sou · GRB390d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Det framkom under vår fortsatta dialog att just denna forskningsenhet hade svår ekonomi på grund av att de statliga anslagen försvinner . De hade sagt upp medarbetare. Utredningen framförde då tanken att den svåra ekonomin kanske delvis berodde på att man inte tillräckligt tydligt hade visat nyttan med verksamheten och att vår studie ju var en chans att göra det, eller träna upp förmågan (alternativt ändra själva forskningens inriktning). Exemplet illustrerar sannolikt att det finns olika attityder till och förmågor att visa på kopplingar mellan forskning och nytta. Många beskrev svaret på frågan om nytta genom att diskutera vilka syften projekten hade och vilka ambitioner som fanns med dem. Syften och ambitioner i all ära, men det räckte inte som giltigt svar för våra frågor. Dock är vi medvetna om att nyttan ibland finns men är svår att fånga. Det kan alltså finnas fall där nyttan inte kan beskrivas men där den de facto finns. Vi har noterat olika ambitionsnivåer gällande nyttobeskrivning. Vissa FoU-enheter anstränger sig för att utvärdera och analysera effekterna av sin verksamhet och dessa har lätt att ge konkreta svar på frågan om nytta. Vår slutsats är att synen på nytta och värde starkt varierar mellan olika personer som representerar forskningsenheterna. Långt ifrån alla kan eller vill beskriva nyttan på det konkreta sätt vi önskade. Det finns dock många som verkligen gör det, så bilden är kluven. Forskning är också riskprojekt. har man en förhoppning om nytta, men det visar sig att projektet inte lyckades. Detta anser vi vara naturligt och positivt, eftersom också misslyckade projekt är viktiga. När man står vid ett vägskäl i skogen och går fel väg för att sedan behöva vända och gå tillbaks till vägskälet har man med sig en erfarenhet som man inte hade tidigare. Denna erfarenhet om att förra vägen var fel har ett värde.6 Vad menar vi då med oklara nyttobeskrivningar? Här är ett exempel från en FoU-enhet: Konkret resultat: Policyn med riktlinjer har blivit ett ramdokument för arbetet med barn och unga i [länet]. Dokumentet är fastslaget av fullmäktige i kommunerna och arbetet med, att med hjälp av policydokumentet arbeta fram lokala handlingsplaner har påbörjats. [Forskningsenheten] finns med som stöd i det arbetet. Man har även i kommunerna beslutat om att en utvärdering av arbetet ska följas upp och utvärderas av [Forskningsenheten]. Det talas i citatet om policy och riktlinjer samt att det blivit ett ramdokument. Vidare talas om att det blivit fastslaget av fullmäktige och att man ska ta fram handlingsplaner. Vad policyn egentligen handlar om framgår inte, liksom i vilken grad den följs. Inte heller framgår vilken betydelse fullmäktige- beslutet har. Man ser att syftet är att ta fram handlingsplaner. Detta är sålunda inte gjort och inte heller beskrivs vilken nytta dessa planer förväntas ha. De fortsätter: Dokumentet är framåtblickande och är ett steg i en långsiktig process för att förbättra barns och ungdomars livsvillkor i [länet]. 6 Se Renander, B. (1999). En bra idé – Hur den kreativa processen förvandlar problem till nytta och nöje. : Orv Filmproduktion. också krav på verksamheterna att förbättra samverkan och ta vara på den kompetens som finns inom varje enhet.7 En kritisk betraktare kan utläsa att det sker en uppräkning av ord som framåtblickande, långsiktig process och förbättra samverkan. Men man förstår inte vad det konkret handlar om eller vilket konkret värde det ger för någon aktör. Ett annat exempel på svårigheten att beskriva nyttan kan illustreras med ett brev från en kanslidirektör tillika ordförande i ett regionalt forskningsråd. Han skrev: Däremot finns ingen dokumentation över vilka effekter forskning haft på de verksam- heter som tog dela av resultaten. I en kommentar till detta konstaterande han: I annat sammanhang med SBU:s rapporter har jag fått klart för mig hur svårt det är att mäta effekter av implementering. Det föder