sou · GRB342d4 · 2004-01-01 00:00:00 — För kostnaderna under punkt 2 finns det inte någon fastställd riksnorm utan måste göra en utredning om den enskildes individuella behov och kostnader. Riksnormen grundar sig på KOV:s senaste pris- och konsum- tionsundersökningar. De gemensamma hushållskostnaderna i riks- omfattar samma poster som KOV:s beräkningar utom hemförsäkring och möbler/husgeråd/TV/textilier. Ersättning för hemförsäkring beräknas i stället särskilt enligt punkt 2 i 4 kap. 3 § SoL. Bistånd genom bidrag till t.ex. möbler och husgeråd som den enskilde kan ha behov av för att tillförsäkras en skälig levnadsnivå omfattas av det som i 4 kap. 1 § SoL benämns som livsföring i övrigt (prop. 2001/01:80 s. 92). KOV:s beräkningar skiljer sig från riksnormen även genom att dessa för barn i åldern 11–har olika nivåer för de personliga kostnaderna beroende på kön. Riksnormen grundas på underlag från KOV som avser kostnader för pojkar. Riksnormen ger kommunen möjlighet att differentiera utbetal- ningarna för förskolebarn med hänsyn till om de får fri lunch utanför hemmet , t.ex. inom barn- omsorg. Riksnormen för barn i skolåldrarna, 7–, är däremot inte differentierad med hänsyn till lunch utan beräknas så att den i genomsnitt ska täcka lunch i hemmet under skollov och normal övrig frånvaro (meddelandeblad nr 12/01). Riksnormen för ett hushåll utgör summan av de per- sonliga kostnaderna för samtliga medlemmar i hushållet och de gemensamma hushållskostnaderna beräknade enligt följande tabel- ler. Tabell 5 Personliga kostnader i kr per barn och ungdom ej lunch /vecka 1–2 år 4–6 år 1–2 år 4–6 år 7–10 år 11–14 år 15–18 år KOV:s underlagssummor för de olika utgiftsposter som ingår i riksnormen framgår av nedanstående tabell. Tabell 6 Barn och ungdomars personliga kostnader inom riksnormen. 1–2 år 4–6 år 7–10 år 11–14 år 15–18 år dagar/vecka) 1 I posten fritid och lek ingår ungdomsförsäkring med (meddelandeblad nr 12/01). Tabell 7 Gemensamma hushållskostnader i kr – medlemmar i hushållet En jämförelse mellan de olika normerna Nedan redovisas en sammanställning av kostnaderna för barn enligt normalbeloppet vid beräkning av underhållsbidrag, KOV:s be- räkningar av skäliga levnadskostnader, normalbeloppet vid utmät- ning, riksnormen inom försörjningsstödet och Baskonsumtions- nivån enligt Utredningen om översyn av den ekonomiska statis- tiken (SOU 2002:73). Kostnader för barnomsorg och boende är inte medtagna här. Kostnaderna för livsmedel enligt KOV:s beräkningar har angetts för det fall att barn äter lunch i hemmet (av de 0–6-åringar som får underhållsstöd är inte inskrivna i förskolan eller familjedaghem) och att de äldre skolbarnen inte äter lunch hemma på vardagarna. När det gäller riksnormen har de personliga kostnaderna som inkluderar lunch använts beträffande samtliga ålderskategorier. Som nämnts i bilaga 8 bygger dock den på att barn i skolåldern, 7–, erhåller kostnadsfri skollunch. Barnets andel av hushållets gemensamma kostnader enligt KOV:s beräkningar och riksnormen har här angetts som skillnaden mellan kostnaden för hushåll med två personer och hushåll med tre personer (KOV och riksnormen ). När det gäller hushållets kostnad för hemförsäkring enligt KOV:s beräkningar har det belopp som avser en mindre tätort an- vänts. (Enligt uppgift från RFV bor av de barn som får underhållsstöd i en mindre tätort, vilket gör den gruppen till den största.) Bilaga 9 SOU 2003:42 Tabell 1 Totala kostnader för barn och ungdomar 1–2 år 4–6 år 7–10 år 11–, flicka 11–, pojke 13–, flicka 13–, pojke 15–, flicka 15–, pojke Möbler/husgeråd/ Möbler/husgeråd/ Möbler/husgeråd/ telefon/TV-avgift telefon/TV-avgift telefon/TV-avgift telefon/TV-avgift telefon/TV-avgift 1Underhållsstödsutredningen har räknat upp siffrorna i SOU 2002:73 till nivåer. Vid uppräkningen har konsumentprisindex använts. 2För barn med plats på förskola eller familjedaghem görs avdrag av prisbasbeloppet (), vilken summa anses motsvara de kostnader för mat m.m. som föräldern inte har när barnet vistas utanför hemmet. Något sådant avdrag har inte gjorts här. 3För tonåringar med inkomst av förvärvsarbete gäller andra procentsatser. 