sou · GRB329 · 2004-01-01 00:00:00 — finns det emellertid en stor brist på över- ensstämmelse mellan denna politik och landsbygdens behov. Att belysa dagens och morgondagens viktiga utvecklingsfrågor på landsbygden och forma uppgiften för en landsbygds- myndighet skulle vara att reformera ett politikområde som egent- ligen inte omprövats . Vi föreslår därför en utredning om landsbygdens framtid med en horisont som är åtminstone bort. Två problemkomplex bör utredas. Det ena är frågor om landsbygden som livsmiljö och dess utvecklingsmöjligheter i vid bemärkelse och det andra är den glesa strukturens problem i ett framtidsperspektiv. Nedan ska vi kortfattat peka på frågeställningar för en sådan utredning. Många landsbygdsområden har uppenbara kvaliteter som drar till sig nya invånare. är flyttningar till landsbygden en slags motström, något som i liten grad beaktas som en utvecklings- möjlighet. Trycket på att flytta till landsbygden är störst i tätorts- nära landsbygder i vissa delar av landet. Till stor del är det naturen, landskapet som är attraktionskraften. Vi menar att landsbygden som livsmiljö bör betraktas tillsammans med frågan om jordbrukets utveckling och natur- och kulturlandskapets framtid. Frågan måste ställas på vilket sätt som jordbruket kan utvecklas och stödjas för att fylla samhälleliga behov av ett varierat och attraktivt landskap för boende och besökare som det producerar livsmedel. Finns det möjlighet att bygga vidare på den spontana utvecklings- kraft som landsbygdsmiljön utgör, att koppla jordbruk och landskapsplanering till bostadsplanering, att utveckla bostäder för landsbygdens behov, att särskilt uppmärksamma bostadsfinansier- ingens problem på landsbygden osv.? Det är frågor som berör både LBU-programmet efter 2006 och diskussionen om vilka uppgifter jordbruket ska få samhällsstöd för att utföra. Hit hör också frågor om kustsamhällenas boendefrågor där de stigande fastighets- priserna leder till undanträngning av ekonomiskt svagare och ofta lokalt rotade hushåll. Utredningen skulle också utveckla kunskap om de glesa struk- turernas problem i ett framtidsperspektiv. Även då är den demo- grafiska utvecklingen en viktig bakgrund. Mycket talar för en befolkningsminskning i många landsbygdsområden. Hur ska den förändringen hanteras på bästa sätt? Vilka problem kan förutses när det gäller t ex att upprätthålla kommersiell och offentlig service. Det är också viktigt att se möjligheterna att främja småskaliga och annorlunda lösningar. Den tekniska utvecklingens konsekvenser bör behandlas. En viktig aspekt är de många exempel på samarbete över gränsen mellan privat, offentlig och frivilligsektor som finns på landsbygden. Människor fullgör uppgifter som inte kom- munerna har råd att decentralisera till landsbygden. Relationen mellan land och stad är förstås viktig i det här sammanhanget. Kan ökad rörlighet göra att tätorterna kompenserar för gleshetens problem? Dessa två teman, Landsbygden som livsmiljö och Den glesa strukturens framtid, har stark koppling till möjligheterna för före- tag att verka och utvecklas på landsbygden. Landsbygdsföretag är ofta lokaliserade utifrån ägarens val av boendemiljö. är tillgången till kommersiell och offentlig service viktiga för före- tagens verksamhet. Därför är en utredning av det slag som skisse- rats ovan också en utredning om ekonomisk förnyelse och utveck- ling. En utredning bör också ta upp hur forskning om landsbygden kan främjas. Landsbygdsforskningen är , vid sidan om den som handlar om lantbruket, tunn och splittrad och saknar egentligen starka miljöer. Förslag: uppdrag blir (i väntan på den före- slagna utredningen) att verka för goda levnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheter för glesbygds- och landsbygdsbefolkningen i olika delar av landet. Verket ska särskilt: bedriva analys- och utredningsarbete och utveckla kunskap om landsbygdens utvecklingsprocesser. utvärdera effekterna av landsbygdspolitiska insatser och följa den internationella