sou · GRB390d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Kunskapsproduktionen är dessutom dynamisk så till vida att kunskapen som genereras för att lösa ett visst problem ofta kommer till nytta också för andra problem som man inte tänkte på när man initierade kunskapsutvecklingen. De talar om solving capacity on the move (s. 5). Författarna menar att personer i Mode 2 är mer effektiva och högpresterande än de i Mode 1. Personerna som arbetar i organisa– tioner av Mode 2-typ är mer konkurrensutsatta. De är vana att agera snabbt, att göra extrainsatser, att hålla deadlines. De vet att de måste prestera värden om de också i fortsättningen ska få vara med i de mest spännande sammanhangen. forskning om innovativa processer Mode 2 kännetecknas av att kunskapsproduktionen är mångvetenskaplig, snarare än att ske inom ramen för endast en eller ett fåtal. Kunskapsutvecklingen enligt Mode 2 sker inte i hierarkiska strukturer. Snarare sker den i alla möjliga organisa– toriska konstellationer ofta av nätverkskaraktär. En rad olika kompetenspersoner är involverade. De kan ha vitt skilda bak– grunder, t.ex. företagare, jurister, forskare eller myndighets– personer. Forskarna kan mycket väl bestå av både naturvetare och sociologer – allt detta är avhängigt vilket problem som aktiviteten kretsar kring. Dessa personer bildar en slags insatsstyrkor eller kompetensteam vars medlemmar varierar . finns någon som har makten över dessa konstellationer, vilket jämförs med Mode 1 där de flesta forskare arbetar i grupper som har en chef. En viktig observation är att forskning och annan kunskaps– utveckling inte bara sker vid universitet. I det moderna samhället finns en lång rad andra miljöer där avancerad kunskap växer fram. Författarna nämner icke-universitetskopplade institut, tanke– smedjor, oberoende vetenskapliga sällskap, industriella laboratorier, konsultföretag och offentliga myndigheter m.m. I regel sker kunskapsutvecklingen genom att personer från denna mångfald av ställen samverkar. Detta samarbete underlättas av dels effektiva fysiska transporter (som medger effektiva resor till möten), dels av elektroniska kommunikationskanaler. De nämner läkemedels– företag och elektronikföretag som exempel. Antalet artiklar i vetenskapliga tidskrifter med författare i form av medarbetare vid dessa företag finns i stor mängd och har ofta hög originalitet. Vidare är Mode 2 mer reflexiv och når ofta minst lika stora vetenskapliga djup som forskning enligt Mode 1. Författarna pekar på att Mode 2 även ibland leder fram till helt nya discipliner som inte fanns tidigare vid universiteten. Vad menas då med att Mode 2 är mer reflexiv? Det anses hänga samman med att många fler perspektiv är närvarande i Mode 2 än Mode 1. Ett energiproblem blir inte bara definierat i tekniska termer. Miljöhänsyn, etiska hänsyn och annat kommer snabbt in i bilden när man arbetar enligt forskning om innovativa processer Författarna understryker att Mode 2 inte ska förväxlas med begrepp som tillämpad forskning eller teknisk utveckling. Skälet är att dessa begrepp bygger på fall där man utnyttjar redan gjord grundforskning för olika praktiska implikationer. Mode 2 kan mycket väl leda fram till grundforskningsresultat, men det görs inte på det gamla sättet. De tar upp exemplet nya generationens överljudsplan (hypersonic aircrafts) där det praktiska problemets lösning kräver att man omprövar flera gamla vetenskapliga paradigm inom t.ex. aerodynamik. De skriver: Some research programmes, although industrially-oriented, may deal with scientific and technological questions well beyond the current fronters of knowledge and so suggest new problems and shape new research agendas. (s. 20). Mode 2 kan som sagt också leda till helt nya teoriområden. Så var fallet med kemin, flygvetenskap, datorvetenskap och bioteknik. Dessa vetenskaper kan inte betraktas som tillämpad vetenskap eftersom det just var avsaknaden av vetenskapliga discipliner inom dessa områden som gjorde att de blev