sou · GRB3111d1 · 2004-01-01 00:00:00 — lämnar uppgifter till taxeringsuppgifts- delen. Kommunerna för uppgifter i byggnads- och adressdelarna. En lång rad myndigheter lämnar beslut om planer och bestäm- melser till lantmäterimyndigheterna för registrering. Användarnas synpunkter visar att utveckling av informations- system och datautbytet är en komplexa verksamheter, där sam- verkan mellan myndigheterna och kommunerna behöver bli bättre. Viktigt för att samverkan skall fungera i praktiken anges vara ett någorlunda gemensamt synsätt. De användare som har erfarenhet av att samverka kring olika delar av fastighetsregistret, är de som starkast uttrycker förväntningar på ett gemensamt synsätt. Användarna pekar på hur en mängd information skickas mellan myndigheter på ett mindre effektivt sätt. Mycket arbete läggs ned och ändå kan ledtiderna bli långa. Ett av hindren är att myndigheterna har olika uppgifter. Infor- mationsförsörjning är en biverksamhet för de flesta. Därmed ses inte heller arbete för en nationell informationsinfrastruktur som viktigt. Användare framför omvänt också att i ökad utsträckning bör ta hänsyn till behov i samverkansparters kärnverksamhet parallellt med sin egen. Flera användare menar att som (statens) dataleverantör har ett särskilt ansvar att tillhandahålla information som effektiviserar andra verksamheter. Det borde också tydligt framgå vilket ansvar har i standardiseringsfrågan. Konkreta samverkansområden som användarna lyfter fram gäller adresser och tätortsinformation. De som har en längre erfarenhet av samverkan med Lantmäteri- verket har nästan enbart positiva erfarenheter. Det gäller ledamöter i Mark- och fastighetsrådet, , Projektledarforum och deltagare i samverkansgrupper för olika gemensamma frågor. Dessa upplever att de och jobbar för samma sak. några fall uttrycks önskemål om en mer utvecklingsinriktad och operativ samverkan som komplement. Vanligare är dock att användarna ger exempel på mindre lyckad samverkan. Några menar att hänvisar till författningar i stället för att söka finna en gemensam syn på roller och uppgifter. Det finns också förväntningar på att Lantmäteri- verket i ökad utsträckning skall anlita extern kompetens till exempel när det gäller datamodellering och programvaruutveckling. Samproduktion av geografiska data blir allt vanligare. Användare med erfarenheter av produktionssamverkan lyfter fram följande exempel. Skånekartan – samproduktion med 33 kommuner via Geodata- center i . Länsöversiktskartan i – samproduktion med . Nationella vägdatabasen – samproduktion med , skogsföretagen och kommunerna. Ortofoton i – samproduktion med och 4 andra skogsföretag/ organisationer. Flygbilder och ortofoton i intresseområde – sam- produktion med . Flera användare understryker vikten av att parterna av Lantmäteri- verket ses som jämbördiga parter och inte som underleverantö- rer, en förutsättning för att samverkansprojekt skall kunna genomföras. En nationell samordning efterlyses Många pekar på den grundläggande informationens betydelse i olika verksamheter och menar att bör ha ett särskilt ansvar för att en effektiv nationell informationsförsörjning kan åstadkommas. Användare vill kunna hämta grundläggande information direkt till sina myndighetssystem och man vill att information från olika källor skall vara samordnad och strukturerad. Informationsstruktur och identiteter skall möjliggöra sammankoppling av olika grundläggande datakällor och verksamhetsspecifik information. ansvar för den (bas)information som behövs för att annan information skall kunna lägesrelateras och samordnas är underförstådd och självklar för flera av användarna, särskilt de som representerar offentliga myndigheter. Att skall ha ett tydligare ansvar för nationell samordning som är central för många verksamheter är en uppfattning som delas av många. Behovet av ett långsiktigt åtagande understryks också. Om ändrar i viktiga strukturer och identiteter får det avgörande betydelse för andra aktörer och deras