utvecklingen förse regeringen med ett långsiktigt och strategiskt underlag för beslut som direkt riktar sig mot landsbygden eller särskilt påverkar landsbygden medverka till att landsbygdens utvecklingsförutsättningar tas tillvara i arbetet med lokala och regionala program, främst regionala tillväxtprogram förmedla kunskap till länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan, och till offentliga, privata och ideella organisationer som är aktiva med landsbygdens sociala och ekonomiska utveckling. uppgift att främja genom påverkan på olika samhällssektorer tonas ned Landsbygden avviker genom sin fysiska miljö, sina glesa strukturer, sitt småskaliga företagande och det ideella engagemanget i lokala utvecklingsfrågor från tätorter och städer. Detta innebär att också dess utveckling på många sätt är speciell. Tillgången till en analys- och utvecklingsfunktion med landsbygdsfokus är betydelsefull också utifrån ett regionalpolitiskt perspektiv. är, liksom det landsbygdsverk som vi föreslår, ett litet verk som behövs för att bevaka och ta tillvara landsbygdens speciella förutsättningar. Därför är det nödvändigt att ge verket avgränsade och distinkta uppgifter. Det nya landsbygdsverket får uppgifter som har att göra med landsbygdens utvecklingsprocesser, samspelet mellan olika aktörer, spridande av goda exempel, inrikt- ning på metodkunskap och lärande, leaderliknande arrangemang osv. Landsbygdens särskilda utvecklingsförutsättningar innebär att det finns ett behov av riktade utvecklingsinsatser. Utvärderings- ansvaret för nationella insatser riktade mot landsbygden och sådana som är initierade av EU bör ligga på . Inom såväl utvärderings- som analys- utredningsområdena finns också erfarenheter och rön att dra nytta av internationellt. Dels finns andra länder med likartade förhållanden och dels finns andra länder med likartade program. Genom att följa den internationella utvecklingen inom området kan verket lägga viktiga insikter till de lärdomar som kan dras av utvecklingen i . har regionalpolitikens genomförande decentraliserats. I allt högre grad utformas och genomförs åtgärder och program regionalt eller lokalt. Därmed möjliggörs en anpass- ning till de särskilda förhållanden som råder på olika platser. Men det innebär också att skiftande erfarenheter görs. I den här utred- ningen har vi från många personer mött en önskan om ett organ som tar vara på de erfarenheter som görs i byar och bygder och sedan använder dem till att stötta dessa processer genom erfaren- hetsåterföring, spridandet av goda exempel, utvärdering osv. Arbetet med de regionala tillväxtprogrammen och deras fortsätt- ning måste bygga på att både tätorternas och landsbygdens utveck- lingsförutsättningar beaktas i programarbetet. Här är det viktigt att får en aktiv roll genom att bistå med kun- skapsstöd. Kunskapsinhämtningen om landsbygdens utvecklingsprocesser kräver en nära kontakt med genomförandeledet. Ett sätt att åstad- komma detta vore att ge verket ansvar för pilotprojekt eller stöd- program som leder direkt till samarbete med lokala aktörer. Vi menar att det finns flera skäl att avstå från det . De olika stödprogrammen hanteras lokalt och regionalt, ofta genom lokalt anpassade EU-program. blir dessutom för litet för att ha omfattande operativa uppgifter. Däremot bör verket medverka som expertorgan och i utformning av insatser och i utvärdering. Leader+ som förvaltas av bör dock ligga kvar. På har rimligen viktiga erfarenheter att tillföra också andra program. samordningsroll har visat sig problematisk. Riks- dagens revisorer antyder att verket misstolkat innebörden i denna uppgift och att möjligheterna att bedriva samordning minskat sedan verket bildades. Vi föreslår att uppgiften att verka för sektors- samordning i förhållande till andra myndigheter tas bort. Däremot bör verket naturligtvis samarbeta med övriga myndigheter Vi har konstaterat att har haft få operativa uppgifter och därför kommit mindre i kontakt med det som sker på landsbygden. har