två frågor: Är det sant att det inte är möjligt att bedöma effekter av forskning på de verksamheter som tar del av den? Vad är det som säger att man ska mäta resultaten av forskning. Ett annat sätt är att analysera och problematisera resultaten. Mätning ser vi alltså som en bland många ansatser för att bedöma forskningsresultat.8 Ovan har vi diskuterat att vissa FoU-enheter har svårt att visa sin nytta. Kanske beror det på att de inte har information om nyttan eller kan beskriva den? Kanske beror det på att de inte har någon nytta att visa upp? Låt oss lämna diskussionen om dem som inte ville eller kunde beskriva någon konkret nytta. Ännu viktigare att föra fram är att många hade den viljan och förmågan. Här följer exempel. FoU-enhet för äldre finns vid på . Det första och största projekt som de genomfört omfattade 7 delstudier kring vård i livets slutskede. Dessa rapporter presenterades . De viktigaste slutsatserna av det samlade arbetet, samt ett förslag till handlingsplan, sammanställdes i en rapport. Materialet tillställdes stadsdelarna i samt som underlag för fortsatta diskussioner avseende utveckling och organisation av den palliativa vården. De båda arbetsgivarna har i det rådande samverkansavtalet tagit hänsyn till synpunkterna och gemensamt kommit överens om 7Vi valde att anonymisera FoU-enheten efter påpekande av politisk karaktär på tidigare manusutkast. 8Det finns en omfattande vetenskapsteoretisk diskussion kring detta. Att saker och ting kan beforskas genom tolkningar, tankar och problematisering som kontrast till mätning av sanningar är en tanke som går tillbaka till personer som (1813–1855) och (1859–1938). att utveckla den palliativa vården i den riktning som föreslås i handlingsplanen. Detta är ett exempel på hur forskning leder till handlingar som i sin tur skapar nytta och värde för t.ex. vårdgivare och framförallt medborgarna. är inriktad mot individ- och familj inom i , och kommuner. En av deras studier syftade till att undersöka hur barn i olika åldrar ser på sina villkor i en familj där modern misshandlas. Studiens resultat visade att barn förhåller sig på olika sätt. Tre olika förhållningssätt kunde urskiljas. De yngsta barnen normaliserar våldet. De lite äldre ursäktar och förklarar faderns våld, medan de äldsta ser våldet som något definitivt onormalt och ser också fadern som ansvarig för sina handlingar. Det framgick att barn tycks genomgå en sorts medvetandehöjande process och att en faktor som har betydelse i denna process är i vilken mån omgivningen tar avstånd från våldet. För barn där någon varken i eller utanför familjen talar om eller tar avstånd från våldet ses det som en normal händelse. Ju fler människor barnet möter som tar avstånd från våldet desto större är möjligheten att barnets förståelse för vad som har hänt i familjen ökar. I studien framkom också att inte bidragit till att öka barns förståelse för sin situation. Tvärtom hade barnens situation osynliggjorts. De hade inte blivit samtalade med, inte blivit trodda på eller tagits på allvar. De gavs inga förklaringar eller information om planerade åtgärder. Projektet har redan lett till ökad reflektion och tankearbete kring barnens situation. Och alla i den berörda arbetsgruppen är delaktiga i denna process. Gruppen har numera ett mer medvetet och genomtänkt barnperspektiv. Barnen blir inte passiva sidofigurer som tidigare, utan medaktörer på ett nytt sätt. Därmed har vi ännu ett exempel på att forskning leder till nytta och värde för medborgarna. FoU-forum, , berättade om följande projekt: Om en konstgjord höftled lossar brukar en del av benfästet runt ledskålen försvinna. För att en ny ledskål skall sitta stadigt behöver man dels göra en bentrans- plantation, dels sätta in ett implantat för att stödja ben- transplantatet och den nyinsatta konstgjorda ledskålen. Syftet med projektet var att studera beninväxten med hänsyn till PET i malet bentransplantat i bäckenbenet samt att korrelera detta till andra författares histologiresultat