheter. Som den primära orsaken till varför man inte träffade sitt barn så ofta som man vill svarade av de bidragsskyldiga att det be- rodde på ansträngd ekonomi, svarade att det berodde på geografiska avstånd, svarade att det berodde på osämja med den andra föräldern och svarade att det berodde på tidsbrist. I studien påpekas att bidragsskyldiga kvinnor, trots att kvinnor generellt sett har sämre ekonomi, umgås mer frekvent med sina barn än bidragsskyldiga män. En förklaring till detta skulle, enligt studien, kunna vara att kvinnor generellt lyckas bättre med att in- tegrera arbete, boende och umgänge och att männen i undersök- ningen haft svårare att acklimatisera sig i den nya situation som infunnit sig efter en separation. Enligt studien påverkas mäns umgänge med sina barn positivt när de ombildar familj och ingår ett nytt parförhållande. Detta menar man i studien beror på att bidragsskyldiga män som ingått ett nytt parförhållande och ombildat familj återanammat, eller om- socialiserats in i, en roll som far och familjeförsörjare, vilket inne- bär återanammandet av en identitet delvis präglad av ansvar och försörjning. Docent vid redovisade 1994 en undersökning av bidragsskyldiga föräldrar i vars barn fick bidragsförskott (Underhållsskyldiga fäder och mödrar). Även i den studien påpekas att kontakten mellan barnet och den bidragsskyldiga föräldern skiljer sig åt beroende på om den bidrags- skyldige är en man eller en kvinna. På frågan vem som varit mest aktiv vad gäller att bestämma hur ofta den bidragsskyldige skall träffa barnet gavs i den enkätundersökning som gjordes svar som pekade på att kvinnorna varit mer aktiva än männen. Detta gällde oavsett om kvinnorna var boföräldrar eller bidragsskyldiga föräld- rar. Oavsett kön ansåg dock en tredjedel av de bidragsskyldiga att boföräldern hindrat umgänget. Mer än hälften av de bidragsskyldiga ansåg att deras kontakt med barnen försämrats efter separationen. Drygt hälften av de bidrags- skyldiga träffade sina barn färre än . Mödrarna hade något högre kontaktfrekvens med barnen än vad fäderna hade och framför allt var det mödrar som hade hög kon- taktfrekvens. Nästan var tredje mor träffade sina barn oftare än mot endast var tionde far. mödrar och fäder gick, enligt rapporten, inte att förklara med olika boendeavstånd till barnet. Det förhållandet att bidragsskyldiga föräldrar hade hemmavaran- de bidragsberättigade barn bidrog enligt studien till en högre kon- taktfrekvens. av de bidragsskyldiga kvinnorna hade gemen- sam vårdnad om det barn de var bidragsskyldiga för. Hälften av de bidragsskyldiga kvinnorna hade dessutom hemmavarande bidrags- berättigade barn. Motsvarande andel för de bidragsskyldiga männen var klart lägre; . I rapporten ställs frågan om det ur det vardagliga ansvaret för barn som kvinnorna har nära sig också växer fram en ansvarskänsla för de barn som de är bidrags- skyldiga för och frågan om männen, eftersom de flesta av dem inte har vardagsansvaret för barn, inte heller ges möjlighet att utveckla en ansvarskänsla. I en studie av m.fl. på familjerättsenheten vid socialförvaltningen i undersöktes umgängesmönstren hos 49 barn vars föräldrar inte bodde tillsammans (Barn och fäder, Umgängesmönster hos 49 barn vars föräldrar ej sammanbor). I studien tas bl.a. faktorer som underlättar respektive försvårar umgänget upp. Faktorer som underlättar umgänget är enligt undersökningen bl.a. tidig anknytning till barnet; faderns deltagande och närhet vid förlossningen och skapar band mellan fadern och barnet som underlättar en bestående kontakt. Faktorer som försvårar umgänget är enligt studien bl.a. låsta konflikter mellan föräldrarna, ekonomiska faktorer och långa av- stånd. För familjerättens del kom arbetsgruppen fram till bl.a. följande åtgärder. Att i ökad mån uppmärksamma och stärka nyblivna pappor. Att informera mera och tydligare om barns rätt och behov av båda föräldrarna. Att inbjuda till dialog med andra institutioner som träffar ny- blivna föräldrar för att se vad man kan göra gemensamt. 