4I denna post ingår barn- och ungdomsförsäkring. Barns normalbehov (exkl. bostadskostnad och kostnad för barnomsorg) Nedan följer en beräkning av kostnader som skulle kunna anses motsvara ett barns normalbehov såvitt gäller andra levnadskostna- der än bostadskostnaden och kostnaden för barnomsorg. De personliga kostnaderna består av kostnader för livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, hygien samt barn- och ungdomsför- säkring. Vad gäller livsmedel har antagits att barn äter alla mål i hemmet, att barn i åldrarna 1–äter lunch på förskolan samt att barn och ungdomar i åldrarna 6–äter lunch i skolan. Livsmedelskostnaderna har tagits ur KOV:s broschyr på pengarna för . För barn och ungdomar i åldrarna 1–har kostnaden för livsmedel angetts som genomsnittskostnaden av KOV:s beräknade kostnader för livsmedel utan lunch och kostnader för livsmedel om alla mål äts hemma. Samma beräkningssätt används vid framtagandet av underlag för riks- . Beloppet har därmed anses täcka lunch i hemmet under skollov och normal övrig frånvaro. De gemensamma hushållskostnaderna inkluderar utgiftsposterna förbrukningsvaror, möbler/husgeråd/TV/textilier, dagstidning/ telefon/TV-avgift och hemförsäkring. Enligt KOV:s beräkningar antas hushåll med en respektive två personer bestå av enbart vuxna individer medan hushåll med tre personer antas bestå av två vuxna och ett barn. För att korrekt spegla barnets marginalkostnad har utredningen därför valt att beräkna barnets andel av de gemen- samma hushållskostnaderna som skillnaden mellan kostnaden för hushåll med två personer och hushåll med tre personer. Samtliga nu nämnda kostnader har tagits ur KOV:s broschyr på pengar- na för . När det gäller hushållets kostnad för hemförsäk- ring har det belopp som avser en mindre tätort använts. (Enligt uppgift från RFV bor av de barn som får underhållsstöd i en mindre tätort, vilket gör den gruppen till den största.) anser också att kostnader för hus- hållsel, läkemedel och lokala resor med kollektivtrafik ingår i ett barns normalbehov. För att kunna beräkna dessa kostnader har utredningen tagit hjälp av det siffermaterial som Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken tagit fram för att beräkna Baskonsumtionsnivån (SOU 2002:73). En närmare beskrivning av denna konsumtionsnivå finns i bilaga 8. Beträffande kostnader för lokala resor med kollektivtrafik har hänsyn dessutom tagits till uppgifter från tidningen om kostnaden för sådana resor i och . Kostnaderna som redovisas i tabell 2 nedan har räknats om till prisnivåer av . En särskild fråga är om fickpengar bör ingå i schablonbeloppet. Enligt utredningens mening talar sociala och pedagogiska skäl för att låta fickpengar ingå i normalbeloppet när barnet har uppnått den ålder då barn normalt får fickpengar. Fickpengar bör därför beaktas från och med ålder. Det finns inte några generella normer för hur stor en vecko- eller månadspeng ska vara. Detta avgörs normalt utifrån varje familjs ekonomiska förutsättningar. för privatekonomi har tagit fram siffror om genomsnittlig månadspeng för som kan ge viss ledning. Tabell 1 Genomsnittlig månadspeng för barn i olika åldrar. Av tabellen framgår att månadspengen för tonåringar uppgår till relativt stora belopp. Enligt uppfatt- ning är det ganska vanligt förekommande att ungdomar i dessa åld- rar får hela eller delar av barnbidraget/studiebidraget som månads- peng och att pengarna då också skall räcka till inköp av kläder m.m. Bl.a. med hänsyn härtill har utredningen valt att lägga beloppet som avser fickpengar på en lägre nivå än den som anges i undersök- ningen. I beräkningsunderlaget ingår inte kostnader för hälso- och sjuk- vård. Inte heller ingår kostnader för tandvård. Barn och ungdomar har en lagreglerad rätt till kostnadsfri tandvård (15 a § tandvårdslagen [1985:125]) och de erbjuds även