till. Därför, menar författarna, kännetecknas Mode 2 av att det innehåller genuin kreativitet. Kunskapens kvalitetskrav och spridning nämndes att Mode 2 har andra kvalitetskrav än Mode 1. Författarna utrycker det som att Mode 2 utsätts för fler kvalitetskrav. Kvaliteten i Mode 1 avgörs av bedömningar från t.ex. dem som bestämmer vilka artiklar som får OK att publiceras i en journal. I Mode 2 ställs många fler frågor än om resultatet blir intellektuellt intressant. Exempel på frågor kan vara: Kommer lösningen, om sådan uppnås, att bli konkurrenskraftig på marknaden? Kommer lösningen att bli kostnadseffektiv? Kommer den att bli socialt acceptabel? Mode 2 och Mode 1 interagerar och korsbefruktar varandra. Forskare från Mode 1-världen kan gå in som aktörer i Mode 2- sammanhang. Vidare kan resultatet från Mode 1, som t.ex. nya vetenskapliga instrument, bli fundamentala för forskningen inom Mode 1. kommer helt nya teorier ur Mode 2 som får stora konsekvenser också på Mode 1. Molekylärbiologin nämns som ett exempel. Resultatet från forskningen sprids på andra sätt i Mode 2 än Mode 1. I sistnämnda fallet sprids kunskap genom att forskarna forskning om innovativa processer skriver artiklar som efter granskning av grindvakter (peer reviewers) publiceras i vetenskapliga tidskrifter. Viktiga resultat från Mode 2 sprids främst till de personer som varit involverade i den innovativa processen. Endast de som bidrar att så får således del av skörden. Företag, kommuner, sjukhus och andra aktörer som vill ha del av kunskapens frukter från Mode 2-forskning tvingas alltså satsa resurser på att vara med när kunskapståget går. Just kommunikationen av idéer, kunskaper och information är ett centralt tema i deras bok. Varför har Mode 2 uppstått? Hur har då fenomenet Mode 2 uppstått? Författarna pekar på flera utvecklingsprocesser. En sådan är att många fler genomgår högre utbildning. är det inte heller samhällets elit som genomgår högskoleutbildning. Det kan lika gärna vara bondsöner från . Vidare finns flera sätt att nå högre utbildning än bara vid traditionella högskolor och universitet – något som för övrigt redan var ett exempel på. Flertalet av alla universitetsutbildade personer hamnar sedan i många andra sammanhang än i universitetsvärlden och är fullt kapabla att bedriva forskning och avancerad kunskapsutveckling. De som är kvar i universitetsvärlden inser snabbt att finansieringen av forskningen blir en nyckelfråga och det är i sig en kraft som drar mot Mode 2. En annan faktor är att Internet och andra kommunikationssätt underlättat möjligheten att samverka mellan olika organisationer. Dessa faktorer har påverkat utbudssidan av kunskaper. Lika viktiga är faktorer som ökat efterfrågan. Författarna pekar på den globala och ofta mördande konkurrensen mellan företag som tvingar dem att säkerställa god kunskap och idérikedom hos medarbetarna, vilket bl.a. är fundamentalt för företagens innovativa kapacitet. Som redan andra forskare har visat kräver en hel del av företagens innovationsprocesser också grundforskning, vilket gör att företagen själva bedriver sådan grundforskning.46 Det räcker då inte att bara kunskapa själva, utan det blir viktigt att samverka med andra företag, institut, universitet osv. En följd av detta är också att det uppkommit fler kunskapsföretag (knowledge industries) vid sidan om kunskaps– 46 Se vidare Pavitt, K. (1991). What makes basic research economically useful? Research Policy, vol. 20, s. 109–119. forskning om innovativa processer baserade företag (knowledge-based industries). Den förstnämnda sorten säljer kunskaper som sådana medan den andra sorten säljer andra värden vars framtagning kräver kunskap. Se vidare tabell 4. Ett försök att sammanfatta Mode 1 och Mode 2 (vår tolkning). Många olika aktörer i samhället En eller ett par discipliner Mångvetenskap samt även andra De som är med i kunskapsprocessen får resultatet före samt får mer resultat än det som hamnar i tidskrifter och böcker. Man kan fråga sig vad som egentligen