efter liknande operationer. Studien resulterade i utveckling av titaniumplattor, konstruktion av en benkvarn och utveckling av att använda humant ben istället för Detta är ett exempel på hur forskning leder till praktiska produkter och metoder till gagn för sjukvården och inte minst patienter. Flera FoU-enheter illustrerade att bedrivandet av forskning är en förutsättning för att kommuner och landsting ska kunna tillgodo- göra sig forskningsresultat från andra delar av världen. i är ett sådant exempel. Utgångspunkten i ett av projekten var problem med befintliga metoder att behandla och diagnostisera bröstcancer. var resultatet avhängigt de enskilda kirurgernas hantverksskicklighet. Om patienten hade otur behandlade en mindre skicklig kirurg, vilket kunde få förödande konsekvenser. hämtades en ny metod hem genom ett studiebesök vid i , och i . Efter flera svenska testbehandlingar kunde man dra en positiv slutsats: Metoden fungerade tillfredsställande även i våra händer. En person utan forskningskompetens hade troligen inte ens kommit på tanken att åka till studera en ny avancerad metod. Framförallt hade man inte kunnat ta hem metoden om man inte haft synnerligen kvalificerade forskare. vid FoU-enheten på i gav en mycket problematiserande beskrivning av frågan om forskningen och dess nytta, en beskrivning som var publicerad i deras 20-årsjubileumsbok. Ett av de många exempel han tog upp var följande (nästan ordagrant citerat): publicerades en undersökning av 23 slumpvis valda grundskolor i . Resultaten visade att många elever hade sådana problem att de borde ha anmälts till socialnämnden enligt 71 § Socialtjänstlagen. I själva verket var det bara var tionde elev med dessa problem som också blivit ett anmält fall. När anmälningar gjordes tog det ofta mycket innan det skedde. Resultaten antydde att skolpersonalen först försökte stödja eleven med hjälp av de resurser som fanns tillgängliga i skolan. Två förklaringar till den låga anmälningsviljan är dels att många saknade kunskap om lagstiftningen, dels att skolpersonalen misstrodde och dess förmåga att hjälpa. Dessa resultat uppmärksammades av dåvarande skolförvaltning och satsades stora resurser på att informera skolor om resultaten. Under presenterades under- sökningen vid 20 nationella och internationella konferenser, varav sju riktade sig till anställda i . Undersökningen har också refererats i fyra statliga offentliga utredningar och i två departe- mentsskrifter. I det här fallet fick ett genomslag både i skolor och i skolor i andra delar av . En uppföljning av samma 23 grundskolor visade också att skolpersonalens kunskap om anmälningsskyldig- heten hade förbättrats, att andelen elever som anmäldes till hade fördubblats jämfört med samt att den egna elevvården hade utvecklats.9 visade uppföljningen att skolpersonalen visade lika stort misstroende mot som och att det – trots den fördubblade andelen anmälningar – endast var en av fyra elever som skulle anmälts som också blev det. reflekterade: I [det sistnämnda avseendet] hade alltså bara haft en begränsad betydelse. Vi rekommenderar att läsa jubileumsboken i sin helhet, för den belyser tydligt de frågor som vi här diskuterar. Inte minst visar exemplen hur kvalificerad forskning bidrar till att avliva myter som tenderar att få spridning med hjälp av massmedierna. Flera exempel visade att forskningen skapar värde för olika former av utbildningar. I de fallen vandrar sålunda forskningens nytta via utbildning. I de fallen skapar forskningen nytta och värde för lärare och handledare. Sammantaget är det omöjligt att helt överblicka alla vägar på vilka forskning skapar nyttor och effekter, men de exempel som angivits här ger en bild på några av dessa vägar. Ett försök att sammanfatta det omfattande materialet ges i tabell 3. Observera att våra tolkningar enbart bygger på det material som inkom till utredningen. Mer forskning krävs för att få fram en mer robust överblick. 