4.En studie om umgängesavdrag I en studie har och vid belyst frågan om umgängesav- drag. När undersökningen gjordes krävdes umgänge i minst fem sammanhängande dygn för att rätt till umgängesavdrag skulle föreligga. Enligt rapporten visar en enkätundersökning att det är högin- komsttagarna som tar ut umgängesavdrag. Medelinkomsten i gruppen som tog ut umgängesavdrag låg på medan me- delinkomsten i den grupp som inte tog ut umgängesavdrag låg på . av den grupp som inte tog ut umgängesavdrag uppgav att de inte kände till att denna rättighet fanns, uppgav att avdraget var för litet och angav risken för konflikter som orsak. I rapporten påpekas att ansträngd ekonomi hos boföräldern kan vara en orsak till att bidragsskyldiga avstår från att begära um- gängesavdrag. Det påpekas också att ekonomin hos den bidrags- skyldige kan vara avgörande för hur ofta man träffar sitt barn. De grundläggande bestämmelserna om bidragsförskott – den norska motsvarigheten till underhållsstöd – finns i forskotterings- loven. Lagens syfte är att säkerställa att de barn som omfattas av regleringen får ett visst underhållsbidrag. Bidragsförskott utgår med ett visst belopp och barn (, vilket motsvarar ). gäller att bidragsförskottet är skattepliktigt för bidragsmottagaren. träder dock nya regler i kraft som innebär att förskottet inte längre skall vara skattepliktigt. Å andra sidan införs bestämmelser om att bidraget skall vara be- hovsprövat gentemot bidragsmottagarens inkomst. Regeländringarna i forskotteringsloven är en anpassning till nya bestämmelser angående sättet att beräkna underhållsbidrag på. I stället för det som gäller enligt nuvarande regler, dvs. att under- hållsbidrag bestäms som en viss procentandel av den bidragsskyl- diges inkomst, skall fr.o.m. underhållsbidrag fastställas med hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga. Beräkningssättet leder till att fler underhålls- bidrag än tidigare kommer att fastställas till lägre belopp än bi- dragsförskottet och att detta inträffar även i fall där bägge föräld- rarna har en tillräckligt hög inkomst för att betala sin andel av barnets försörjning. För att motverka att vissa föräldrar överkom- penseras i bidragsförskottssystemet har man därför valt att behovs- pröva stödet. Ett annat skäl till behovsprövningen är att den velat verka för att föräldrarna själva, genom privaträttsliga avtal, kommer överens om vad den bidragsskyldige skall betala för barnet. Reglerna innebär att bidragsförskottets storlek differentieras efter tre fasta procentsatser, 100, av fullt bi- dragsförskott, beroende på bidragsmottagarens inkomst. gränserna, som är tänkta att fastställas en gång , varierar beroende på dels det antal barn som bidragsmottagaren försörjer, dels om han eller hon bor ensam eller med en ny partner. Bidragsmottagare som anses ha full försörjningsförmåga får rätt till av förskottet, bidragsmottagare med lägre försörj- ningsförmåga får rätt till av bidraget och bidragsmot- tagare utan försörjningsförmåga får rätt till fullt bidrag. Vid in- komster som understiger ett visst belopp (2003 vilket motsvarar ) utgår fullt underhålls- stöd. Beloppet motsvarar den inkomst vid vilken en ensamstående förälder med overgangsstønad1 börjar betala skatt. Rätten till för- skott bortfaller helt för alla i de fall årsinkomsten uppgår till 320 gånger fullt bidragsförskott per barn och månad, dvs. vid en årsin- komst av (), vilket motsvarar . Inkomstnivåerna för när fullt bidragsförskott utgår respektive helt faller bort grundas enligt uppgift från det norska Sosialdeparte- mentet inte på några särskilda beräkningar utan har bestämts ut- ifrån politiska, skönsmässiga, överväganden. De andra inkomst- gränserna har räknas fram utifrån vissa antaganden om inkomst, skatt m.m. En bidragsmottagare har alltid rätt till fullt bidragsförskott i ärenden där faderskapet ännu inte är fastställt, då rätten till under- hållsbidrag bortfallit till följd av att barnet adopterats av en ensam förälder eller då en av föräldrarna är avliden och barnet saknar rätt till barnpension. Bidragsmottagaren skall själv lämna uppgifter om sina inkomst- förhållanden. Om bidragsmottagaren inte gör detta kan bidragsför- skott vägras eller tidigare beviljat bidragsförskott dras in. 1 I finns särskilda stödformer, folketrygdloven