sou · GRB391d11 · 2004-01-01 00:00:00 — Både yngre personer och de som är äldre har behov av att kunna förutse vilken hjälp, och med vilken kvalitet, man kan få från samhället i olika situationer när man är äldre och i behov av SOU 2003:91 Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre vård och omsorg. För yngre personer är denna vetskap av betydelse både som anhörig/närstående till någon som är äldre och inför den egna ålderdomen. Om människor i olika åldrar känner att det är otydligt vad det gemensamma åtagandet för vård och omsorg om äldre innebär så kan det påverka tilltron och viljan att ekonomiskt bidra till den gemensamma finansieringen av vård och omsorg. I sin tur kan detta leda till att människor i olika åldrar vidtar handlingar enbart i syfte att gardera sig . Att människor av detta skäl, för säkerhets skull, tecknar olika former av privata försäkringar eller börjar spara för sin ålderdom är exempel på sådana åtgärder. Dessa åtgärder kan påverka såväl den enskildes ekonomi som samhälls- ekonomin. SENIOR 2005 gör bedömningen att principen om main- streaming och de fyra nycklarna som presenterades i diskussions- betänkandet bör användas i beredningens fortsatta arbete med vård och omsorg. I det sammanhanget bör dock nycklarna kompletteras med en femte nyckel som mer direkt avser vård- och omsorgs- området. Tydliggör det gemensamma ansvaret för att möta behov av vård och omsorg hos äldre personer. 8Vilket ansvar har hälso- och sjukvården, och äldreomsorgen för äldres livssituation i förhållande till andra aktörer? SENIOR 2005 konstaterar: Socialtjänstlagen trädde 1982. Den omfattar dels social- tjänsten som helhet, dels delområden som t.ex. äldreomsorg, handi- kappomsorg och individ- och familjeomsorg. ska förutom individinriktade insatser arbeta med strukturinriktade in- satser och allmänt inriktade insatser. Kommunen har det yttersta ansvaret för att den som vistas i kommunen får den hjälp han eller hon behöver. har de individinriktade insatserna prioriterats både inom som helhet och inom äldreomsorgen. har enbart i begränsad omfattning arbetat med struk- Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre turinriktade och allmänt inriktade insatser, vilka främst varit inrik- tade på andra åldersgrupper än äldre. Enligt hälso- och sjukvårdslagen har sjukvårdshuvudmännen (landsting och kommuner) ett ansvar för att förebygga ohälsa och verka för god hälsa i hela befolkningen. har intresset för hälsofräm- jande och förebyggande arbete bland äldre ökat hos bl.a. kom- muner och landsting, dock från en mycket låg nivå. I vilken grad ett samhälle beaktar att människor i alla åldrar har olika behov och förutsättningar påverkar förutsättningarna för bl.a. äldre att klara sig själva i vissa situationer och att därmed kunna leva ett självständigt och oberoende liv. Bostäder, tillgänglighet till både fysiska miljöer och information, trafik, handel m.m. är exem- pel på några centrala områden. Vilket ansvar ska hälso- och sjukvården, och äldre- omsorgen ha för äldres livssituation i förhållande till andra aktörer? Hur kan stat, landsting och kommun stimulera andra aktörer i samhället att aktivt bidra till planeringen för ett samhälle med en åldrande befolkning? Vad kan kommuner och landsting göra för att senarelägga och/eller minska behov av vård och omsorg? 9Ansvar för vård och omsorg om de äldre – individ, anhöriga och samhälle SENIOR 2005 konstaterar: För att tillgodose en äldre människas behov krävs insatser från flera aktörer. Olika omsorgsgivare är olika bra på att tillgodose olika behov. Omsorgsgivarna kan komplettera varandra, men inte ersätta varandra. Stat, landsting och kommun har det yttersta ansvaret för att den äldre människan får sina behov av vård och omsorg tillgodosedda. Anhöriga och andra närstående utför omfattande och viktiga in- SOU 2003:91 Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre satser för den enskilde. Insatser från olika frivilligorganisationer kan ha stor betydelse för den enskilde. Ska stat, landsting och kommun även ha det yttersta ansvaret för att äldre människor får sina behov av vård och omsorg tillgodosedda? Hur kan stat, landsting och kommun främja samspelet mellan olika aktörer när det gäller vård och omsorg om de äldre? Finns det behov som den äldre själv eller anhöriga bör ha ett tydligare ansvar för att tillgodose? 