sou · GRB377d2 · 2004-01-01 00:00:00 — eller mer utgjor- des av kvinnor inom grupper med modersmålen kinesiska, portugi- siska, polska, ryska, somaliska, thailändska (), tigrinja och vietnamesiska enligt officiella uppgifter. Generellt sett påbörjar kvinnor i högre grad än män studier i sfi inom fyra läsår, vilket redovisas i kapitel 6. Som synes i nedanstående tabell nådde kvinnliga nybörjare läs- året 99/00 i något högre grad målen för sfi inom i snitt 2,5 läsår. Svenska för individer – sfi Nybörjare 99/00, t.o.m. läsåret 01/02 andel (% avrundat till heltal) nått målen för sfi ej nått målen/intyg ej nått målen/avskild Källa: 226, bygger på tabell 8.4 D Vi vet, jfr kapitel 6, att ålder och utbildningsbakgrund har stor betydelse för måluppfyllelsen. Medelåldern för båda könen var den- samma för studerande under läsåret 01/02. Utbildningsbakgrunden för män respektive kvinnor som påbör- jat sfi-studier har varit likartad under läsåren 96/96-99/00. Något fler kvinnor än män är kortutbildade (0–skolgång i hemlan- det). Trots en något kortare skolbakgrund når alltså kvinnor gene- rellt sett i högre grad målen för sfi inom i snitt 2,5 läsår. De allra flesta sfi-lärare är kvinnor. Av tjänstgörande lärare läs- året 01/02 var män. Förutom att de flesta sfi- lärare är kvinnor finns det i så gott som varje sfi-grupp fler kvinnor än män. Det finns därmed anledning att ställa sig frågan om hur detta påverkar utbildningens innehåll, arbetssätt och läromedel samt hur detta påverkar de studerandes måluppfyllelse. Det nationella provet för sfi är ett stöd till läraren vid betygsätt- ning. En utvärdering av prov nummer 12 (2003) visar på mycket små skillnader mellan män och kvinnor vad gäller resulta- tet, vilket tyder på att provet i sig inte gynnar något av könen. Avbrott/studieuppehåll och flexibel undervisning Tabellen nedan visar att i gruppen nybörjare 99/00 hade något fler män än kvinnor gjort avbrott/studieuppehåll vid mättillfället 01/02. (se kapitel 6 för diskussion kring begreppet avbrott/studieuppe- håll.) Svenska för individer – sfi SOU 2003:77 Studerande, nybörjare 99/00, Andel (% avrundat till heltal) avbrott/studieuppehåll t.o.m. läsåret 01/02 därav på grund av Källa: 226, bygger på tabell 8.4 D Tabellen ovan visar att fler män än kvinnor gör avbrott för att arbeta, medan det så gott som enbart är kvinnor som vid mättill- fället inte befinner sig i utbildning p.g.a. barnomsorg. I Skol- verkets/SCB:s uppgifter innebär barnomsorg att den studerande gjort avbrott/studieuppehåll på grund av graviditet/barnledighet eller problem med barnomsorg. I en storstadskommun som utred- ningen besökt kan individerna inte ens anmäla sig till sfi-utbildning innan man har ordnad barnomsorg. Om de studerande inte har barnomsorg per dag medför det att många studerande inte kan delta i t.ex. aktivite- ter inom ramen för (kapitel 8), yrkespraktik eller i sådan hel- dagsverksamhet som vi beskriver i kapitel 12. Även i de kommuner som enbart erbjuder några timmars sfi-utbildning per dag räknar man så gott som alltid med att de studerande gör skoluppgifter och arbetar vidare med sin språkinlärning efter skoldagens slut. Om de studerande måste hämta barnen på dagis direkt efter lektionerna medför det ofta att man inte kan lägga ner den tid man skulle vilja på sina studier, något som ett stort antal studerande vittnar om vid våra kommunbesök. Utredningen vill därför kraftigt betona att de sfi-studerande som bedriver heltidsstudier ska ha till- gång till heldags barnomsorg. Det är viktigt att ansvariga för barn- omsorgen inser att även t.ex. tre timmars undervisning kan inne- bära heldagsstudier. I den nu gällande norska kursplanen för motsvarande sfi, Norsk med samfunnskunnskap for vaksne invandrarar, skriver man: Svenska för individer – sfi For heimeverande kvinner med små barn må ein leggje forholda til rette gjennom tilbod om barnepass slik at retten till opplaering blir reell også for denna gruppa. I erbjuder ibland de språkcentra som ger