gratis hälso- och sjukvård i de flesta landsting. Enligt de uppgifter som Utredningen om översyn av den ekono- miska statistiken inhämtat avseende kostnad för lokala resor åker barn som inte fyllt som regel gratis med kollektivtrafiken. Kostnaden för lokala resor har därför tagits upp endast för barn som är eller äldre. Tabell 2 Kostnader för barn och ungdomars normalbehov 2002 1.En förälders inkomst och förmågan att försörja sitt barn enligt reglerna i Nedan anges den inkomst där en förälder enligt reglerna i föräldra- balken (FB) anses ha förmåga att stå för ett underhåll på (x 2) per barn och månad, dvs. hela barnets behov efter avdrag för barnbidrag enligt det nuvarande synsättet i lagen om underhållsstöd, USL. Tabell 1 Inkomster vid vilka en förälder enligt FB anses ha förmåga att stå för ett underhåll på per barn och månad (/år) (/år) (/år) Förbehåll för högsta god- (/år) (/år) (/år) 1För är dessa belopp för 1–2 vuxna och ett barn /månad, för 1–2 vuxna och två barn /månad och för 1–2 vuxna och tre barn /månad. 2För är dessa belopp för 1–2 vuxna och ett barn /månad, för 1–2 vuxna och två barn /månad och för 1–2 vuxna och tre barn /månad. Inkomstnivåerna har erhållits genom att bruttoinkomsten har minskats med preliminär skatt enligt tabell 31. Den erhållna netto- inkomsten har sedan minskats med förbehåll för eget underhåll (2002) och för bostadskostnad enligt RFV:s normer och med beaktande av antalet barn. Det har antagits att barnets andra förälder inte har förmåga att bidra till barnets under- håll. 2.En förälders inkomst och förmåga att återbetala underhållsstöd Nedan anges den inkomstnivå där en förälder är återbetalnings- skyldig för hela underhållsstödet. Eftersom boföräldern innan underhållsstödet faller bort eller reduceras bör ha medel för att ensam täcka hela kostnaden för barnets försörjning och sakna be- hov av bidrag från det allmänna har här en boförälder med ett barn jämförts med en bidragsskyldig med två barn osv. Utifrån de regler som gäller får man då följande gräns- värden. Boförälder med 1 barn: 2 barn: 3 barn: Utifrån de regler för återbetalningsskyldighet som utredningen förordar får man följande gränsvärden (boföräldern förutsätts bo i eller ). Boföräldrar med 1 barn: 2 barn: 3 barn: Följande inkomstgränser gäller enligt uppgift från Riksförsäkrings- verket (RFV) för när bostadsbidraget upphör. Familjer med ett barn för makar/sambor som båda har en bidragsgrundande inkomst som är högre än makar/sambor där båda eller en i familjen har en bidragsgrundande inkomst som är högst Familjer med två barn för makar/sambor som båda har en bidragsgrundande inkomst som är makar/sambor där båda eller en i familjen har en bidragsgrundande inkomst som är högst Familjer med tre eller flera barn för makar/sambor som båda har en bidragsgrundande inkomst som är makar/sambor där båda eller en i familjen har en bidragsgrundande inkomst som är högst inkomstskatt betalas från och med den första beskattningsbara hundralappen. Vid beräkning av statlig inkomst- skatt tillämpas två skiktgränser, den övre och den nedre. På be- skattningsbara förvärvsinkomster – till den del de överstiger den nedre skiktgränsen – tas statlig inkomstskatt ut . På de beskattningsbara förvärvsinkomster som överstiger den övre skiktgränsen tas det ut . har den nedre skiktgränsen fastställts till och den övre skikt- gränsen till . Skiktgränsen uttrycks alltså som beskattningsbar förvärvsin- komst som uppgår till visst belopp. Den beskattningsbara förvärvs- inkomsten får man fram genom att minska den taxerade inkomsten med avdrag för allmän pensionsavgift och grundavdrag. Man talar ofta om brytpunkt i stället för skiktgräns. Brytpunk- ten är den taxerade inkomst som svarar mot skiktgränsen, och är alltså ett högre belopp än denna. år den nedre bryt- punkten normalt och den övre brytpunkten normalt . I motsats till skiktgränserna fastställs inte brytpunkter- na i någon författning. Tabell 4 En jämförelse mellan olika inkomstnivåer Analys av alternativa