är nytt under solen. Varför har uppmärksamheten på det Gibbons m.fl. kallar Mode 2 blivit så stor nu samtidgt som det finns en så lång diskussion i det perspektiv som Gibbons m.fl. uttrycker? vid har specialiserat sig på olika kunskapssyner och har bland annat i visionsarbete fört en diskussion utifrån tre klassiska kunskapsgrunder, som svarar mot Mode 1- och Mode 2-diskussionen: episteme (vetenskap), techne (hantverk) och fronesis (klokhet). Om episteme svarar mot Mode 1 så svarar alla tillsammans mot Mode 2. Om man ser tillbaka på historien inser man snabbt att forskning och vetenskap alltid samspelat med samhällets utveckling. Så var fallet redan på Romartiden. Så har fallet varit också i modern tid, inte minst i vetenskaper som läkekonst eller företagsekonomi. Kanske är Mode 1, såsom det beskrivs, lite av en myt? Det förtar dock inte tyngden i de reflektioner som ges gällande Mode 2. Boken är tämligen rörig. Åtskilliga upprepningar i kombination med bitvis yviga resone– mang gör att det är svårt att helt greppa kärnan i deras tankegångar. forskning om innovativa processer Kanske är det dunkelt skrivna en viss indikation på att det är dunkelt tänkt? Boken behandlar främst naturvetenskap och teknik. Humaniora och samhällsvetenskap berörs, men inte alls lika mycket, något som författarna själva medger. De tycks bygga analysen på ett antagande att företag är behov av kunskaper av främst teknisk karaktär. Dock finns mycket som pekar på att också teknikföretag egentligen är i behov av också många andra kunskaper, t.ex. kunskaper om kunders värderingar och preferenser. Vi har också konstaterat detta i vår egen undersökning av tillväxtföretag vars delar presenteras i kapitel 5. När det gäller efterfrågesidan av kunskaperna är främst företag föremål för diskussion. Offentliga sektor, och framförallt kommuner och landsting, nämns knappt. Offentlig sektor nämns i rollen som medskapare av kunskap, som regelsättare och som finansiär. Författarna tycks emellertid tro att de problem projekten alltid kretsar kring främst hör till industri- eller näringslivsområdet snarare än t.ex. kommunsektorn. Exempel ges på flygplans– utveckling, men inte på utveckling av nya koncept inom t.ex. skola eller omsorg. Bokens resonemang är i stor utsträckning baserad på klassiska nationalekonomiska grundmodeller. Begrepp som utbud, efter– frågan, konkurrens, skalfördelar och economies of scope dyker upp på snart sagt varje sida. Kanske skulle det vara intressant att analysera nya tidens kunskapsproduktion också med andra glasögon än detta nationalekonomiska synsätt. Kanske skulle man då upptäcka att icke ekonomiska händelser (händelser som inte är i fokus i klassisk ekonomisk teori) ofta har stor inverkan på kunskapens inriktning och framväxt? En serie fruktansvärda mord (dvs. en form av faktor X) kan t.ex. sätta igång omfattande utveckling av forskningsområdet DNA-analys eller forsknings– området psykiatrivård. Författarna är medvetna om att de bygger diskussionen på en ganska traditionell ekonomisk tankestil. Med inspiration från efterfrågar de en ny ekonomisk teori som sätter kunskapsproduktionen i fokus för att förstå värdeskapandet i samhället. Än så länge, menar de, finns inte någon sådan ny teori även om flera steg framåt har tagits. Drucker kanske dock är en sådan ny teori på spåren (dock utan att fokusera X- faktorer). Han skiljer t.ex på tre typer av kunskaper: Den första kategorin är kontinuerlig förbättring av processer, produkter och tjänster. Japanarna kallade denna för Kaizen och det är besläktat forskning om innovativa processer Den andra typen är explorativ kunskapsutveckling, dvs. ständig upptäcktsfärd bland befintlig kunskap för att utveckla nya och modifiera produkter, processer och tjänster. Den tredje typen kallar han för genuin innovation.47 Om man anammar bilden av kunskapsproduktionen enligt Mode 2 får det också konsekvenser för meritvärdering vid tillsättning av akademiska tjänster vid högskolor och uiniversitet. Vi återkommer till