9 Vi är medvetna om att kausaliteten kan diskuteras. Men insatta personer som finns i de berörda sammanhangen säger att det var just de uppmärksammade resultaten som medförde förändringarna. Forskningsverksamheten – en översikt. Beskrevs nytta/effekter nytta/effekt? besvär, förebyggt återfall 39 nya företag och 177 Indirekt ökad dialog mellan politiker och tjänstemän. Något oklart vilka konkreta resultat som genererats. varandras yrkesroller på ett betydelsen av forskning i Beskrevs nytta/effekter nytta/effekt? operation i buk som ger besparing på ca 3 miljoner för patienter med bl.a. Bättre system för att lotsa patienter till rätt Avlivande av myter om Framtagning av nya kuddar Beskrevs nytta/effekter nytta/effekt? (AD/HD). Ökad press på läkare att skriva sjukintyg med Äldre-, individ- och Vård i livets slutskede (PFC) i ger behandlare tillgång till Beskrevs nytta/effekter nytta/effekt? Hur uppkommer forskningsprojekten? Den centrala frågan i vår studie var vilka nyttor forskning skapar. Frågan om hur projekten uppkommer kan därför inte ges ett uttömmande svar. Dock kan noteras att många FoU-enheter finns nära eller i själva den praktiska verksamheten. Det gör att praktiska problem ofta är den faktor som driver fram valet av forsknings- projekt. Politik är en annan faktor som ofta ligger bakom att olika projekt och nätverksformationer bildas. Inte minst är bidrags- system från t.ex. staten eller EU är en viktig faktor. Vad kan sägas om forskningens inriktning och karaktär? Kommunerna har som framgått satsat betydande resurser på systematisk kunskapsutveckling med stöd från staten. En viktig notering är att kommunerna själva i hög grad har bestämt vad de vill använda forskningsmedlen till. Men man kan ställa frågan om vilken kvalitet forskningen har. Vår bedömning är att det finns mångfald när det gäller kvaliteten. Många har mycket hög kvalitet. har också konstaterat att verksamheten vid FoU- enheter inriktade på individ- och familjeomsorg är mycket värdefull. Den bidrar till att utveckla socialarbetarnas kunskaps- sökande och de noterar att socialarbetarna är mycket aktiva i forsknings- och utvecklingsverksamheten. Det stämmer med vår bild. En relaterad fråga är vad man egentligen menar med forskning och vilka kriterier som gäller för god forskning. Ett argument för att kommunerna borde bedriva egen forskning via FoU-centra är inte bara att de kan generera egen kunskap. är också en förutsättning för god dialog med universitet och högskolor, dvs. för att få del av forskning som sker i andra delar av landet och världen. Ett annat argument för att kommunerna borde driva egen forskning är att de har en unik access till studieobjekten. Universitet och högskolor har sällan samma närhet till exempelvis omsorgsområdets praktik. Vidare har kommunerna ett starkt intresse och engagemang för sin forskning, vilket kan relateras till det ganska svala intresse som universitet och högskolor visat historiskt för dessa frågor (i relation till andra). Ytterligare ett argument för egen forskning är att praktiksidan då får en närhet till forskningen. Vilken roll spelar universiteten? I studien Det dolda universitet från Forskningsråd fördes i hög grad diskussionen om forskningsenheterna contra universiteten. Man talade i termer av forskningsenheterna som ett alternativ till universiteten. En fråga man dock kan ställa är vilken roll universiteten och högskolorna spelar för forskningsenheterna. En annan fråga är vad universitetsvärlden som helhet spelar när det t.ex. gäller den omfattande stuktur som finns för publicering av forskningsresultat. Givetvis kan man också ställa motfrågan vilken roll forskningsenheterna spelar för universiteten och högskolorna. Forskningsenheterna har i regel en unik närhet och tillgång till viktig empiri och kan ofta få delta i de konkreta verksamheter om vilka de forskar. De universitetsforskare som också är knutna till forskningsenheterna kan därmed vinna exempelvis s.k. förtrogen- Helt klart finns kopplingar mellan dessa båda världar, t.ex. genom att