behovsprövningsregler Ett av utredningens uppdrag är att överväga om och i vilken om- fattning underhållsstöd bör lämnas till boföräldrar som själva eller tillsammans med den andra föräldern kan stå för barnets försörjning. Av direktiven framgår det också att huvuddragen av underhållsstödssystemet ska bibehållas. Syftet med denna bilaga är att klargöra de möjliga effekterna av alternativa modeller för den behovsprövning av underhållsstödet som uppdraget kan sägas innebära. Register- och intervjuundersökningen Hushållens ekonomi (HEK) har till stor del utgjort underlag för mina beräkningar. Uppgifterna avser och har med hjälp av prognoser räknats fram . Urvalet i HEK – 2000 uppgår till cirka 15 000 hushåll med närmare 24 000 individer. I databasen finns närmare 600 hushåll där någon eller några personer ingår i underhållsstödssystemet, antingen som mottagare av underhålls- stöd eller som bidragsskyldig. På totalnivå representerar dessa hus- håll drygt 200 000 hushåll. I denna analys ingår samtliga boföräldrar i underhållssystemet med undantag av de boföräldrar som får underhållsstöd vid växelvis boende. Dagens regler innebär att underhållsstöd utbetalas till boföräldern utan prövning av dennes förmåga att försörja barnet eller barnen. Jag har valt att pröva alternativa regler där underhållsstödets nivå justeras i förhållande till boförälderns inkomster, antalet barn och, i en version av reglerna, med det belopp som är ett rent bidrag från staten – utfyllnadsdelen i underhållsstödet – som maximum för nedjustering av underhållsstödet. Jag har valt att använda det inkomstbegrepp som gäller för åter- betalningsskyldigheten i underhållsstödssystemet. Det innebär bl.a. att inkomstförhållandena innan det aktuella året utgör in- komstgrunden. Det förekommer att boföräldrar också är återbetalningsskyldiga enligt reglerna i underhållsstödssystemet, eller att någon annan i det aktuella kosthushållet är det. I dessa fall har jag gjort beräk- ningarna med nu gällande regler som grund. Alternativen har två beståndsdelar. Den ena är en brytpunkt för den inkomstnivå då underhållsstödets nivå börjar påverkas nedåt. Fyra alternativa brytpunkter har prövats: de som används som grundavdrag i 4 regioner i de av utredningen förordade reglerna för återbetalning1, 240 000, 300 000 och . Den andra beståndsdelen är en procentandel som anger hur stor del av in- komsten över brytpunkten som ska leda till sänkt underhållsstöd. Jag har prövat tre olika procentsatser: 69, 50 och 40. Om reglerna t.ex. innebär en brytpunkt på 300 000 och en pro- centsats på , och en boförälder har en inkomst på , innebär reglerna att underhållstödet ska minskas med . Om boföräldern i utgångsläget får under- hållsstöd för ett barn med (1173 x 12), innebär reduk- tionen att underhållsstödet i stället blir . Ovanstående gäller för en situation med underhållsstöd . Det kan också förekoma att boföräldern får underhålls- stöd under en del av året. I den databas () jag använder finns det uppgifter om det antal månader boföräldern fått underhålls- stöd. De regler jag här har prövat har därför konstruerats så att brytpunkterna för minskningen av underhållsstödet är proportio- nella mot den del av året som underhållsstöd har lämnats. Om t.ex. en boförälder fått underhållsstöd under halva året minskar avdraget med hälften. De regler jag prövat innebär också att jag tar hänsyn till det antal barn boföräldern är underhållsskyldig för enligt 7 kap. 1 § föräldra- balken. Det har gjorts genom justering av brytpunkten. När grund- avdragen i 4 regioner använts har varje barn som boföräldern är underhållsskyldig mot höjt brytpunkten med (1 173 x 0,69). När de andra brytpunkterna har prövats har boföräldrar som är underhållsskyldiga mot två barn fått ett tillägg till brytpunkten på . De boföräldrar som är underhållsskyldiga mot tre 1 I och har använts. I kommuner med fler än 75 000 invånare har använts och i övriga kommuner . eller fler barn har fått ett tillägg till brytpunkten på . I