gjort analyser av utvecklingen men inte så mycket fångat upp erfarenheter från spe- cifika program och processer. Vårt förslag till verksamhet innebär att nuvarande analysverksamhet relativt sett får mindre utrymme. Skälen för detta är att vi vill prioritera insatser för stöd till lands- bygdsutveckling och en större kontakt med fältet och att uppgiften att statistiskt följa förändringar i befolkning, service och näringsliv i huvudsak åvilar ITPS. ITPS och har en något oklar gränsyta. Båda myndigheterna är kunskapsinriktade och ska göra analyser och utvärderingar. Ändå förekommer det knappast dubbelarbete eftersom de i huvudsak har olika uppgifter och inriktning. ITPS uppmärksammar inte specifikt landsbygdens förhållanden. Vi vill göra uppdelningen tydligare. ITPS har ansvaret för att analysera den regionala utvecklingen i . I den uppgiften ingår att när så är motiverat särskilt analysera förändringar som berör lands- bygden. Men ska inriktas mer mot specifik kun- skap om landsbygdens utvecklingsprocesser. Det innebär att verket gör mer riktade utvärderingar och studier av landsbygdens för- hållanden. ska aktivt medverka när insatser pla- neras och genomförs; nationellt och regionalt men också kunna vara ett stöd åt kommunerna i arbete med program och planering för landsbygdens behov. Mellan och finns i den nuvarande ordningen knappast någon överlappning. verksamhet är påtagligt operativ och riktad mot företag. I vårt förslag kommer roll att bli oförändrad och har kvar de stöd som särskilt berör landsbygden; landsbygdsstödet och de lokala utvecklingsprogrammen. roll blir att följa upp, att ta vara på erfarenheterna, att sprida goda exempel och att medverka vid utformningen av olika stöd till landsbygden, dvs. att bidra med landsbygdsspecifik kunskap. Mellan och finns ett samarbete framför allt när det gäller servicedatabasen som är ett instrument för planering och beslut på alla nivåer. Den förändring som vi föreslår ger inte anledning att förändra rollfördelningen mellan de två verken. Det nya etableras som en separat myndighet vid sidan om . och Glesbygds- verket har en kontaktyta framför allt när det gäller det delade ansvaret för LEADER+. har utbetalningsansvaret och vissa kontrollfunktioner medan har förvalt- ningsansvaret för programmet. Vi föreslår att den uppdelningen består. Landsbygdsprogrammet, som omfattar ca för innevarande sjuårsperiod, sorterar under . I arbetet med att förnya och bredda det svenska LBU-programmet inför nästa programperiod (med start ) kommer att ha en viktig uppgift. För att kunna utgöra en förnyelsekraft är det ändå bättre att är en självständig myndighet än att det utgör en så liten del av att den riskerar att bli obetydlig. LBU-programmets förnyelse kommer att kräva ett nära samarbete mellan och . och har inget samarbete. Medan SLI utför ekonomiska analyser inom jord- bruks- och livsmedelsområdet bör det nya ha sin tyngdpunkt i kunskap om landsbygdens planerings- och utveck- lingsfrågor i en vidare mening. Myndigheterna bör kunna komplet- tera varandra utan problem och samverka om förnyelse av landsbygdspolitiken. Mellan och de olika myndigheter som nämnts måste det efterhand utvecklas både ett samarbete och en närmare gränsdragning. Den utredning som vi föreslår får avgöra om det behövs ytterligare justeringar i myndighetsorganisa- tionen. blir med dessa förskjutningar i uppdraget inriktat på de resurser som finns på landsbygden och de som tillförs landsbygden ska användas effektivt. Den kunskap som växer fram ska användas både i utformningen av politik men också direkt där den behövs; i lokalt och regionalt utvecklingsarbete. Förslag: När det gäller verkets geografiska prioriteringar och indel- ningar föreslår vi följande utgångspunkter för arbete: Landsbygden har två huvudsakliga karakteristika; det ena är den fysiska miljön som är präglad av de areella näringarna. Det andra är glesheten som ger speciella förutsättningar åt nästan all mänsklig aktivitet. Det finns ingen operativ definition av land- och glesbygd som fungerar för alla behov. Modern statistik som är baserad på individer och hushåll ger möjligheter att i analyser variera avgränsningar och kriterier och därigenom öka kunskapen. Kriterierna för vad som är landsbygd och glesbygd kan således variera beroende på vilka förhållanden som avses och vad man vill uppnå med avgränsningen. Det är angeläget att kombinera denna flexibilitet med kon- sekvens så att man i största möjliga utsträckning får data som är jämförbara . Det innebär att en och samma analys så långt möjligt genomförs konsekvent med samma kri- terier. Den särskilda geografiska prioriteringen av inland och skärgårdsområden slopas. Empiriska studier visar att vardagsspråkets landsbygdsbegrepp refererar till en speciell typ av fysisk miljö. Den börjar där stadens detaljplanerade områden övergår i ett landskap präglat av de areella näringarna. Det har invänts att detta är en skillnad utan relevans i många sammanhang, därför att den stadsnära landsbygden och staden är funktionellt och kulturellt sammanväxta. Vi menar att det finns skillnader och att det är en lämplig principiell gränsdragning för att det är så människor uppfattar skillnaden mellan land och stad. Det gör landsbygden till en meningsfull kategori t.ex. vid val av boendemiljö och fritidsaktiviteter. Gleshetens problem kan till viss del hanteras genom de pendlingsmöjligheter som vuxit fram de gångna decennierna. För- utsättningarna för att på detta sätt övervinna gleshetens nackdelar varierar dock stort. Avgörande för möjligheterna på en plats är hur stor befolkning som nås inom ett visst tids- eller km-avstånd. När det gäller synen på hur man mer operativt ska avgränsa lands- och glesbygd så följer vi en allmän utveckling. Möjligheterna bör tas tillvara att fullt ut använda modern statistik. Motiven för att finna en optimal definition av landsbygd och glesbygd har ersatts av motiv för att kunna variera skala och perspektiv beroende på vilken fråga som studeras eller vilken politisk åtgärd som ska hanteras. Vi rör oss mot ett flexibelt rum i skilda bemärkelser. arbetar redan i den riktningen och samma synsätt har i huvudsak t ex . Ett verk som har en öppen inställning till avgränsningarna har också bättre möjligheter att utnyttja data och undersökningar från skilda miljöer; forskning vid universitet och högskolor, konsultinsatser osv. är det viktigt att betona att där så är möjligt bör detta arbetssätt bedrivas med konsekvens inom olika typer av analyser så att man får jämförbarhet . har i många analyser använt en definition som innebär att man utgår från tidsavstånd med bil från närmsta tätort som är större än 3 000 invånare. Områden mer än 5 minuters bil- resa från en sådan ort benämns tätortsnära landsbygd, områden mer än 45 minuters bilresa benämns glesbygd. Vi menar att det är motiverat att utgå från människors vardagsliv men att det bör vara möjligt att variera kriterierna. En typ av analys som ofta på ett bra sätt speglar gleshetens problem och möjligheter är att undersöka hur stor befolkning som nås inom ett visst avstånd från en individ eller ett hushåll. Det ger befolkningsunderlaget som individen/hushållet har inom räckhåll och detta säger ofta mer om tillgången på service, arbetstillfällen osv. än närheten till en ort av en viss storlek. Den typen av analyser arbetar med. Vi föreslår att ges i uppdrag att på basis av sin geografiskt högt upplösta befolk- ningsstatistik göra sådana analyser. , J., Samtida bosättning på svensk landsbygd. Geografiska regionstudier Nr 41. Blehr, B., 2000. Lokal gemenskap: En specificerande begreppstöm- ning. Laboratorium för folk och kultur. 