kapitel 15, för ensamstående föräldrar. Stöd till ensamstående omfattar övergångsstöd, stöd till barntillsyn, stöd till nödvändig utbildning samt bidrag för flyttkostnader för att kunna komma i arbete. Syftet med stöden är att säkra inkomsten för ensamstående när de har små barn. Vidare skall stödet ge hjälp till självhjälp så att föräldern kan försörja sig av egen förmåga. Tabell 1 Inkomstgränser för av fullt bidragsförskott Antal egna barn i hushållet 212 300 (514) 183 900 (002) 241 500 (970) 213 100 (458) 270 700 (426) 242 300 (914) 299 900 (882) 271 500 (370) I samband med att reglerna om underhållsbidrag ändrats har ställ- ning också tagits till hur umgänge skall beaktas när bidragsskyldig- heten fullgörs (se Ot.prp. 43, 2000–2001). Ändringarna träder i kraft . Barne- og familiedepartementet har utfärdat föreskrifter för umgängesavdrag (FOR nr 123). Det umgänge som bestämts i ett skriftligt avtal mellan föräld- rarna eller som fastställts av myndighet läggs till grund för um- gängesavdraget. Umgänge delas upp i fyra nivåer. Umgängesklass 1: 2 till eller 2 eller . Umgängesklass 2: 4– Umgängesklass 3: 9–Umgängesklass 4: 14 eller Tabell 2 Avdrag norska kr/månad 0–5 år 6–10 år Inget umgänge/mindre umgänge än klass 1 865 (021) Om umgänget är bestämt i ett privat avtal mellan föräldrarna gäller bestämmelserna om umgängesavdrag inte om boföräldern hävdar att den särlevande föräldern inte följer avtalet och den särlevande föräldern inte klart bevisar att han eller hon faller in under någon av umgängesklasserna, dvs. att han eller hon har haft barnet hos sig i en omfattning som krävs för att falla in under den aktuella umgängesklassen. Har umgänget fastställts av myndighet gäller bestämmelserna inte om boföräldern klart bevisar att den särlevande föräldern inte följt avgörandet. Lagen om underhållsstöd i dess lydelse efter av utredningen förordade ändringar 1 § Underhållsstöd lämnas till barn enligt bestämmelserna i denna lag. I socialförsäkringslagen (1999:799) finns bestämmelser om vem som omfattas av denna lag. Socialförsäkringslagen innehåller också bestämmelser om förmåner vid utlandsvistelse och om handlägg- ning av ärenden, m.m. 2 § I denna lag avses med bidragsskyldig den som enligt 7 kap. 2 § första stycket skall fullgöra sin underhållsskyldighet genom att betala underhållsbidrag till barnet. Med förälder som har vårdnaden om ett barn likställs i lagen den som med socialnämndens medgivande har tagit emot ett utländskt barn för stadigvarande vård och fostran i syfte att adoptera det. Förutsättningar för att underhållsstöd skall lämnas 3 § Ett barn har rätt till underhållsstöd, om föräldrarna inte bor till- sammans. Det krävs dessutom att barnet varaktigt bor hos endast en av föräldrarna och är folkbokförd hos den föräldern (boför- äldern) samt att boföräldern bor här i landet och, om barnet är underårigt, är vårdnadshavare för barnet. Ett barn har också rätt till underhållsstöd om föräldrarna inte bor tillsammans och barnet bor varaktigt hos båda föräldrarna (växelvis boende) och är folkbokfört hos en av dem. Det krävs dessutom att den förälder som söker stödet bor här i landet och, om barnet är underårigt, att det står under vårdnad av båda föräld- rarna eller en av dem. Ett barn har också rätt till underhållsstöd, om det varaktigt bor och är folkbokfört hos en eller två särskilt förordnade vårdnads- havare som bor här i landet eller hos någon eller några som bor här i landet och som var särskilt förordnade vårdnadshavare för barnet, när det fyllde . Vad som i lagen sägs om boförälder gäller då den eller de särskilt förordnade vårdnadshavarna. Bestämmelserna i 4 § 1 och 5 § tillämpas inte i dessa fall. 4 § Ett barn har inte rätt till underhållsstöd, om 1.barnets mor är boförälder och hon uppenbarligen utan giltigt skäl låter bli att vidta eller medverka till åtgärder för att få faderskapet till barnet fastställt, 2.det finns anledning anta att, om det finns en bidragsskyldig förälder, denne i rätt ordning betalar underhåll som inte är lägre än det belopp som enligt denna lag skulle betalas ut i underhållsstöd till barnet, 3.det är uppenbart att den bidragsskyldige föräldern på något annat sätt ser till att barnet får motsvarande underhåll, 4.boföräldern trots föreläggande enligt 34 § första stycket utan giltigt skäl låter bli att vidta eller medverka till åtgärder för att få underhållsbidrag till barnet fastställt, eller 5.barnet har rätt till barnpension eller efterlevandestöd till barn efter en bidragsskyldig förälder på grund av bestämmelserna i 2 eller 3 kap. lagen (2000:461) om efterlevandepension och efter- levandestöd till barn. 5 § När barnets föräldrar är folkbokförda på samma adress anses de bo tillsammans, om inte den som begär underhållsstöd eller som stöd betalas ut till visar annat. Föräldrar som är gifta med varandra anses bo tillsammans även om de inte är folkbokförda på samma adress, om inte den som begär underhållsstöd eller som stöd betalas ut till visar annat. Om det kommer fram andra omständigheter som gör det sanno- likt att föräldrarna bor tillsammans måste den som begär under- hållsstöd eller som stöd betalas ut till visa att de inte gör det. 6 § Underhållsstöd lämnas från och med månaden efter den månad föräldrarna flyttat isär eller rätt till stöd annars uppkommit, dock inte tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. Underhållsstöd lämnas till och med den månad under vilken barnet fyllt eller till och med den tidigare månad under vilken rätten till stöd annars upphört. 7 § Ett barn som fyllt har rätt till förlängt underhållsstöd som barnet bedriver studier som ger rätt till förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395), dock längst till och med juni månad det år då barnet fyller . Studier som omfattar än eller deltidsstudier medför dock inte rätt till förlängt underhållsstöd. Ett barn har inte rätt till förlängt underhållsstöd i fall som avses i 4 §. Härvid skall vad som sägs om boföräldern i 4 § 1 och 4 gälla den studerande. Rätt till förlängt underhållsstöd föreligger inte heller, om den studerande har ingått äktenskap. Lämnas förlängt underhållsstöd gäller vad som sägs om boföräldern i 9 § tredje stycket även den studerande. Förlängt underhållsstöd lämnas från och med månaden efter det att den studerande har fyllt eller återupptagit studier som av- ses i första stycket till och med den månad under vilken rätt till stöd upphör. Förlängt underhållsstöd lämnas dock inte tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. 8 § Underhållsstöd till ett barn lämnas med . Om det finns anledning att anta att en bidragsskyldig för- älder i rätt ordning betalar ett underhåll till barnet som motsvarar lägst det belopp som skulle ha fastställts enligt 24–28 §§, avräknas detta belopp från underhållsstödet. Om sökanden begär det, lämnas underhållsstöd med med avräkning för det belopp som skulle ha fast- ställts, om 24–28 §§ hade tillämpats på inkomsten för den av föräldrarna som inte är boförälder. Vid växelvis boende beräknas underhållsstöd till hälften av för var och en av föräldrarna. Från det belopp som sålunda beräknats för en förälder avräknas hälften av det be- lopp som skulle ha fastställts, om 24–28 §§ hade tillämpats på in- komsten för den föräldern. Om ett barn bor hos en eller två särskilt förordnade vårdnads- havare eller hos någon eller några som var särskilt förordnade vård- nadshavare när barnet fyllde , lämnas dubbla underhållsstöd enligt första stycket. 8 a § Underhållsstöd som lämnas med stöd av 8 § första stycket andra meningen eller 8 § andra stycket skall omprövas när ett nytt beslut om årlig taxering för den bidragsskyldige föreligger, när grunden för tillämplig procentsats enligt 24 § ändras eller när grunden för avdrag enligt 26 § andra stycket ändras. Vid ändring i grunden för tillämplig procentsats eller i grunden för avdraget, ändras underhållsstödets belopp från och med månaden efter den månad då fick kännedom om ändringen. Underhållsstöd som lämnas med stöd av 8 § första stycket andra meningen eller 8 § andra stycket kan också jämkas om det taxe- ringsbeslut som legat till grund för bedömning ändrats väsentligt. Ändringen gäller från och med månaden efter den månad då fick kännedom om taxerings- ändringen. Vad som föreskrivs i första och andra styckena gäller även vid växelvis boende. Vad som sägs om bidragsskyldig skall därvid gälla var och en av föräldrarna. 