övrigt har jag använt de tidigare presenterade procentsatserna. Utöver ovan nämnda alternativ har jag vid beräkningarna prövat ett alternativ som innebär att underhållsstödet vid växelvis boende tas bort. Vid de alternativ där underhållstöd vid växelvis boende bibehålles, har jag gjort beräkningarna för denna grupp med nu- varande regler. Sammanlagt har alltså 13 olika alternativa regler simulerats. För- utom avskaffat underhållsstöd vid växelvis boende har regler med de angivna brytpunkterna (4) och procentsatserna (3) prövats. Reglerna för nedjusteringen av underhållsstödet kan utformas såväl med som utan hänsyn till det belopp den andra föräldern, den bidragsskyldige, enligt reglerna ska återbetala. Som ett exempel kan reglerna för nedjustering av underhållsstödet utformas så att det maximeras till skillnaden mellan fullt underhållsstöd och återbetal- ningsbeloppet (utfyllnaden). Reglerna kan alltså utformas så att nedjusteringen inte får bli större än skillnaden mellan utbetalning och vad som skall betalas in. En konsekvens av sådana regler blir att i det fall den bidragsskyldige betalar hela beloppet, finns det inget utrymme för nedjustering oberoende av hur stor inkomst boför- äldern har. Ett annat alternativ är att låta nedjusteringen vara obe- roende av hur stor inbetalning den bidragsskyldige gör. De data som använts för beräkningarna innehåller inte uppgifter som gör det möjligt att göra beräkningar med de särlevande föräld- rarnas samlade inkomster och betalningsströmmar som grund. För att ändå få en, om än grov, bild av vad alternativet med avdrag från bidraget med hänsyn till utfyllnaden innebär har jag valt att, med en experimentell ansats, göra simuleringar med en sådan regel. Det experimentella inslaget i dessa beräkningar består i att jag med hjälp av fördelningsdata över de bidragsskyldigas regelstyran- de inkomstförhållanden med slumpen som hjälp kopplat samman boföräldrarnas och tänkta bidragsskyldigas inkomstförhållanden. Därefter har jag beräknat hur stort belopp varje tänkt bidrags- skyldig är skyldig att återbetala. För den beräkningen har de nu- varande reglerna applicerats. Därefter har utrymmet för bidrags- avdrag fastställts genom att differensen mellan underhållsstödets bruttostorlek och det belopp den tänkte bidragsskyldige är skyldig att återbetalda beräknats. Som ett avslutande steg har bidragssänk- ningen beräknats i övrigt enligt de regler som presenterats ovan. Jag använder sex olika mått vid redovisningen. 1.Det första måttet är de sänkta kostnaderna i ett givet alternativ innebär. Varje cell i den aktuella tabellen består av en kolumn med tre värden. Det första värdet anger den beräknade kostnadssänkningen utan be- gränsningar. Det andra värdet anger den beräknade kost- nadssänkningen i en situation då bidragssänkningen be- gränsas till utfyllnaden. Det tredje värdet anger intervallet inom vilket det sanna värdet enligt utfyllnadsalternativet med stor sannolikhet ligger. 2.Det andra måttet uttrycker hur stor andel av samtliga boföräldrar i underhållsstödssystemet som inte är mottaga- re av underhållsstöd i de olika alternativen. Jag har valt att inkludera gruppen som har rätt till underhållsstöd som ett resultat av växelvis boende. Med den inkluderingen är även med nuvarande regler av boföräldrarna icke- mottagare av underhållsstöd. Vid växelvis boende prövas ju underhållsstödet mot inkomsten. 3.Det tredje måttet anger hur stor andel av de boföräldrarna som får justerat underhållsstöd som ett resultat av de alter- reglerna. Den som enligt den prövade regeln kom- mer över brytpunkten tillhör den gruppen. 4.Det fjärde måttet anger andelen boföräldrahushåll under skälig levnadsnivå som får nedjusterat underhållsstöd. Basen är alltså de som ligger under skälig levnadsnivå. Vid bedömningen av skälig levnadsnivå har jag i beräkningarna använt den standard som Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken föreslagit (SOU 2001:73). Jag har använt utredningens siffror för och räknat upp dem med KPI. En beskrivning av den valda standar- den finns i bilagorna 3 och 8. 