10Hälso- och sjukvård och äldreomsorg – skyldigheter och rättigheter SENIOR 2005 konstaterar: Den nuvarande lagstiftningen inom hälso- och sjukvården reglerar landstingens och kommunernas skyldigheter att ge hälso- och sjukvård. Den enskilde har inte rätt till några särskilda insatser i olika situationer, och beslut som har fattats är inte möjliga att överklaga. Socialtjänstlagen, som omfattar äldreomsorgen, reglerar både kommunens skyldigheter att ge insatser inom äldreomsorgen och den enskildes rätt till insatser i vissa situationer. De sistnämnda besluten är möjliga att överklaga för den enskilde. De nuvarande lagarna inom hälso- och sjukvården respektive äldreomsorgen innebär både för- och nackdelar. För individen innebär ramlagstiftningen å ena sidan flexibilitet när det gäller både vilka problem och insatser som han eller hon kan få hjälp med. Å andra sidan är det svårt för den enskilde att förutse vilken vård och omsorg, och med vilken kvalitet, man kan få i olika situationer. Skillnaderna mellan kommuner och landsting när det gäller äldres möjligheter att få vård och omsorg och dess kvalitet är i vissa fall mycket stora. Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Vad kan man göra inom nuvarande lagstiftning för att förbättra möjligheterna för den äldre och dennes anhöriga att förutse vilken vård och omsorg, och med vilken kvalitet, som man kan få i olika situationer? Vad kan i övrigt göras för att den äldre och dennes anhöriga ska kunna förutse vilken vård och omsorg, och med vilken kvalitet, som man kan få i olika situationer? Finns det någon gräns för vilka skillnader mellan olika kommuner respektive landsting som är acceptabla för att enskilda i olika åldrar ska ha förtroende för vården och omsorgen om de äldre? SENIOR 2005 konstaterar: Begreppet hemtjänst är inte definierat i nuvarande lagstiftning, men vad som skall ingå beskrivs i förarbeten till lagstiftningen. Den vanligaste insatsen är hemhjälp, som kan omfatta både service- insatser (praktisk hjälp i hemmet) och personlig omvårdnad (insatser som behövs för att tillgodose fysiska, psykiska och sociala behov). Andelen äldre som får hemhjälp i ordinärt boende minskade väsentligt . Omstruktureringen har inneburit en minskad andel med (räknad) mindre insatser och en ökande andel med mer omfattande insatser. förbättrades möjligheterna att få hjälp dygnet runt även vid om- fattande behov av vård och omsorg, vilket gör det möjligt för äldre personer att få vård och omsorg i sin bostad. Det är personer med mindre omfattande behov som inte längre får hjälp från äldre- omsorgen. Flera kommuner ger t.ex. inte längre hjälp med enbart serviceinsatser. Olika rapporter pekar på att kvaliteten på den personliga om- vårdnaden är god när det gäller den grundläggande omvårdnaden, medan det finns brister såväl när det gäller medicinsk omvårdnad som det sociala innehållet. Som exempel kan nämnas otillräckliga möjligheter till social samvaro och utevistelse samt hjälp vid rehabilitering. SOU 2003:91 Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Finns det skäl att reglera innehållet i begreppet hemtjänst i socialtjänstlagen? Hur skulle i så fall en sådan reglering väga omvårdnad mot serviceinsatser? Vad skulle i så fall en reglering innebära dels för stat och kommun, dels för individen? SENIOR 2005 konstaterar: Äldres möjligheter till kvarboende även när man behöver vård och omsorg har diskuterats . Resonemang om detta går