2/2000. , M., 2000. Lokalt utvecklingsarbete och småskaliga entreprenörer – en strategisk allians I framtidsorienterade förändringsprocesser. Rapport 4 från Regionalpolitiska utredningen. Conference on Rural Development. , Å., 1980, Boende och livsform. Urbaniserad glesbygd – verklighet och vision, , B., L-O. och U. . Den nya produktionen det nya uppdraget. Jordbrukets framtid i ett historiskt perspektiv. Dwyer, J., Baldock, D., Beaufoy, G., , H., , P., och , N., 2003. Europe´s Rural Futures – The Nature of Rural Development I. Rural Development in an Enlarging European Union. ESDP – Det regionala utvecklingsperspektivet inom Europeiska Unionen. Mot en balanserad och hållbar utveckling av EU:s territorium. , G., Förena staden och landsbygden. Framtider Nr 2 2002. Rural Development Plan 2000 2006. No: C 2000, 2521. , J., G. och K. , 2000, Värdet av att flytta och att stanna – om flyttningsbeslut, platsanknytning och livsvärden. Rapport 2 från Regionalpolitiska utredningen. roll i den nya regionalpolitiken. Rapport 200/01:12 Revisorer. , Årsredovisning 2001. , Årsredovisning för 2002. , Verksamhetsplan 2002. , Verksamhetsplan 2003. Haartsen, T., P., Groote och P.P.P., Huigen, 2000, Continuities and discontinuities in representations of the rural in the Nether- lands, I: Haartsen, T., P. Groote och P.P.P., Huigen, Claiming Rural Identities – Dynamics, Contexts, Policies. Halfacree, K., 1995, Talkning about rurality. Social representations of the rural as expressed by residents of six English parishes, 11 No 1, s. 1 20. , J., 2000, Changing Population Distribution in – Long Term Trends and Contemporary Tendencies, Gerum Kulturgeografi 2000:1. , B., The Sparse Nordic Settlements in the Global Economy: Challenges for a New Generation of Entrepreneurs. Paper presented at the coinference Sparsely Populated Regions in the Global Economy. October 14 15th 2002. , Årsredovisning 2001. , Verksamhetsplan, 2001. Kearney B, , & , 1994, EU LEADER Initiative in ; evaluation and recommendations. , Dept of Agriculture, . Kåks, H., och E. , 1994, En plats i tillvaron. Studier av flyttning till landsbygden. DFR-Rapport 1994:8, forsk- ningsråd. Landsbygdspolitikens samarbetsgrupp, 2001, En landsbygd för människor – viljans landsbygdspolitik. Landsbygdspolitiskt helhets- program för perioden 2004. Maaseutu- politiikan yhteistyöryhmän julkaisu 10/2000. , L., 2002, När EU kom till byn. Leader II ett sätt att styra landsbygdens utveckling. Geografiska Regionstudier Nr 50. Upp- sala Universitet. Och Strömquist, U., 2000, Den nya ekonomiska geografin – Scenarier fram . Rapport 3 från Regional- politiska utredningen. , P., Buller, H., , N., 2002. Setting the next agenda? British and French Approaches to the second of the Common Agricultural Policy. SOU 2003:29 Skriftliga källor Common Agricultural Policy. Commu- nication from the Commission to the Council and Parliament. Miljö- och Landsbygdsprogram 2000 2006. Moseley, M.J., Derounian, J.G. & , P.J., 1996, Parish Appraisals – a Spur to Local Action? A review of the Glou- cestershire and 67 (3): 309 29. , E., 2000. Varför bör CAP – EU:s gemensamma jordbruks- politik reformeras? , Årsredovisning 2001. , 1997, Regioner på väg mot . Förutsättningar, fakta och tendenser, R 1997:11. , 1998, Småföretag och regioner i , R 1998:36. , O, , L-O., 2001. Verksamhet 1999 2001. Hela ska växa och alla ska vara med. Undersökning bland kunder som haft kontakt med . , R, 1966, The rural-urban continuum, Sociologia Ruralis 6 (3 4), s. 299 327. , L-O., , E., 1994. landsbygd i förändring. , Ö., Socio. in Sparse Regional Structures. Kulturgeografiska Institu- tionen, . Rabinowicz, E., , J., , E., 2001. Subsidiarity, the CAP and EU Enlargement. Regeringens proposition 1989/90:76. Regeringens proposition 1997/98:62. Tillväxt för Arbete och Väl- färd. Regeringens Proposition 2001/02:4. En politik för tillväxt och livskraft i hela landet. revisorer, roll i regionalpolitiken, Rapport 2001/02:12. Skriftliga källor SOU 2003:29 Revisorers förslag angående roll i regionalpolitiken. 