informations- system. Man efterlyser ett tydliggörande i det statliga uppdraget i detta avseende och eventuellt en författningsreglering. Synpunkter på informationskvalitet och produkter Användare av kartprodukter är i flertalet fall nöjda eller har inga särskilda kommentarer. Deras kvalitetskrav på riktighet, lägesnog- grannhet, läsbarhet och precision i leveranserna är vanligtvis väl uppfyllda. För användare av databaser och informationstjänster där produkter ofta är en del av användarnas verk- samhetssystem, är möjlighet till flexibla uttag och kvalitetsfrågor viktiga. Här är förväntningarna betydligt högre och deras förbätt- ringsförslag mer omfattande. Synpunkterna hänger i hög grad samman med ändrade krav som följer av nya användningsmöjlig- heter som den nya informationstekniken medför. De brister som användarna lyfter fram är riktighet och lägesnoggrannhet. I fastighetskartan har lägesangivelser konstaterats vara felaktiga i samband med att ny positioneringsteknik (GPS) utvecklats och börjat användas för mätningar. En kvalitetshöjning av höjddatabasen efterfrågas av många. Kris- och beredskapsplanering, samhällsbyggnad och utvecklingen inom trådlös kommunikation är beroende av höjddata av god kvalitet. Några användare efterlyser en bättre läsbarhet hos några produkter, särskilt GSD Tätort. Konkurrenternas tätortsbaser anses av vissa vara bättre när det gäller såväl aktualitet och pris som kartografisk läsbarhet. Användarna är i allmänhet nöjda med leveran- ser. De synpunkter som kommit från användarna gäller i många fall förbättringar av informationens aktualitet. önskas exempelvis när det gäller vägarna i Vägkartan och Terrängkartan. Några klagar även på att informationen i GSD Tätort har blivit alltmer inaktuell . De pekar på svårigheterna för att konkurrera med kom- munerna, som har mer aktuell tätortsinformation. Alltfler användare efterfrågar geografiska informationsprodukter som är paketerade på annat sätt än för traditionell kartproduktion. De flesta efterlyser möjligheter till mer flexibla uttag av den geografiska informationen. anger beträffande FastighetsSök och Web-kartan att flera användare vid miljö- och fastighetsdomstolar framfört att kartorna inte motsvarar dom- stolarnas krav. Många användare behöver information som gör det möjligt att zooma i informationen och sömlöst hämta och presentera information med olika ursprungsskalor. I många fall vill använ- darna kunna hantera minst tre och ända uppemot fem av de skalområden som kartor traditionellt utgår ifrån. Dessa behov gäller till exempel Polisen, länsstyrelserna, Rädd- ningstjänsten, trafikverken, skogsföretagen samt de flesta verk- samheter som behöver logistik- och positioneringsfunktioner. Exempel på önskade skaloberoende tematiska paket är vägar och tätorter, administrativa gränser och markanvändning. Ytterligare exempel på produkter som efterfrågas är mycket enkla kartor utan detaljinformation som bakgrundskartor på Internet eller i rapporter. Vägnät kombinerat med tätorts- information från skilda storskaliga produkter efterfrågas av många användare. Alla de som har behov av att kunna göra analyser eller på annat sätt använda informationsprodukterna mer operativt har starka önskemål om en bättre GIS-anpassning. Några lyfter fram betydelsen av bra metadata, så att de kan bedöma hur användbar informationen är för de egna behoven. Andra förbättringar som efterlyses är att länka samman data som ligger i olika skikt i baserna, men har geografiskt samband med varandra. Lantmäteri- verket arbetar redan med detta, men flera användare bedömer att kraven på sådan anpassning kommer att öka. Många användare har förväntningar på att skall använda modernast möjliga teknik med öppna systemlösningar och gränssnitt och möjlighet till on lineförbindelse från användarens handläggningssystem. 