att finna i bl.a. utredningsbetänkanden, propositioner och betänkanden från olika utskott. Den s.k. kvar- boendeprincipen är dock inte entydigt definierad i vare sig för- arbeten eller lagtext. De allra flesta äldre vill bo kvar i sin bostad i ordinärt boende och få vård och omsorg där även när behoven är omfattande. I många fall innebär kvarboende en högre livskvalitet för den äldre och dennes anhöriga. Möjligheterna till kvarboende även vid omfattande behov av vård och omsorg har förbättrats genom utbyggnad av t.ex. hemtjänst dygnet runt och av hemsjukvård. Det finns inga säkra uppgifter som visar hur det fungerar efter Ädel-reformen när det gäller den äldres möjligheter till kvarboende när han eller hon har flyttat till ett särskilt boende. Reglerna i hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen ser olika ut när det gäller den äldres rätt att få insatser i det ordinära boendet. Det är ingen rättighet när det gäller hälso- och sjukvård. Däremot är det en rättighet enligt socialtjänstlagen och den enskilde kan överklaga ett avslagsbeslut till domstol. I domar som berör frågan om den enskildes rätt att få om- fattande hjälp i det ordinära boendet i förhållande till att kom- munen tillhandahåller insatserna i ett särskilt boende har den enskilde i allmänhet fått rätt till omfattande insatser i det ordinära boendet. Att kommunen erbjuder plats i särskilt boende med hän- Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre visning till ekonomiska och personella resurser förefaller ha saknat betydelse. Det har inte gjorts några nationella utvärderingar av hur kvar- boendeprincipen fungerar för äldre i ordinärt boende under 1990- talet. Bör den enskildes rätt till kvarboende, i både ordinärt och särskilt boende, klarläggas på ett tydligare sätt än i nuvarande lagstiftning? Bör det finnas gränser för när den enskilde kan kräva att insatserna ges i det ordinära boendet? Vilka särskilda skäl skulle i så fall kunna vara avgörande för ett sådant beslut? SOU 2003:91 Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Förkortningar och förklaringar av använda begrepp Språkbruket inom vård- och omsorgsområdet är inte entydigt. För att underlätta läsningen av faktamaterialet förklaras i det följande hur begreppen har använts i detta material. Aktiviteter i det Dagliga Livet (Activities of ), begrepp som används för att bedöma en persons funktionsförmåga och behov av hjälp med olika aktiviteter. IADL och PADL. Någon bland de närmaste släktingarna. Betänkande från något av utskott. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi Arbete som bedrivs på olika nivåer i samhället för att förbättra hälsotillståndet i hela befolk- Avser insatser som utförs av anställd personal, eller av andra som är avlönade. Åtgärder som syftar till att bevara god hälsa och förhindra att sjukdomar uppkommer eller Förebyggande åtgärder kan inriktas på enskilda individer, på en grupp eller på hela Se även prevention. Hälso- och sjukvård som ges av sjukvårds- huvudmannen (eller kommunen) i patientens bostad. Insatser enligt socialtjänstlagen som ges av vårdbiträden/undersköterskor i den äldres Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Individuellt behovsprövade insatser som ges till den enskilde efter beslut enligt social- tjänstlagen i både ordinärt och särskilt Insatserna delas in i serviceinsatser och personlig omvårdnad. hemhjälp även trygghetslarm, matdistribution, avlösarservice och ledsagarservice. Åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador inklusive rehabilitering, som regleras av hälso- och sjuk- Instrumentella Aktiviteter i det Dagliga Livet (Instrumental Activities of ), behov av hjälp med mer komplexa aktiviteter, såsom städning, tvätt, inköp, matlagning och transporter m.m. Se även ADL och PADL. Avser insatser som utförs av personer som inte är avlönade. Det kan vara make/maka, familj, annan släkt, vänner, grannar