9 § Om underhållsbidrag har fastställts enligt i form av ett engångsbelopp, skall avräkning från underhållsstödet ske med vad det fastställda underhållsbidraget skäligen kan anses mot- svara i underhåll . Om den bidragsskyldige bor utomlands eller uppbär lön eller annan inkomst i eller från utlandet som inte kan tas i anspråk ge- nom utmätning enligt 7 kap. utsökningsbalken och det finns anled- ning att anta att han eller hon i rätt ordning betalar fastställt underhållsbidrag, skall detta belopp räknas av från underhållsstödet i stället för vad som sägs i 8 § första stycket andra meningen. Om det underhållsbidrag som har blivit fastställt uppenbarligen understiger vad den bidragsskyldige bör betala i underhållsbidrag till barnet och detta kan läggas boföräldern till last lämnas inte underhållsstöd med högre belopp än underhållsbidraget. I fall som avses i 8 § första stycket andra meningen lämnas inget underhålls- stöd. 10 § Om barnet har en sådan inkomst som framkommer vid en tillämpning av 25–27 §§, skall underhållsstödet minskas med ett belopp som motsvarar hälften av inkomsten. I stället för den minskning av framräknat belopp som anges i 26 § andra stycket skall beloppet minskas med . Barnets inkomst kan trots vad som sägs i första stycket bestäm- mas genom en skälighetsbedömning, om det är uppenbart att barnet har en inkomst som väsentligt överstiger vad som motsvarar inkomsten beräknad enligt det stycket. Vid växelvis boende skall underhållsstödet för var och en av för- äldrarna minskas med ett belopp som motsvarar hälften av det be- lopp med vilket underhållsstödet skall minskas enligt första stycket. Nedsättning av underhållsstöd enligt första–tredje styckena skall omprövas när ett nytt beslut om årlig taxering föreligger. Om den bidragsskyldige enligt 23 § andra stycket har medgetts avdrag med ett visst belopp vid fullgörande av sin återbetalnings- skyldighet eller om han eller hon enligt 23 § tredje stycket har medgetts utbetalning av ett visst belopp, skall kommande under- hållsstöd minskas med motsvarande belopp. 10 a § Har återbetalningsskyldigheten bestämts enligt 29 §, skall underhållsstödet minskas med motsvarande belopp. Detsamma gäller om den bidragsskyldige enligt 29 § har medgetts utbetalning med ett visst belopp. 10 b § Om boföräldern vid en tillämpning av 25–27 §§ med undan- tag för det avdrag som anges i 26 § andra stycket har en inkomst som överstiger om han eller hon är underhållsskyl- dig enligt 7 kap. 1 § för ett barn, om han eller hon är underhållsskyldig enligt 7 kap. 1 § för två barn eller om han eller hon är underhålls- skyldig enligt 7 kap. 1 § för tre eller fler barn skall underhållsstödet minskas enligt följande. Sedan avdrag gjorts för det belopp som i förekommande fall skall återbetalas till staten enligt 21 eller 22 § för varje barn skall återstående underhållsstöd minskas med ett belopp som motsvarar av den över- skjutande inkomsten. Minskas underhållsstödet för flera barn skall nedsättningen fördelas på barnen efter storleken på varje barns underhållsstöd före nedsättningen men efter avdrag för det belopp som skall återbetalas till staten enligt 21 och 22 §. Vad som sägs i första stycket gäller inte vid växelvis boende. Boförälderns inkomst kan trots vad som sägs i första stycket be- stämmas genom en skälighetsbedömning, om det är uppenbart att boföräldern har en förvärvsförmåga som väsentligt överstiger vad som motsvarar inkomsten beräknad enligt det stycket och han eller hon inte visar godtagbar anledning till att förvärvsförmågan inte utnyttjas. Nedsättning av underhållsstöd enligt första eller tredje stycket skall omprövas när ett nytt beslut om årlig taxering föreligger och när grunden för vald inkomstnivå ändras. Vid ändring i grunden för vald inkomstnivå ändras underhållsstödets belopp från och med månaden efter den månad då ändringen ägde rum och aldrig tillbaka än före den dag då fick kännedom om ändringen. 11 § Underhållsstöd lämnas inte för sådan kalendermånad då barnet under hela månaden 1.på statens bekostnad får vård på institution eller annars kost och logi,