anordnar andra- språksutbildning såväl transporter som kostnadsfri barntillsyn i syfte att möjliggöra att individer med finansiella svårigheter och/eller ansvar för barntillsyn lättare får tillgång till kurserna. Utredningen bedömer att en utökad barnomsorg kraftigt skulle förbättra studiesituationen för gruppen sfi-studerande och bidra till ökad måluppfyllelse och färre antal avbrott/studieuppehåll. Många kommuner uppmärksammat svårigheterna att nå vissa grupper, främst kvinnor, genom sin ordinarie sfi-verksamhet och erbjuder därför t.ex. sfi-utbildning i de stadsdelar där kvinnorna bor, anordnar mamma-barn-kurser och barnpassning för föräldra- lediga, anordnar sfi i anslutning till barnens skola mm. Utredningen anser att detta är lovvärda initiativ, men menar att det är olyckligt att detta ofta handlar om en alternativ svenskundervisning i vän- tan på sfi, dvs. inte efter kursplan eller med motsvarande styrning och kvalitetskrav. Så gott som inga män gör alltså avbrott/studieuppehåll p.g.a. barnomsorg, men däremot för att man fått arbete. Detta kan naturligtvis vara frivilligt, för att man önskar få ett arbete och har fått ett arbete inom sitt kompetensområde. Det kan dock också vara så att mannen skulle vilja stanna kvar i utbildning, men avbry- ter sina studier på begäran eller p.g.a. han känner sig tvingad av ekonomiska eller andra skäl att försörja sin familj. Att män i lägre grad påbörjar sfi-studier inom fyra läsår kan ha samma anledning. För dessa män skulle ett studiestöd antagligen upplevas positivt. Utredningen beskriver i kapitel 12 vikten av att erbjuda en utbildning som och omfattning kan anpassas till de studeran- des situation och därmed kunna kombineras med t.ex. arbete och barnomsorg på deltid. Det befintliga statistiska underlaget om avbrott/studieuppehåll ger dock ingen ledtråd till hur de studerandes individuella mönster ser ut, om t.ex. kvinnor gör fler och längre avbrott/studieuppehåll än män eller om män eller kvinnor återkommer till utbildningen i olika hög grad. En sådan avbrottsundersökning skulle kunna ge en bättre bild av hur män respektive kvinnor upplever sin studiesitua- Svenska för individer – sfi tion och också ge underlag för hur sfi-utbildningen kan stödja indi- vidernas studiegång. Utredningen föreslår en sådan studie i kapitel 6. Ovan har vi resonerat kring samhällets möjligheter att via ökad barnomsorg ge fler individer bättre möjligheter till effektiva sfi- studier. Vi påpekar också att utbildningen bör utformas så att fler kan ta del av den. En tredje viktig del vad gäller kvinnors och mäns lika möjlighet till utbildning är aktörernas ibland omedvetna attity- der till män respektive kvinnor och därmed hur och i vilken om- fattning aktörerna stödjer individerna inför och . Enkätundersökningen i rapporten togs de emot? (Integra- tionsverket 2002) visar skillnader mellan könen vad gäller insatser för flyktingar under introduktionen. En jämförelse mellan män och kvinnor visar att männen bl.a.; har introduktion under fler veckotimmar, deltar i fler typer av insatser samt att män praktiserar i större andel, omfattas av arbetsförmedlingens insatser i större andel, enligt handläggarnas bedömning i högre grad uppnår sina egna mål med introduktionen och också i högre grad uppnår kun- skaper om de nationella delmålen i introduktionen rörande t.ex. kunskaper om det svenska samhället samt arbetsliv. konstaterar i ovan nämnda rapport att kvinnor- nas avbrott och fördröjningar i introduktionen beror på föräldra- ledighet, vård av sjukt barn och väntetider inom barnomsorgen, men menar att ansvaret för barnen inte tycks förklara varför kvin- norna får sämre introduktion. Man konstaterar också att en betyd- ligt större andel män än kvinnor har tidigare yrkeserfarenhet och att männen också är högutbildade i högre grad. Lågutbildade kvin- nor har oftast inte yrkesarbetat medan två av tre högutbildade kvinnor har yrkeserfarenhet från utlandet. Att män bland flyktingar i större utsträckning får del av