och fri- Se även formell omsorg. Person inom familj och släkt samt i vissa fall vänner och grannar. Närstående är därmed ett vidare begrepp än anhörig. Avser insatser som görs inom hälso- och sjuk- vården och äldreomsorgen för en person som på grund av sitt hälsotillstånd inte själv klarar av att planera och/eller genomföra handlingar som behövs för att tillgodose fysiska, psy- kiska och sociala behov. nämnas hjälp med att äta och dricka, klä och förflytta sig, sköta personlig hygien. Stöd och hjälp åt människor med praktiska sysslor som de inte kan klara själva i syfte att förbättra deras livssituation. Alla boendeformer som inte förutsätter någon form av beslut om bistånd från kommunen. SOU 2003:91 Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Personliga Aktiviteter i det Dagliga Livet (Personal Activities of ), behov av hjälp med grundläggande aktiviteter, såsom hygien, på- och avklädning, intag av mat och dryck och förflyttning m.m. Se även ADL och Förebyggande åtgärder som kan delas in i tre Primär prevention är förebyggande åtgärder som syftar till att förhindra sjukdom Vaccinationer och åtgärder för att förhindra tobaks- och alkoholmissbruk är exempel på sådana åtgärder. tion är åtgärder som syftar till att tidigt upp- täcka tecken på sjukdom eller på olika sätt försöka förhindra att sjukdomen utvecklas Regelbundna hälsokontroller för att spåra t.ex. bröstcancer och högt blodtryck är exempel på denna typ av prevention. prevention är åtgärder där man försöker för- hindra återfall i en sjukdom eller åtgärder som vidtas i syfte att på bästa möjliga sätt kom- pensera olika funktionsnedsättningar. Den del av den öppna hälso- och sjukvården som, utan avgränsningar vad gäller sjukdomar, ålder eller patientgrupper, skall svara för befolkningens behov av grundläggande hälso- och sjukvård som inte kräver sjukhusens medicinska och tekniska resurser eller annan av allmänläkare och distriktssköterskor vid vårdcentraler eller liknande samt av personal inom hälso- och sjukvård. Regeringens proposition till . Riksdagsskrivelse, dvs. regeringen med meddelande om Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Avser de insatser inom som gäller skötsel av hemmet, t.ex. städning, tvätt, inköp och matlagning, i förhållande till andra insatser som avser personlig omvårdnad. Verksamhet som bedrivs med stöd av social- tjänstlagen (2001:453). omfattar handikappomsorg, individ- och familjeomsorg och äldreomsorg. Avser särskilda boendeformer enligt social- tjänstlagen, vilka förutsätter ett beslut om bistånd från kommunen. (SCB:s) årliga lev- Begreppet används inom äldreområdet när man vill beskriva äldres sammansatta behov av vård och omsorg, dvs. enligt både hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen, och där det inte är möjligt eller nödvändigt att göra en närmare (), för Den del av som tillhandahåller insatser för äldre människor, både individuellt behovsprövade och allmänt inriktade insatser. Bostad i en särskild boendeform, hemtjänst och dagverksamhet är exempel på individuellt social jour är exempel på allmänt inriktade –1997 ingick färd- tjänst i äldre- (och handikapp-)omsorgen. SOU 2003:91 Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre En av de största utmaningarna för ett samhälle med en åldrande befolkning är att ordna vården och omsorgen om de äldre i fram- tiden. Denna fråga kan behandlas ur både ett individperspektiv och ett samhällsperspektiv. Utgångspunkter kan vara etiska, ekono- miska, socialpolitiska och juridiska resonemang. SENIOR 2005 har tagit fram detta faktaunderlag och några frågeställningar som på olika sätt berör det offentliga åtagandet inom vård och omsorg. Syftet med detta material är att det ska kunna vara underlag för diskussioner som behöver föras om vård och omsorg om äldre . Frågeställningarna berör på olika sätt alla invånare i samhället, oavsett ålder. SENIOR 2005 vill understryka