3.5Konkurrenternas syn på lantmäteriet Många som är konkurrenter är användare av grundläggande information och ibland också återförsäljare. Det är sällan fråga om ett renodlat konkurrent- förhållande. Det är vanligt att en produkt från ingår som en del i en produkt som framställs av andra företag. information kan också ingå i en applikation, där företaget som utvecklat denna gör det i konkurrens med Metria. Som exempel kan nämnas följande tillämpningsområden: Navigationssystem: Företag som utvecklar navigationssystem och mobila positioneringssystem köper produkter för att integrera dem i egna system som de säljer till bilindustrin och systemleverantörer inom telekomindustrin. Från Lantmäteri- verket köps till exempel adressinformation samt tätorts- och väginformation från grundläggande Geografiska Sverigedata, GSD. Företaget förädlar denna information genom egna presentations- sätt och tillägg av egeninsamlade uppgifter. Informationen integreras i vissa fall i webb-applikationer. Tätorts- och väg- informationen uppdateras via och kommunerna, efter- som de tillhandahåller mer aktuell information än Lantmäteri- verket. Företaget säljer såväl den paketerade informationen som applikationen på marknaden. Fastighetsmäklarsystem: Företag som utvecklar och säljer IT- system och tjänster anpassade för fastighetsmäklarbranschen är även återförsäljare av några av produkter, främst Fastighetsuttag och Fastighetspriser. har en konkur- rent börjat tillhandahålla en alternativ produkt med fastighetspriser för småhus. Företaget som levererar fastighetsmäklarsystem är återförsäljare för både och till konkurrentens produkt. Kundanpassade system: Företag som fungerar som system- integratörer på konsultbasis förädlar en eller flera av Lantmäteri- verkets informationsprodukter till kundanpassade lösningar i vissa fall, på samma sätt som Metria gör åt liknande kunder. Det kan gälla Geografiska Sverigedata med tätortsinformation, terränginfor- mation och översiktlig planeringsinformation. Uppdrag för vissa kunder kan även innefatta urval av vissa skikt från dessa produkter samt fastighetsinformation. Dessa företag kan även förmedla konkurrenternas information genom sina uppdrag, särskilt vad gäller tätortsinformation. Även kommunerna konkurrerar med , bland annat om tätortsinformation. Alternativa leverantörer för alltfler produkter och tjänster De mest kända alternativen när det gäller tillhandahållande av geografisk information finns inom området tätortsinformation och ortofoto. Även på väg- och adressidan finns alternativa leverantörer som konkurrerar, liksom när det gäller enklare underlagskartor och besökskartor som skall publiceras i rapporter och på Internet. Alternativa leverantörer finns även av satellitbilder, flygfoto och höjddata. Fastighetspriser och värderingstjänster är andra exempel där leverantörer finns som konkurrerar med på marknaden. arbete med paketering och förädling av information för internetlösningar, positioneringstjänster, konsu- mentprodukter och andra särskilda tillämpningar har en rad konkurrerande verksamheter inom konsultbranschen. Konkurren- sen gäller i hög grad även utveckling och försäljning av programvaror och särskilda applikationer för internetaktiviteter. Kommunerna är alternativa leverantörer när det gäller tätorts- information, övrig konkurrens finns inom den privata sektorn. De alternativa produkterna uppges av användare konkurrera genom betydligt lägre pris och högre aktualitet, men också genom bättre layout och generösare nyttjanderätter, till exempel för bakgrundskartor på Internet. Alternativa tätortskartor finns för fler orter än de 300 som finns i bas, geografiska databaser som är särskilt intressanta för räddningstjänst, polis och ambulansföretag. Faktorer som påverkar konkurrenssituationen kan även gälla tillhandahållandet, till exempel prismodell, pakete- ring, flexibilitet och sömlöshet gentemot övriga . Konkurrenterna menar – liksom många användare – att det är ett problem att bedriver affärsverksamhet som verket har monopol på viss verksamhet. Konkurrenterna pekar på osund eller bristande konkurrens, lågt förtroende och brist på öppenhet. Misstankar finns hos konkurrenterna