arbets- förmedlingens insatser oavsett tidigare utbildning kan tyda på att handläggare antingen i högre grad tillmötesgår männens önskemål om arbete och/eller att handläggarna, kanske omedvetet, lägger ner mera arbete på att anskaffa arbete till män oavsett önskemål. Möjli- gen finns anledning att tro att situationen är liknande även för icke- Svenska för individer – sfi flyktingar och att även t.ex. handläggare på hanterar situationen på liknande sätt. från vid har i ett forskningsprojekt inom ramen för Storstadssatsningen i gjort en studie om handläggares bemötande av invandrade kvinnor och män. Hon beskriver handläggningen genom att strukturera den i tre differentieringsformer: den pragmatiska, den stereotypa och den professionella. Dessa former har betydelse för vilka resurser som administreras till kvinnorna och männen. I syn- nerhet den stereotypa differentieringsformen tenderar att miss- gynna muslimska kvinnor. På grund av föreställningar om kön och minoritetsgrupper tillhör dessa ofta inte ens målgruppen vilket följande citat från en av handläggarna, presenterat i ett paper på en konferens (Hedblom 2003), visar: We also has veils from , the Albanian andbut else it is mostly Afghans, Arabs and Somalis. But they are you know.. I should not even consider to receive them here. It depends on which kind of veil you have. If you have a light veilbut if you should have one that covers you with long arms and cover the legs and things like that, you can forget to enter the labour market. (Administrator 1) Detta innebär att många av de muslimska kvinnorna i den stadsdel som präglas av denna typ av handläggning inte får ta del av några resurser. Istället studerar de svenska i form av förstudier till sfi eller är sysslolösa. Utredningen menar att det är mycket viktigt att respektive myn- dighet och handläggare är uppmärksam på sitt bemötande av sfi- studerande. 11.1.4Studerandes syn på sfi och jämställdhet Inom ramen för utredningens resurser har vi inte kunnat undersöka mäns och kvinnors upplevelser av sin utbildning och de val man gör i ovan beskrivna perspektiv, men väljer att referera till Svenska för invandrare – brygga eller gräns? (2002) där tolv turkiska kvinnor intervjuas om sina erfarenheter av att delta i sfi-utbild- ningen. För dessa kvinnor fungerar sfi-kunskaperna både förstärkande och överbryggande i vardagen. Nyttan och glädjen med sfi-studier handlar främst om ökat självförtroende och större möjligheter att agera på olika sociala arenor. Kvinnorna sköter till exempel kon- Svenska för individer – sfi takter med förskola, skola, sjukvård och andra institutioner, vilket i sin tur också leder till en slags ökad vardagsmakt. Eftersom kvin- norna oftast ansvarar för barnen är de i flera avseenden genom sina sociala roller till och med mer rörliga i det offentliga rummet än männen. Även förbättrade förhållanden inom äktenskapet ses ibland som ett resultat av erfarenheter av att studera svenska. Själva sfi-utbildningen uppfattas också som en språngbräda till framtida studier och andra möjligheter. Men sfi-deltagarna berättar likaledes om frustrationer, ökade krav och förväntningar genom att studera – de måste kompromissa och förhandla såväl hemma som i skolan. Flera av kvinnorna kommenterar i detta sammanhang vad man skulle kunna kalla om svensk jämställdhet. En norm som de alltså erfar både i och utanför skolan och relaterar till när de för- söker förstå skillnader mellan hur turkiska och svenska kvinnor lever. Återkommande berättar de att de tycks få stå till svars inför svenskarna för det liv som levs. Kvinnorna upplever också att de tillskrivs egenskaper som passiva och bakåtsträvande i det svenska majoritetssamhället – en beskrivning som inte stämmer överens med deras egen självbild. Förvisso berättar kvinnorna hur de till viss del (re-)producerar etablerade könsrollsmönster, men pågår också bearbet- ning och omtolkning. Några av sfi-deltagarna talar om sig själva som traditionsförmedlare för sina barn mellan