det i kapitel 8. De teorier som beskrevs ovan är högrelevanta för ämnet innovativa processer. Dock används sällan eller aldrig begreppet innovativa processer i teorierna. Begreppet innovation är dock centralt i t.ex. Schumpeters och teorier. Hur som helst är det viktigt att reda ut begreppet innovativa processer i relation till exempelvis innovationer eller innovationssystem. Detta avsnitt är ytterligare ett steg framåt i vår resa mot teorietisk förståelse av innovativa processer – en resa som vi avslutar i kapitel 7 men som vi i kapitel 8 föreslår ska forstätta framåt. Endast 187 av alla genomsökta artiklar i vår litteraturstudie innehöll begreppet innovativa processer i nyckelordsfältet. Det jämförde vi som framgått med begreppet innovationssystem som gav 12 180 motsvarande träffar. Begreppet innovativ process är i sin svenska form ännu mindre vanligt och än mindre problematiserat i tidigare litteratur. Begreppet finns inte i och inte heller i eller . Det finns inte i de tusentals artiklar under Affärsdatas databaser (som kan sökas i fritext). Det kommer inte upp på Internet om man söker med sökmotorn Evreka. Det är ytterst sällsynt bland de böcker och artiklar som finns på Libris. Alltså: Begreppet innovativa processer – som vi valt som utgångspunkt för vår utredning - är förmodligen relativt nytt som teoretiskt begrepp. Det kvarstår att problematiseras. Frågan är om begreppet har en viktig funktion att fylla. Ett problem är att det är svårt att urskilja en samstämmighet om innovationsbegreppens innebörd. Långt ifrån alla författare problematiserar sina begrepp. De använder dem utan att på djupet reflektera över det. Låt oss citera och : 47 Se Drucker, P. F. (1993). forskning om innovativa processer Det är ingen överdrift att påstå att den begreppsliga och terminologiska situationen är förvirrande. Termen innovations– kluster är ett bra exempel. Vad avser denna term? [Är den] bara ett aningslöst och klåfingrigt försök att lägga grädde på moset genom att förena två heta ord?48 Det finns alltså anledning att kritiskt ställa sig frågan om begreppet innovativa processer verkligen fyller någon funktion eller om det också bara är ytterligare modeord på managementhimlen.49 Eftersom den vetenskapliga litteraturen är spretig när det gäller definitionen av nämnda begrepp, valde vi att göra en analys av hur språkforskare ser på olika begreppsvarianter. Här följer en diskussion av ordledet innovation. Efter en summering av detta diskuteras brister och förtjänster med gängse definitioner. Därefter kommer vi i kapitel 7 att koppla på ordledet process och låter en ny definition växa fram, eller rättare sagt en modell för att kategorisera olika typer av innovativa processer. 3.4.1Begreppet innovation och dess släktingar Latinets innovatio lade grunden till det franska begreppet innovation och franskan är alltså det nutida språk i vilket det först användes. Enligt språkforskarna bakom (OED) användes det i franskan i en källa Hatz.- Darm. OED definierar begreppet genom att presentera flera olika definitionsnyanser. Några av dessa är udda användningar som inte är intressanta för vårt vidkommande. Men tre nyansversioner är intressanta. Den första är: A change made in the nature or fashion of anything; something newly introduced; a novel practice, method, etc. Den betydelsen hade de identifierat i en källa . Definitionen pekar på att en innovation antingen utgörs av en principiell förändring av något befintlig fenomen, eller utgörs av något helt nytt, dvs. det handlar inte bara om en förändring av något befintligt (definitionen kontrasterar troligen alltså mot Schumpeters idé om new combinations). Notera vidare att definitionen här betraktar innovation som någonting som skett, dvs. vem som gör att det sker fokuseras inte. Därmed har definitionen en viss deterministisk underton. 48 , J-E. & Uhlin, Å. (2002). Regionala innovationssystem – En fördjupad kunskapsöversikt. : , s. 81. 