om korssubventioner, till exempel att lägre pris tas ut för data om kunden köper tjänster av Metria. Andra misstankar är att priser dumpas kraftigt för att hindra konkurrenter. Metria anses också ha en stor fördel av kundernas tilltro till myndigheter. En konkurrent som skall lägga anbud på en informationstjänst i form av en paketerad internetapplikation som innefattar infor- mation, vågar inte ta kontakt med angående priser m.m., eftersom man anser att risken är stor att även Metria deltar i upphandlingen. Ett annat exempel är ett företag som säger sig ha tvingats lägga om hela sin affärsstrategi och vända sig mer till utlandsmarknaden, på grund av vad företaget anser vara osund konkurrens från Metria. Konkurrenterna anser att det är oklart hur arbetsfördelning och ekonomin ser ut mellan säljarna på Metria och den ansvariga i myndighetsdelen. Man menar att det råder en otydlig ekonomisk och organisatorisk avgränsning av uppdragsverksamheten och att detta är grundproblemet. Gränssnittet mellan myndighet och marknad behöver bli tydligare Konkurrenter menar att två roller leder till omotiverat höga priser, osund eller bristande konkurrens, lågt förtroende och brist på öppenhet. Man efterlyser ett tydligare statsuppdrag. bör koncentrera sig på kärnverksamheten och sluta utveckla och sälja programvaror samt vidareförädla information. En större tydlighet menar man krävs för att alla marknadsaktörer skall få samma villkor. Resultatet skulle bli en öppnare och snabbare utveckling av den geografiska informationstekniken. Konkurrenterna hänvisar exempelvis till som producerar enbart grunddata, inte färdiga produkter som andra har möjlighet att bygga upp. De som företräder ett avskiljande av Metria för fram tankar om olika grad av privatisering. Några menar att all verksamhet för vilken alternativa leverantörer finns bör säljas ut. Man hänvisar även till den privatisering som i allt högre grad sker inom andra samhällsområden. Många efterlyser också en tydlig policy från sida vad gäller uppdragsverksamheten. Lantmäteriverkets priser är höga Konkurrentföretagens synpunkter på behovet av utvecklade prismodeller för produkter stämmer väl överens med övriga användares uppfattning. Det gäller exempelvis att information i högre grad skall kunna tillhandahållas till uttags- kostnad eller marginalkostnad. Ett problem som konkurrenterna nämner i sammanhanget är att redan uttagskostnaden är hög, vilket anses hänga samman med att datasystemen är omoderna och att det är svårt att effektivisera uttagen. Ökad grad av samverkan önskas Flera av konkurrenterna efterlyser en ökad samverkan med , särskilt när det gäller systemutvecklingsinsatser. Konkurrenter som levererar alternativa system för att hantera till exempel fastighetsinformation i kommunerna önskar att system- utvecklingsarbetet på ömse håll i högre grad skall integreras med varandra och grundas på så kallade öppna standards, där anslutande system och baser byggs upp i samverkan mellan och systemutvecklingsföretag. Företagen efterlyser snabbare och klarare besked om vilka tekniska och begreppsliga gränssnitt samt vilken modell för överföring som skall användas. Många anser det viktigt för både slutanvändare och system- leverantörer att vara med i planeringsprocessen och kunna påverka utvecklingsverksamhet redan i tidiga skeden. Många efterlyser en större lyhördhet från sida och önskar att mer kundorienterade attityder var utbredda inom verket. Konkurrentföretagen är dock klart positiva till Lantmäteri- verkets tekniska kompetens. Konkurrenterna anser att en ökad grad av samverkan vore bra för ömsesidig vinst. Samverkan behövs för att främja en bred använd- ning av informationen, till exempel att utveckla 24-timmars- myndigheten och andra moderna tjänster. Man önskar också en ökad grad av samverkan kring gränssnitt och standarder och anser att bör ha en samordnande roll. Utredningen har låtit undersöka användarnas behov och önskemål inom området fastighetsinformation och geografisk information