det gamla och det nya – att de särskilt som mödrar är brobyggare. Vi har ovan strävat efter att ge en bild av mäns respektive kvinnors tillgång till sfi-utbildning. Det blir då tydligt att barnomsorgen för många är en avgörande faktor och vi vill betona vikten av att sfi- studerande har ordnad barnomsorg och att man får tillgång till barnomsorg för heltidsstudier. Vi menar att det är sfi-utbildningens ansvar att förmedla detta behov till ansvariga för barnomsorgen i kommunen. Utredningen menar också att det finns behov av fortsatt forsk- ning kring hur kvinnor och män upplever sfi-utbildningen i förhål- lande till sin situation i hem, samhälle och arbetsliv. Vi hänvisar i övrigt till de förslag vi lägger i kapitel 10 och 12 som syftar till att öka sfi-utbildningens flexibilitet. Svenska för individer – sfi 11.2Studerande med kort utbildningsbakgrund Ett högteknologiskt kunskapssamhälle som vårt ställer höga krav på förmågan att förstå och använda tryckt och skriven information. Den läs- och skrivfärdighet som för bara 40–i ansågs tillräcklig för vuxenlivets krav räcker inte . Men behovet av och synen på läs- och skrivfärdighet och därmed på kunskap och kunskapsöverföring varierar inte bara från tid till tid utan även från samhälle till samhälle. I det moderna samhället sker utveckling av kunskap till allra största delen via skrift. Att vara läs- och skrivkunnig är då en cen- tral aspekt av vuxenidentiteten och därmed ofta en förutsättning för att kunna fungera i vuxenlivets olika roller och i sociala situa- tioner; att kunna rösta, söka jobb, kommunicera med barnens skola osv. Många kortutbildade inom sfi kommer från flerspråkiga samhäl- len där skriften inte är en förutsättning för att kunna delta i sam- hällslivet eller har kanske inte haft möjlighet att gå i skola, p.g.a. krig, diskriminering eller förtryck av olika slag. Man kan ha tilläg- nat sig en muntlig språkfärdighet för vardagliga situationer på flera språk utan att kunna skriva. Man kan ha hanterat skriftspråkliga situationer genom att t.ex. ha tillgång till en läs- och skrivkunnig person som man fått hjälp av vid behov. Det kan vara först här i som man upptäcker detta samhälles krav för att kunna fun- gera i vardags-, samhälls- och arbetsliv och det är här man blir kortutbildad eller analfabet. Att vara kortutbildad eller analfabet innebär inte att man saknar kunskaper. Snarare innebär det, jämfört med människor som ser skriftlig kommunikation som självklar och ibland överlägsen den muntliga, att man har ett annat utgångsläge för livet i detta sam- hälle. Man har kanske en annan livserfarenhet genom att man lärt sig saker i livet utan att ha haft skriften som redskap för lärande. Lika troligt som att en människa uppvuxen i stadsmiljö i skulle känna sig tafatt på landsbygden i ett land i en annan världsdel kan dessa sfi-studerande känna sig främmande här, men likväl ha varit väl etablerade med hög status i sin hemmiljö. I detta avsnitt resonerar vi först kring måluppfyllelse inom sfi för studerande med kort utbildningsbakgrund. Utifrån begreppet litte- racitet diskuterar vi sedan sfi-utbildningen och alfabetisering efter- som dessa ska integreras för den studerande. Svenska för individer – sfi Inom sfi-utbildningen fanns /02 cirka 40 000 stude- rande. Av dessa hade en utbildningsbakgrund på 0–i hemlandet och benämns kortutbildade i betänkandet i enlighet med SCB:s och terminologi i statistiska redovisningar. Denna andel inom sfi har ökat då var kortutbildade. I detta avsnitt redovisar vi även uppgifter för studerande med 7–9- årig skolbakgrund, då även dessa har rätt till grundläggande vuxen- utbildning. Av de studerande på sfi 2001/02 hade stude- rat 7–i hemlandet, medan hade en utbildning eller mera med sig till . Detta innebär att cirka en tredjedel av de studerande inom sfi är ovana eller mycket ovana vid teoretiska studier och formell språk- inlärning, vilket är en stor utmaning för såväl anordnare som stude- rande. Flera utvärderingar har visat att