flertalet personer inom forskningsenheterna är anställda vid något lärosäte eller på annat sätt har en yrkesmässig koppling till universitet eller högskolor. Hur tydlig är deras identitet? Forskningsenheterna har inte sällan en oklar identitet. Ett genomgående problem för oss har varit att identifiera vad som egentligen innefattas i flera av forskningsenheterna. I flera fall pågår verksamheten dessutom på flera orter. Inte sällan sker aktiviteten i form av komplexa samarbeten mellan olika aktörer. Låt oss citera från ett brev utredningen fick. Vi har valt att anonymisera fallet: Institutet . vid [högskolan] är ingen egentlig FoU enhet. Den verksamhet vi bedriver, som är riktad till kommuner och landsting, genomförs i huvudsak i samarbete med FoU enheten. I Institutets egen verksamhet ingår bl.a. en klinisk adjunkttjänst som är sammanhållande för ett nätverk för sjuk- sköterskor i [kommunen], som är intresserade av FoU-arbete. I samarbete med detta nätverk har olika utvecklingsprojekt genomförts t.ex. Förstoppningsproblematik på äldreboenden och utvärderingar av delprojekt inom etikprojekt som kommunen bedriver. Institutet och Avdelningen för beteendevetenskap och socialt arbete är också initiativtagare och ledare för [annan enhet] som är ett nätverk för enhetschefer i [länet]. Detta nätverk har startat och därför inte genererat några konkreta utvecklingsprojekt . För en utomstående är det inte helt lätt att utifrån sådana beskrivningar få grepp om vem som gör vad och hur olika kopplingar ser ut. En del av detta problem handlar om namnen på de olika forskningsenheterna (och på deras projekt). Det har förekommit att forskningsenheten i en och samma information ges tre olika namn och i vissa fall verkar de inte ha fått ett tydligt namn. Ett exempel på detta är FoU-enheten vid Södra primärvård, . Man vet inte om detta är namnet eller snarare att en förklaring till det. Flera namn är dessutom ganska kryptiska, inte minst för personer som i sitt yrke inte arbetar i forskningsvärlden. Exempel på namn som kan upplevas kryptiskt är Region . Verksamhets- mässigt kanske detta inte är någon nackdel men det kan tänkas att sådana fenomen försvårar kommunikationen kring forsknings- aktörerna.10 I tidigare utkast till texten fick vi kritik för att vi lyfte fram namnfrågan som något viktigt. Vi tackar för denna feedback. Spontant kan man förstås tycka att frågan om namn inte är ett dugg viktigt när det handlar om FoU-enheter. Denna uppfattning kan ställas mot det faktum att många av världens mest framgångs- rika forskningscentra är synnerligen medvetna om betydelsen av tydlig kommunikation och de vårdar sina varumärken med stor omsorg. Med tanke på att FoU-enheterna som här berörs har kallats det dolda anser vi att namnfrågan är en liten men noterbar faktor som kan ha gjort FoU-enheterna mer dolda än de annars hade varit för utomstående betraktare. Vi inbjuder till fortsatt diskussion i denna fråga. Det finns dock forskningsaktörer som är tydliga i både struktur och namn. Flera av dessa har också funnits , vilket gör kommunikationen lättare. Ett exempel på sådana är Gerontologiskt Centrum, som funnits och som i sitt namn inkluderar det område man fokuserar i sin forskning. Luckor i forskningen? Flera forskningsprojekt eller utvecklingsprojekt som framkom i studien är ganska konkreta till sin karaktär. Inte sällan finns ett praktiskt problem som söker sin lösning. Ett exempel på detta är projektet och övervikt hos gravida kvinnor – betydelse för graviditetskomplikationer, förlossningsförlopp och förlossningskomplikationer vid Allmänmedicinskt forsknings- centrum i . Syftet där var att undersöka om gravida kvinnor som är bättre tränade har mindre risk för graviditets- och/eller förlossningskomplikationer än otränade. Detta är en viktig typ av forskning, eftersom den ökar säkerheten bakom utsagor vid t.ex. rådgivning eller i samband med behandlingsbeslut. 