och tagit del av deras bedömningar av hur användningen av olika produkter förväntas utvecklas . Frågor om framtida behov har ställts såväl vid intervjuer som i enkäter. Bedömningar har på så sätt kunnat hämtas in från representanter för företag och myndigheter inom många samhäll- sektorer. Utredningens slutsats är att inom de berörda samhällssektorerna kommer behovet av både fastighetsinformation och geografisk information genomgående att öka. Ökningstakten kommer dock att påverkas av en rad faktorer, bl.a. av förmåga att möta användarnas krav vad gäller produkternas pris och kvalitet. Lägre pris skulle öka efterfrågan på rikstäckande information Ett avgörande hinder för ökad användning av produkter anges vara de gällande reglerna för nyttjande och de prisnivåer som tillämpas. Särskilt de statliga myndigheterna menar att med lägre priser eller generösare nyttjanderätter skulle efter- frågan öka, särskilt på de dyraste produkterna som fastighetskartan. Det gäller i synnerhet när behoven avser hela riket och användningen gäller t.ex. strategiska analyser. Flera menar att Lantmäteriverkets prismodell är dåligt anpassad till myndighets- utövning. Många myndigheter anger att man av budgetskäl inte kunnat utnyttja information i den utsträckning som verksamheten skulle behöva. Vi drar därför slutsatsen att efterfrågan skulle öka med en ändrad prisbild. Behov av bättre kvalitet i nuvarande informationsprodukter Andra hinder för en bredare användning av produkter gäller möjligheterna att använda dem i geografiska informationssystem, med de möjligheter till sökbar information, interaktivitet och analyser som sådana system erbjuder. För denna typ av användning, där behoven väntas öka väsentligt, är flexibla uttag och GIS-anpassning av informationen viktiga. Här är användarnas förväntningar höga och deras förbättringsförslag omfattande. roll är viktig. Det är inte effektivt att varje användare gör GIS-anpassningar själv. Användarnas höga krav hänger samman med de nya möjligheter som informations- tekniken medfört. Enligt utredningens mening behöver Lant- mäteriverkets informationsprodukter därför utvecklas för att svara mot användarnas behov. Användning som grund i medborgarinformation Den elektroniska förvaltningen och 24-timmarsmyndigheten nämns som exempel på tjänster där produkter skulle kunna komma till stor användning, bland annat inom domstolsväsendet, länsstyrelserna och skogsvårdsorganisationen. Som grund för en sådan utveckling med GIS-anknutna lösningar ligger att olika informationsslag kan hanteras via Internet tillsammans med digitala kartunderlag. Ur demokratisk synvinkel är det angeläget att grundinformation är enkelt tillgänglig på detta sätt för medborgarna. En förutsättning är i många av dessa fall att bakgrundskartor kan göras tillgängliga på Internet, utan ett besvärande detaljerat regelverk. Ökad användning inom transport och logistik samt planering och miljö Ett område där användarna ser goda framtida möjligheter är verk- samhetssystem för transporter och logistik. Det kan gälla rutt- planeringsystem för styrning av exempelvis utryckningsfordon, virkestransporter eller skogsmaskiner och även kommunala transportverksamheter såsom planering av skolskjutsar och renhåll- ning. Även mobila informationstjänster samt fältarbete med hand- datorer och GPS nämns som mycket intressanta användnings- områden för framtiden. Andra vanliga användningsområden där infor- mation i ökad grad kan göra stor nytta gäller arbetet med miljö- frågor och samhällsplanering samt regional utveckling. Ökad integration i verksamhetssystem med datautbyte on line Vanligt är att användarna ser de stora möjligheter som ligger i en sammankoppling av den egna verksamhetsinformationen eller fastighetsinformationen med lätt tillgängliga tittskåpskartor. Enbart det faktum att statistik med geografisk dimension kan hanteras oberoende av administrativa gränser nämns som en framtida stor möjlighet. Många användare har börjat bygga upp egna verksamhetssystem