att detta faktaunderlag inte innehåller några slutliga ställningstaganden från beredningen. Mate- rialet är ett underlag som ingår som en del i beredningens arbete. I avsnitt 2 redogörs för beredningens uppdrag och i avsnitt 3 sammanfattas innehållet i diskussionsbetänkandet Riv ålders- trappan! Livslopp i förändring (SOU 2002:29). Avsnitt 4 behandlar den demografiska utvecklingen och avsnitt 5 vård och omsorg om äldre . I avsnitt 6 redogörs för beredningens utgångspunkter och avgränsningar när det gäller arbete med vård och omsorg. I avsnitt 7 diskuteras den framtidsbild som beredningen presen- terade i diskussionsbetänkandet och möjligheten att förverkliga den inom vård och omsorg. I avsnitten 8–12 presenteras fem om- råden som beredningen anser vara särskilt viktiga att diskutera. Till faktaunderlaget hör sju bilagor. Dessa innehåller en för- djupad information om några av områdena som tas upp i fakta- underlaget. En förteckning över bilagorna finns på s. 93. Den parlamentariska äldreberedningen (S 98:08), som antagit nam- net SENIOR 2005, har i uppdrag av regeringen att skapa förutsätt- ningar för en långsiktig utveckling av äldrepolitiken. Enligt direktiven (dir. 1998:109) är utgångspunkterna för beredningens arbete de förändrade krav som ställs på samhället när både antalet Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre och andelen äldre i befolkningen ökar. Beredningens analyser och förslag skall utformas med tanke på äldres situation i samhället . Resultatet av arbetet ska redovisas till regeringen . Beredningens arbete ska bidra till att de nationella målen för äldrepolitiken uppfylls. Om det finns skäl ska beredningen föreslå nya mål. De nationella mål som beslutade om (prop. 1997/98:113, bet. 1997/98:SoU24, rskr. 1997/98:307) inne- bär att äldre människor skall kunna åldras i trygghet och med fortsatt oberoende, kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, bemötas med respekt, ha tillgång till god vård och omsorg. I sitt arbete ska beredningen belysa skillnader mellan mäns och kvinnors förutsättningar och villkor. Beredningen ska också beakta det ökande antalet äldre med utländsk bakgrund. Av direktiven framgår att det är angeläget att belysa frågor som rör service, vård och omsorg. Dessa områden har dock behandlats av ett flertal utredningar . Regeringen framhåller att beredningen bör ta till vara material som tagits fram av statliga utredningar, myndigheter, , och andra intressenter. Enligt direktiven ska beredningens arbete bidra till att skapa en bred diskussion om äldrepolitikens roll, möjligheter och begräns- ningar. Arbetet ska bedrivas utåtriktat. 2.2Nationella minoriteter och minoritetsspråk har , enligt beslut (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr 1999/2000:69), fem nationella minoriteter och fem erkända minoritetsspråk. De nationella minoriteterna är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. Minoritetsspråken är samiska, finska, meänkieli (tornedalsfinska), chib och jiddisch. Enskilda har bl.a. rätt att få äldreomsorg helt eller delvis på dessa språk i vissa geografiska områden. För samiska omfattar det , , och kommuner och för SOU 2003:91 Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre finska och meänkieli , , , och kommuner. När det gäller vård och omsorg för personer med utländsk bakgrund och för nationella minoriteter finns vissa gemensamma aspekter, som t.ex. språket. Beredningen kommer i sitt arbete även att beakta frågor som berör de nationella minoriteterna. 