5.Det femte måttet anger hur stor andel av samtliga boföräld- rar i underhållsstödssystemet som förs under skälig lev- nadsnivå som ett resultat av nedjusteringen av underhålls- stödet. 6.Det sjätte måttet anger hur stor andel av kosthushållen som får ett utbyte på vid en löneökning på respektive . Jag har också valt att lägga ut löneökningen på den i hushållet som får underhållsstöd. Måttet avser spegla lönsamheten i ökat arbetsutbud för boföräldrar. Gränsen är ett skönsmässigt valt. Valet bygger på antagandet att ett utbyte upplevs som så lågt att det inte är lönsamt att höja lönen med hjälp av ökat arbetsutbud. Resultaten av beräkningarna redovisas i nedanstående tabeller. Tabellerna innehåller utfall i olika avseenden vid simuleringar av de 13 olika regelalternativen. I tabell 1 nedan redovisas de kostnadssänkningar som bedöms bli resultatet vid olika regelalternativ. Cellen för borttaget växelvis bo- ende innehåller endast en siffra. Cellerna för de övriga alternativen innehåller tre uppgifter. Den översta siffran är den bedömda kost- nadssänkningen vid nedjustering utan begränsningar. Den mellersta siffran anger punkskattningen av den kostnadssänkning som be- döms bli resultatet vid en nedjustering av underhållsstödet som maximerats till utfyllnaden. Den nedersta uppgiften anger det intervall inom vilket kostnadssänkningen vid utfyllnad med stor sannolikhet ligger. Eftersom slumpmetoden innebär att resultaten blir olika för varje beräkning har ett antal beräkningar gjorts för att ge grunden för en subjektiv bedömning av hur stora kostnadssänkningar som detta regelalternativ kan leda till. Resultaten presenteras som en subjektiv punktskattning (ett givet värde) och en subjektiv inter- vallskattning (ett intervall inom vilket värdet med stor sannolikhet ligger). De redovisningar som gäller de övriga måtten har inskränkts till nedjusteringar utan begränsningar. Skälet är att experimentet inte ger några trovärdiga resultat i dessa delar. Det kan dock sägas att redovisningarna anger den bortre gränsen för resultaten enligt ut- fyllnadsalternativet. Redovisning enligt det första måttet Tabell 1 Sänkta kostnader. (120–180) (125–165) (130–150) (50–90) (40–100) (45–90) (20–50) (25–35) (25–35) (10–25) (10–25) (9–18) Av tabell 1 framgår det att kostnadssänkningarna vid alternativbe- räkningar utan begränsningar varierar . De belopp som betalas direkt till boföräldern har lämnats utanför beräkningarna. Kostnadssänkningarna är som förväntat störst vid låga brytpunkter och höga procentsatser. Av tabellen framgår också att punktskattningarna av kostnads- sänkningarna vid alternativberäkningar som begränsas till den s.k. utfyllnaden varierar . Det framgår inte direkt av tabellen men en sidoordnad beräkning visar att de kostnadssänkningar som resulterar vid utfyllnadsalter- nativet utgör mellan drygt en tredjedel och knappt två tredjedelar av de beräknade kostnadssänkningarna utan begränsningar. Denna andel är högre för alternativ med höga brytpunkter och låga procentsatser. Redovisning enligt det andra måttet Tabell 2 Icke-mottagare. Tabell 2 visar att andelen icke-mottagare varierar mellan . Som förväntat är andelarna som inte mottar underhållsstöd hög vid låga brytpunkter och höga procentsatser. Redovisning enligt det tredje måttet Tabell 3 Andel med nedjusterat bidrag. Tabell 3 visar att andelen med justerat underhållsstöd varierar mellan . Andelen med justerat stöd påverkas inte av vilken av de tre procentsatserna som används. Dock innebär, som inte visas av tabellen, de olika procentsatserna olika nivåer på reduktionen. Som förväntat sjunker andelen med justerat bidrag med höjd brytpunkt. Redovisning enligt det fjärde måttet Tabell 4 Andel med nedjusterat bidrag bland boföräldrar under skälig levnadsnivå. Tabell 4 visar att vid den lägsta brytpunkten får av hus- hållen med inkomster under skälig levnadsnivå en nedjustering av underhållsstödet.