2001/2002:RR4. , B., 1999, Fel på ideologiapparaten. Moderna Tider, . Rural Development programme for . Decision No: C (2000) 3003. Rural Proofing in 2001/02. A Report to Government by the . Rural Proofing Government policy makers checklist. Rural Renaissance – A new Future for our rural communities. Regionalpolitiska utredningens slutbetänkande. Regionalpolitik för hela . State of the Countryside 2001. , 1992, Lokala arbetsmarknader och förvärvs- Nya geografiska indelningar för regionala analyser. Information om arbetsmarknaden 1991:7. , 1962, Folkräkningen : V Indelningar, tätortsavgränsning, befolkningsutveckling, m.m. , 1974, Folk- och bostadsräkningen 1970. Del 8 Förvärvsarbetande dagbefolkning efter näringsgren, yrke, mm samt utpendling och inpendling i kommunblock, kommuner och tätorter. , 1979, Folk- och bostadsräkningen 1975. Del 7:2 Pendling mellan enskilda tätorter , 2000, Statistiska meddelanden AM32SM0002. Nationalatlas, 1993, Arbete och fritid. Uppdrag avseende genomförandet av utvärdering av miljö- och lands- bygdsprogrammet 2000 2006. Skrivelse 20/6 2001 från SLI till /. Von Urff, W., 2002, Expectations and Challenges – Reasons for Re- initiating the Discussion on a CAP Reform. Paper presented at workshop: Desireable Evolution of the CAP: Contribution Organised by Akademie für Raumforschung und Landes- planung (ARL) and the Délégation à l´Aménagement du Terri- toire et á lÁction Rurale (DATAR) in , . , E., 1991. Landsbygd i EG. nr 58. Expert- gruppen för Forskning om Regional Utveckling. , E., 1999. Nordic rural research at another crossroad – Rural exodus reveals divergent trends Paper presented at for Rural Sociology, , 24 28 , 1999. Polése, M., Shearmur, R., 2002. The Periphery in the Knowledge Economy. of the Canadian Economy and the Future of Non-Metropolitan Regions in and the Provinces. on Regional Development. Översyn av Miljö- och Landsbygdsprogrammet 2000– 2006. Regleringsbrev för länsstyrelserna, , , Verket för Näringslivsutveckling och avseende 2003. Personer som har lämnat synpunkter/underlag under utredningsarbetet , , landsbygdsutvecklare, norra , länsstyrelseenheten, , , preses i Kungliga Skogs- och lantbruksaka- demien, f.d. landshövding och f.d. ordförande i Almås , professor, för Bygdeforskning, Tekn och , , , ordf. i , styrelseleda- mot i Angemar, , ordförande i Bjelvenstam, , statssekreterare, , , , , f.d. sekreterare i , , , styrelseledamot i , , Nordland Fylkeskammare, Bucht, , professor, landskapsplanering, SLU, ledamot av Gles- bygdsverkets vetenskapliga råd , , sociolog, konsult Burell, , landsbygdsutvecklare, , , rektor, Cederwärn, , stf generaldirektör, , direktör, , , handläggare, , , t.f. Deronian, , lecturer, , UK Dwyer, , reader, , UK , , länsstyrelseenheten, , , fil.dr., , ledamot av Gles- bygdsverkets vetenskapliga råd , , enhetschef, informationsenheten, , , analytiker, ITPS , , generaldirektör, , , kommunalråd, kommun, ledamot av Gles- bygdsverkets styrelse , , generaldirektör, för Näringslivsutveck- ling, , , enheten för varuförsörjning och service, Kon- sumentverket , , riksdagsledamot och ledamot av , , stf generaldirektör, för Näringslivsutveckling, Havnevik, , professor, ling, SLU , , departmentssekreterare, Miljö- och landsbygds- enheten, Hermanrud, , departementsråd, , Bo, landshövding, , , ansvarig för regionalpolitiska frågor på enheten Luftfart och samhälle, , , RUT-enheten, , , professor, , ledamot i , , generaldirektör, , , docent, , ledamot av , , enhetschef, och Regional Utveck- ling, / , , Norsk Senter för Bygdeforskning, NTNU, , , Näringslivs och simplexenheten, , , enhetschef, Kallin, , enhetschef, administrativa enheten, Kemi, , enhetschef, projektstödsenheten, , , avdelningschef, , Jord- Lagerroth, , utvecklingsledare, Svenska nätverket för Leader+, Landau, , chefsjurist, , fil.dr., expert på det svenska Leaderprogrammet Lavander, Per, ordförande i kommunstyrelsen, kom- , , huvudsekreterare, utvärderingen av LBU-programmet Liljelund, , generaldirektör, , , generaldirektör, , , ordförande i regionberedningen, tillväxt- programmet, Region , , departementssekreterare, Regional utveckling och tillväxt, , , chef för , , , enhetschef, Meistad, , Norsk Senter för Bygdeforskning, NTNU, , , minister för regional utveckling , , enhetschef, , Moseley , professor, ,