49 Jfr , E. (1990). Yuppiesnusk eller ledarskapets förnyelse? forskning om innovativa processer i det att en innovation kan handla om vad som helst, dvs. långt ifrån bara t.ex. produkter eller teknik. Definitionen är emellertid inte tydlig när det gäller frågan om en innovation måste ha någon kvalitet vid sidan om att det handlar om något nytt eller någon gjord förändring. Som vi kommer att se är denna kritik gällande för de flesta definitioner. Den andra innebördsnyansen av begreppet innovation, som vi vill peka på, är: The action of innovating; the introduction of novelties; the alteration of what is established by the introduction of new elements or forms. I den betydelsen användes begreppet 1553. Denna definition har en större tonvikt vid de handlingar som genererar innovationer, dvs. innovatörerna står i fokus. Även denna delar upp innovationer i något helt nytt alternativt förändring av något befintligt. Men det sistnämna tycks innebära mindre krav. Här står inget om att det måste vara något principiellt nytt – det räcker att det etablerade tillförs new elements or forms. En tredje variant är följande: The action of introducing a new product into the market; a product newly brought on to the market. Här hänvisar OED till bok . I den står följande: Innovation is possible without anything we should identify as invention, and invention does not necessarily induce innovation. I detta fall vet vi att OEDs tolkning inte hittat den rätta källan, för Schumpeter använde, som vi såg tidigare, begreppet i sin engelska version av The Theory of Economic Development. Det intressanta är emellertid att denna definition är betydligt mer begränsande än de tidigare två. Här handlar innovationer enligt OED endast om produkter. Det hör till saken att Schumpeter inte hade så begränsad syn på innovationer, även om hans tonvikt låg vid nya produkter eller framförallt ny teknik (vilket indirekt framgår av Schumpetercitatet OED:s författare själva hänvisar till). Av definitionen ser vi att såväl deterministisk som voluntaristisk variant finns inbyggd. Framförallt bör noteras att definitionen kräver att det nya också är brought on to the market, dvs. det räcker inte att någon utvecklat någon ny produkt. Intressant är också att definitionen har en tidsaspekt inbyggd. En innovation är något som newly är marknadsförd och mottagen av kunder. Det skulle innebära att innovationen tappar sin status som innovation. Substantivet innovation har också sin motsvarighet i verbet innovate. Även här presenterar OED flera innebördsnyanser, varav forskning om innovativa processer några är relevanta för oss. Den tidigast använda betydelsen är enligt OED: To bring in (something new) the first time; to introduce as new. Här lyser determinismen med sin frånvaro. Nyhetsaspekten är central, dvs. kravet är att den som gör något gör det the first time. Det är intressant att de också talar om införandet av något as new, dvs. som om det vore nytt men alltså – om vi tolkar OED rätt – inte behöver vara nytt rent objektivt. Här för OED in en subjektivistisk komponent, dvs. kravet är inte längre att det nya är nytt, utan att det uppfattas så av dem som driver eller betraktar det som sker. Definitionen är oklar när det gäller innebörden av introduction. Å ena sidan kan det betyda introducering i världen, å andra sidan introducering vid (ytterligare) en verksamhet. De exempel på citat som OED ger skapar ingen större klarhet i den frågan. De citerar ett exempel från tidningen . Industry (1986): Nylonwas first invented in 1928, but not innovated until 1939. De klargör här alltså att innovation kräver att det nya förs ut på en marknad, men det klargör inte om det bara är den första kundens handling som räknas. Däremot klargör de att innovera (det svenska ordet finns egentligen inte) inte är förknippat med något specifikt område. De flesta av OED:s citerade exempel handlar t.ex. om innovering av nya ord och begrepp (vilket kan förklaras av OED:s intresse för just sådana exempel) eller innovering av nya politiska idéer. En annan definitionsvariant