10 Vi tänker närmast på alla de potentiella personer som skulle kunna ha glädje av att ta del av resultat från en forskningsenhet, men som ännu inte känner till att forskningen eller enheten finns. Samhället kännetecknas av stort informationsbrus och det är viktigt att göra det lätt för människor att identifiera forskningsaktörer och forskning, samt för forskare att identifiera intressanta kunskapspersoner och intressanta studieobjekt. Vidare kan det från finansieringssynpunkt vara klokt att ha tydliga identitet och namn. Ett exempel på detta problem upplevde Cesam med sitt projekt . Här följer ett citat från detta exempel: L&sek har ingen juridisk form utan är bara ett nätverk. Detta har dock debatterats, eftersom den lösa organisationsformen har flera nackdelar. Denna vår har dock L&sek valt att bilda en ideell förening för att vara förberedd på de förändringar som kan komma att ske inför den nya strukturfondsperioden . Lika vanligt är emellertid inte projekt som testar spektakulära hypoteser eller idéer. Inte heller är projekt vanliga som syftar till att frambringa bred helhetssyn över kommuners eller landstingens funktionssätt. Exempel på sådana studier skulle kunna vara hur tillväxtaspekter hänger samman med välfärd och service i en viss kommun. Sannolikt är den typ av forskning mer vanlig vid högskolor och universitet.11 Det ska emellertid noteras att FoU- enheterna i betydande grad finansieras av statens stödsystem. Enligt några bedömare har staten med dessa medel inte för avsikt att stödja sektorsövergripande samverkan. Det finns också en vilja på flera håll bland FoU-enheterna, t.ex. FoU , att bedriva forskning om t.ex. större samband inom välfärdsområdet. Vi skulle vilja formulera saken som frågor: Vilken typ av forskning vill staten, via de aktuella medlen, stödja? Vad vill egentligen FoU- enheterna bedriva för forskning? Vilken forskning borde FoU- enheterna bedriva om man t.ex. väljer medborgarperspektivet? Vår uppfattning är att mycket av det som redan görs är av synnerligen stort värde. Det pågår oerhörda ansträngningar för att t.ex. förbättra vård och omsorg till förmån för många tusentals människor. Möjligen tror vi att FoU-enheterna kan behöva mer finansiella resurser för att vidga forskningen. 6.2.5Resultat II: De mer fördjupade fallstudierna Två fallstudier av FoU-enheter – de som ingick i den mer fördjupade förstudien – samt den om socialtjänstverktyget finns publicerad som en bonusbilaga till utredningen. Dessa författades av samarbetspartners till utredningen med utgångspunkt från de riktlinjer och frågor utredningen formulerade. Till FoU Centrum inom vård och omsorg i och APeL i gavs följande frågor: Hur och när uppkom idén/starten till den innovativa processen (projektet, satsningen)? Vad är det ni har gjort? Vilka faktorer har hämmat processen? Vilka faktorer har stimulerat processen? Vilka effekter har den satsningen/projektet/ verksamheten haft? Var och en av dessa fem frågor bröts sedan ner i en rad olika delfrågor. Vi hänvisas till separat dokumentation för dessa två fallstudier. 11 Se vidare Gidlund, J. (1991). Ny kunskap och förnyelse (Betänkande av utredningen om forskningsprogram för den offentliga sektorn, ). : Allmänna Förlaget (SOU 1991:36). Inför den av vid forskningsråd gjorda fallstudien av socialtjänstverktyget formulerade utredningen följande riktlinjer (här något modifierat): Ansatsen innebär att välja ut ett eller ett par exempel på projekt som återfinns hos någon aktör beskriven i den tidigare gjorda studien Det dolda , och därefter analysera på vilket sätt forskningen leder till nytta. Målet är att beskriva nyttan i så konkreta termer som möjligt. valde exemplet Forskningsråd och projektet . Bakgrunden var följande: Det pågick inom område en debatt om att måste bli mer kunskapsbaserad. Ofta jämfördes det sociala arbetet med medicinen och flera menade att det sociala arbetet måste bli mer evidencebaserat i likhet med medicinen. En av medarbetarna på forskningsråd kom då med en idé att utveckla ett kunskapsverktyg i samverkan med biblioteks- och informationscentral.