det behövs ökade kunskaper om dessa studerande, deras förutsättningar och behov (1997, 1998, 2003e, SOU 2002:27). En individ kan kunna läsa och skriva antingen på det latinska alfabetet, på sitt modersmål eller på flera alfabet. Att vara moders- målsläsare innebär att man kan läsa och skriva på sitt modersmål men inte behärskar det latinska alfabetet. En människa som är analfabet kan inte läsa och skriva på sitt modersmål. Individer som inte har kunskaper i ett ämne motsvarande de kun- skaper som ska uppnås i den svenska har enligt skol- lagen rätt att studera detta ämne inom grundläggande vuxenutbild- ningen. Enligt styrdokument ska kortutbildade invandrares och analfa- beters läs- och skrivutbildning kunna ske inom ämnet svenska som andraspråk i grundläggande vuxenutbildning. Språkutbildningen ska däremot ske inom sfi, där också målen kring lärandestrategier, kulturella och språkliga erfarenheter samt samhällslivsorientering ska uppnås. För invandrare som lär sig läsa och skriva på svenska bör alfabe- tiseringen och språkinlärningen för individen ske integrerat, vilket illustreras av grå fält i kursplanen för sfi (se kapitel 4). Svenska för individer – sfi och kortutbildade som är nybörjare i svenska måste först lära sig förstå någon talad svenska innan de kan påbörja sin läs- och skriv- utveckling. Därefter sker muntlig språkinlärning och läs- och skrivinlärning integrerat inom de två skolformerna så att tal och skrift kopplas samman och stödjer varandra. Modersmålsläsare behöver lära sig använda det latinska alfabetet inom ramen för svenska som andraspråk i grundläggande vuxenutbildning. Stude- rande med kort skolbakgrund kan behöva utveckla sin läsning och skrivning parallellt med sfi-studier i utbild- ningen. Alfabetisering kan även ske på individens modersmål, vilket innebär att den studerande inte behöver förstå talad svenska först utan kan delta i alfabetiseringsundervisningen och sfi parallellt. De svårigheter som studier i två olika skolformer medför ur individ- och organisationsperspektiv diskuteras i bl.a. kapitel 9, där utredningen föreslår att sfi ska inordnas i komvux. De uppföljningssvårigheter som kan följa på att de studerande studerar inom två skolformer diskuteras i kapitel 6. Där framgår att sfi-studerande i vissa kommuner registreras enbart som studerande inom grundläggande vuxenutbildningen, men också att det omvända förhållandet finns. Följande uppgifter framtagna av SCB för utredningen som visar hur många sfi-studerande som också var registrerade på svenska som andraspråk inom grundläggande vuxenutbildningen får tolkas med detta i åtanke. Antal studerande inom både sfi och Svenska som andraspråk inom Läsåret 01/02 studerade 8 297 individer med 0–6 årig utbildnings- bakgrund på sfi enligt officiella uppgifter. Samma läsår fanns 6 539 med 7–9 årig bakgrund registrerade som sfi-studerande. Kortutbildade befinner oftast sig i utbildningen . Detta kan i kommuner med upphandlingsförfarande medföra svårigheter att upprätthålla en kontinuitet vad gäller anordnare och därmed lärare och arbetssätt, lokaler m.m. Utred- ningen vill betona att för gruppen kortutbildade har en sådan kon- tinuitet en stor betydelse för tryggheten och därmed framgången i studierna. Svenska för individer – sfi 11.2.3Måluppfyllelse, avbrott/studieuppehåll Utredningen resonerar kring måluppfyllelsen inom sfi-utbild- ningen i kapitel 6, men vill här diskutera dessa frågor utifrån kort- utbildades perspektiv. Sfi-studerande med kort utbildningsbakgrund hade, enligt tidi- gare kursplan, en mycket lång väg att gå för att nå det enda målet sfi-nivå. Den nya kursplanen visar på möjligheterna till differentie- rad målsättning och det återstår att se vad denna möjlighet får för konsekvenser för måluppfyllelse och för hur de studerande upple- ver studierna. Det är viktigt att framtida utvärderingar av de olika studievägarna och utgångarna görs även utifrån de kortutbildade studerandes perspektiv. Många studerande med kort utbildningsbakgrund