3Diskussionsbetänkandet Riv ålders- trappan! Livslopp i förändring (SOU 2002:29) överlämnade beredningen diskussionsbetänkandet Riv ålderstrappan! Livslopp i förändring (SOU 2002:29) till regeringen. Diskussionsbetänkandet omfattar ett kapitel om att åldras och ett om en åldrande befolkning. Beredningen presenterar därefter en framtidsbild samt fyra s.k. nycklar, verktyg som ska stödja arbetet med att förverkliga framtidsbilden. Slutligen redovisas bakgrunds- material och exempel på tillämpning av de fyra nycklarna inom tre områden: arbetsliv, samhällsliv och vardagsliv. Beredningen har därefter skickat betänkandet på remiss till ca 200 remissinstanser. Remisstiden gick ut . Följande redovisning bygger på innehållet i diskussionsbetän- kandet. Det redovisade kan därmed i vissa avseenden förändras till slutbetänkandet. 3.1Att åldras och en åldrande befolkning Kapitel 2 Att åldras Åldrandet är en långsam process med stora skillnader mellan olika människor. Det finns stora möjligheter att påverka den del av åldrandet som har att göra med att människor lever och har levat i en viss miljö. Med ett livsloppsperspektiv kan åldrandet ses som en del av hela livet, lika sammansatt och värdefull som de andra delarna. Åldrandet är något normalt och ingen sjukdom. Med ökande ålder ökar dock risken för många sjukdomar. Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Äldre bedömer ofta sin hälsa mer positivt än man skulle kunna förvänta sig utifrån resultaten av mer objektiva mätningar, t.ex. en läkarundersökning. Äldres hälsoproblem består ofta av två eller flera icke-akuta sjukdomar eller funktionshinder. Kunskaper om hur sådana kombinationer påverkar det dagliga livet är otillräckliga. Kön, etnicitet och socioekonomiska förhållanden är faktorer som i hög grad påverkar situationen för äldre människor under åldrandet. Skillnader mellan individer och grupper tenderar att öka med stigande ålder. Kapitel 3 En åldrande befolkning Den demografiska utvecklingen kommer att innebära att antalet äldre ökar 2030. Ökningen kommer enligt prognoserna att vara störst bland de äldsta. Medellivslängden beräknas vara högre för kvinnor än för män, ända fram , medan ökningen av medellivslängden beräknas bli större för män än för kvinnor. Detta medför att kvinnoöverskottet kommer att minska i åldern 65 , men öka bland personer som är fram . Andelen äldre personer med utländsk bakgrund kommer att öka . De demografiska förändringarna beräknas leda till ökade skill- nader mellan olika geografiska områden i . Den svenska ekonomin kommer att påverkas av bl.a. de demo- grafiska förändringarna. Olika prognoser visar att ekonomin kan befinna sig i en svår situation . Samma prognoser visar på en fortsatt ökning av den genomsnittliga materiella standarden. Hur denna standard skall fördelas kan därför bli en betydande utmaning för hela samhället. Det politiska beslutsfattandet måste kunna möta konsekvenserna av en åldrande befolkning utan att det uppstår stora motsättningar inom och mellan olika åldersgrupper. Morgondagens äldre, dvs. de som är , förefaller ha relativt goda egna resurser. Det gäller såväl hälsa som ekonomi, sociala nätverk och utbildningsnivå. Den framtida utvecklingen av dessa resurser kommer att påverkas av flera faktorer, där kunskaperna är mycket begräsande. Ändrade familjemönster och ny teknik är exempel på sådana faktorer. SOU 2003:91 Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Skillnaderna i tillgång till olika resurser bland äldre personer kan bli betydligt större än vad som varit vanligt i . Den ökade medellivslängden gör att flera generationer kommer att ingå i äldregruppen, vilket innebär att skillnader mellan dessa kommer att få genomslag och i högre åldrar än vad vi varit vana vid. Skill- nader mellan kvinnor och män, olika socioekonomiska grupper och mellan invandrare och personer födda i kommer sannolikt också att bli större och tydligare inom vissa områden. 3.2Om vård och omsorg I beredningens diskussionsbetänkande Riv ålderstrappan! Livslopp i förändring redovisas följande angående arbetet med vård och omsorg: Frågor som berör vård och omsorg kommer att redovisas i bered- ningens slutbetänkande. Arbetet med dessa frågor skiljer sig något från arbetsprocessen inom de områden som tas upp i diskussions- betänkandet.