av verbet innovate är: To bring in or introduce novelties; to make changes in something established; to introduce innovations. Denna betydelse användes 1597 och är tydlig i det att innovering kan handla om såväl skapandet av något helt nytt som förändring av något befintligt. Skillnaden mellan dessa är förstås svår att klargöra. Också denna definition är oklar eftersom den inte tydliggör huruvida det finns en skillnad mellan att introducera något för allra första gången, respektive att göra det för ännu en verksamhet som inte tidigare haft innovationen introducerad. Om man hårddrar det kan alltså rent plagiat av någon annan enligt OED definieras som att innovera. För oss – som arbetar med begreppet innovativa processer – är kanske adjektivformen den mest intressanta, dvs. OED presenterar här endast en definition: Having the character or quality of innovating. Det intressanta med denna definition är att den inte bara inkluderar sådant som de facto leder eller har lett fram till innovationer. Det räcker att någon eller något har the quality of att frambringa innovationer och med detta kan forskning om innovativa processer intolkas att någon eller något har kapaciteten att göra det även om så inte ännu skett. I kapitel 7 kommer framgå att vi i hög grad låter oss inspireras av denna definition. Givetvis beskrivs också begreppet innovator, som OED definierar: One who innovates; an introducer of novelties or new methods; a revolutionist. Detta begrepp kommer från franskans innovateur, bl.a. använt 1529 i källan Hatz.-Darm. I flera av OED:s tidigare citerade definitioner av verbet finns innovatören implicit med i bilden. Det intressanta med denna definition är att den så tydligt ställer kravet på att innovationen ska handla om något verkligen nytt. Intressant är också slutklämmen a revolutionist, men frågan är hur det ska tolkas. Det finns anledning att närmare jämföra begreppet innovation med invention (uppfinning). Det sistnämnda har också många nyanser enligt OED och vi lyfter här fram de som vi anser relevanta. OED skiljer på två principiella betydelser som var och en av flera nyanser. Den första betydelsen är the action, faculty, or of inventing medan den andra är the thing invented. (De påvisar också en tredje huvudkategori, Coming in, arrival, men den är ovanlig.) Den första definitionen av invention är The action of coming upon or finding; the action of finding out; discovery (whether accidental, or the result of search and effort). Den betydelsen användes 1350. Här betonas handlingens originalitet, dvs. det finns inget krav på att det nya ska vara bra eller ha fått spridning. Vidare betonas att originaliteten både kan ha uppkommit genom aktiv strävan eller genom tillfälligheter. Intressant nog ger definitionen ingen gradering av prestationshöjd, dvs. om det nya är imponerande eller om det är marginellt. Om någon tappart bort sin fingerborg och sedan hittar den bakom stolen är det alltså invention enligt definitionen. Vi anser att större krav borde ställas för att kalla något invention. En annan betydelsenyans av invention är: The original contrivance or production of a new method or means of doing something, of an art, kind of instrument, etc. previously unknown; origination, introduction. Den varianten användes 1531 och har stor likhet med ovanstående. Det är slående att OED trycker på method or means of doing something snarare än t.ex. en produkt. Sålunda kan ett nytt sätt att bedriva undervisning vara en typisk uppfinning. Inte heller denna definition ställer krav på att det nya ska vara av viss kvalitet för att räknas. Att börja hugga ved forskning om innovativa processer genom att hålla i eggen och klyva med träskaftet, skulle alltså bli en uppfinning, trots att det sannolikt bara är en meningslös och mindre effektiv metod. Ytterligare en definition, använd 1513, är: The in which a thing is devised or constructed; invented style, fashion, design. Denna variant är intressant eftersom sättet något är gjort på står i fokus.