tänker studera vidare efter sfi. Enligt skollagen har den som har påbörjat utbildning på en kurs i komvux rätt att fullfölja kursen. Denna paragraf innebär att varje sfi-studerande har rätt att fortsätta sina studier upp till och med D-kursens nivå så länge han/hon gör framsteg. Flera rapporter och studier (1997, 2002, RR 2000/01:12) har påpekat att sfi-utbildningen för kortutbildade ofta varit för teoretiskt inriktad och att den inte har tagit hänsyn till den studerandes tidigare kunskaper och eventuella yrkesinriktning. De höga kraven, den långa tiden i språkutbildning, utebliven studie- framgång samt beroendet av socialbidrag kan verka passiviserande och medföra minskat självförtroende för många studerande. Många kortutbildade studerande kan dock ha en hög muntlig språkfärdighet och förvärva läs- och skrivkunskaper, men ändå ha svårt att nå D-kursens mål. Orsakerna till detta kan vara bristande studievana och att läs- och skrivkunskaperna ännu inte blivit till- räckligt automatiserade. Även bristande kunskaper hos lärare och anordnare om dessa deltagares förutsättningar för lärande kan naturligtvis påverka processen. Att kortutbildade studerande behö- ver än studerande med längre utbildningsbakgrund är ganska självklart, liksom att man i utbildning kan behöva göra ett eller flera uppehåll av olika skäl. Svenska för individer – sfi I officiella statistik redovisas ofta hur stor andel av de kortutbildade som uppnår sfi-nivå efter i snitt 2,5 läsår. Uppgifter som tagit fram åt utredningen visar att 12–av studerande med 0–skolbakgrund når sfi-nivå inom denna tids- period. Dessa uppgifter tar inte hänsyn till hur omfattande utbild- ningen inom grundläggande vuxenutbildning varit . andel (%) godkända efter i snitt , för startår 95/96–99/00 Under dessa läsår nådde 34–av den totala gruppen sfi- studerande nivå. Av studerande med utbildningsbakgrund eller mer nådde 40–sfi-nivå . 218 (2002d) visar att av samtliga nybörjare 98/99 godkändes . godkändes och under det tredje året ytterli- gare . Det är alltså inte självklart att allt fler studerande når nivå om man bara fortsätter sina studier. Nedanstående uppgifter, som utredningen fått av , illustrerar hur många av nybörjarna ett visst år som har nått nivå efter ett antal läsår. Andel (%) av varje årskull godkända vid mättillfället 01/02. Utbildningsbakgrund, antal år 95/96, dvs. efter 6,5 läsår i snitt 96/97, dvs. efter 5,5 läsår i snitt 97/98, dvs. efter 4,5 läsår i snitt 98/99, dvs. efter 3,5 läsår i snitt 99/00, dvs. efter 2,5 läsår i snitt Svenska för individer – sfi Av statistik vet vi också att andelen som gör av- brott/studieuppehåll (se kapitel 6) är större bland kortutbildade Följande tabell framtagen av för utredningen illustrerar detta. Andel (%) av varje årskull i avbrott/uppehåll vid mättillfället 01/02. Utbildningsbakgrund, antal år Tabellen ovan visar att när den studerande befunnit i utbildning är det något mer troligt att man gjort avbrott/uppehåll i sin utbildning vid mättillfället, förutom de med 7–utbild- ningsbakgrund. Tabellen visar också att en stor andel studerande gör avbrott/studieuppehåll tidigt i utbildningen. Under dessa läsår var andelen av den totala gruppen sfi-stude- rande som gjorde avbrott/uppehåll 45–. Av studerande med utbildningsbakgrund eller mer gjorde 39–avbrott/uppehåll . Utredningen finner ingen större skillnad mellan olika lång utbildningsbakgrund vad gäller anledningen till att man gör av- brott/studieuppehåll. Däremot återfinns något större andel kort- utbildade inom avbrotts-/uppehållskategorierna barnomsorg och okänd anledning. Den traditionella synen på läs- och skrivförmåga/läs- och skrivfär- dighet avser enbart förmågan att avkoda och tillgodogöra sig skri- ven information, en förmåga man anses besitta eller sakna. Det har dock skett en förskjutning från att se på språklig kompetens och läs- och skrivkunskaper som rena färdigheter till att istället foku- sera på dessas funktion i olika sociala och kulturella sammanhang.