där fastighetsinformation och/eller geografisk information används. Det gäller till exempel bankernas automatiska hämtning av fastighetsinformation till sina lånehanteringssystem. Detta utvecklingsarbete avses fortsätta så att hämtning och lämning av information från bland annat blir än mer automatiserad. Även andra användare ser en stor potential i att på ett så öppet och smidigt sätt som möjlig kunna integrera produkter i de egna verksamhetssystemen. Ökad användning av bilder och kartor i rasterformat Möjligheterna att kombinera kartor med bildinformation av olika slag nämns som intressanta utvecklingsmöjligheter bland annat för mobila tjänster, fastighetsförvaltning och fastighetsutveckling samt inom skoglig verksamhet. På detta sätt kan olika användare utveckla analys-, styr- och planeringshjälpmedel anpassade efter respektive verksamhet, där produkter är en del. Användning i framtida analysverksamhet Några användare pekar på behov av fastighetsinformation och geografisk information för framtida analysverksamhet. Polisen ser exempelvis möjligheter att göra analyser för att underlätta sökandet efter försvunna personer eller hitta mönster som underlättar uppklarandet av brott. I flera fall hänger möjligheterna att göra analyser samman med hur väl anpassade databaserna är till användning i geografiska informationssystem. Sådan GIS-anpassning är viktig, även t.ex. för hantering av EU:s vattendirektiv och andra miljöfrågor. Ökad samverkan mellan myndigheter Omvärldsanalysen visar att behovet av samverkan mellan myndig- heter och andra aktörer kommer att öka. Nya möjligheter att dela och distribuera information skapar goda förutsättningar för utökad informationssamverkan kring tillhandahållandetjänster där den egna informationen får ett mervärde genom att kombineras med information från andra aktörer inom offentlig förvaltning. ligger långt framme vad gäller en sammanhängande infrastruktur för information om fastigheter, geografi, befolkning, vägnät m.m. Därav följer en stor möjlighet att förädla och använda infor- mationen inom många nya användningsområden. För respektive politikområde, t.ex. inom bostadspolitik (med fysisk planering), samhällsplanering och miljöpolitik, är det viktigt att berörda myndigheter har tillgång till samma information. Om några aktörer av kostnadsskäl tvingas använda äldre, inaktuell geografisk information kan det påverka hela processens kvalitet och effektivitet. har här en viktig roll att spela som samverkanspartner och samordnare. Ökat behov av standardisering Flera användare pekar på behovet av gemensamma mål och gemen- samma standarder för att ett ökat informationsutbyte och breddad användning av bland annat produkter inte skall hindras. Möjligheterna att utöka samverkan med hjälp av standarder bedöms som goda. är bland annat avsaknad av standarder en orsak till att samverkan blir onödigt komplicerad i tekniskt hänseende och onödigt begränsad vad avser informations- innehåll. Användarnas synpunkter innebär att roll inom dessa områden behöver klarläggas. 4Samhällets nytta av verksamheterna Till den traditionella infrastrukturen brukar räknas kommuni- kationssystem som t.ex. vägar, järnvägar, flygplatser, hamnar, kanaler, post och telefon. Den traditionella infrastrukturen har haft en stor betydelse för utvecklingen av industrisamhället. För utvecklingen av informations- och kunskapssamhället har infrastrukturen kring informationsförsörjningen motsvarande betydelse. Resonemang kring infrastrukturen för informationsförsörjning har varit koncentrerade på tekniken. framhålls behovet av en infrastruktur där informationsförsörjningen leder till tjänster och användning. Först då uppstår nyttoeffekter och sam- hället utvecklas. Flera utredningar för fram att infrastrukturen kring informa- tionsförsörjningen i vissa delar är otydlig1. Grundläggande gemen- samma regler saknas vilket skapar tveksamhet hos aktörer och försenar utvecklingen. En mängd aktiviteter pågår inom området, från skilda utgångspunkter.