sou · GRB3107 · 2004-01-01 00:00:00 — För att få en uppfattning om den verksamhet med genetiskt modifierade djur som bedrivs i har utredningen i samarbete med () genomfört en enkätunder- sökning om verksamheten med genetiskt modifierade djur. En kopia av enkäten i sin helhet finns i bilaga 5. Enkätundersökningen riktar sig till samtliga inrättningar i som hade tillstånd att bedriva verksamhet med genetiskt modifierade ryggradsdjur. Med en inrättning avses här den juridiska person (universitet, myndigheter eller företag) som har ett eller flera tillstånd att bedriva verksamhet med genetiskt modifierade djur. En inrättning kan nämligen ha flera sådana tillstånd, bl.a. beroende på att de har verksamheten förlag till flera orter. Om en inrättning ingår i en koncern har i enkätundersökningen samtliga i koncernen ingående bolag som bedriver verksamhet med genetiskt modifierade djur räknats som en (1) inrättning. Undersökningen omfattar all verksamhet med genetiskt modifierade ryggradsdjur som inrättningarna bedrivit , dvs. 2001 och 2002. Tidsperioden för undersökningen är relativt kort. Det har sin förklaring i att de inrättningar som bedriver verksamhet med genetiskt modifierade djur inte har uppgifter om verksamheten med genetiskt modifierade djur samlade på ett ställe. Uppgifterna är, vad utredningen har kunnat förstå vid för enkätundersökningen förberedande kontakter med de olika inrättningarna, utspridda på ett antal verksamma och tidigare verksamma personer vid inrättningarna. Vissa inrättningar har uppgivit att det kan röra sig om ett hundratal personer som är involverade i verksamheten, det rör sig bl.a. om forskare, doktorander, gästforskare, veterinärer och försöksdjurspersonal. För att hålla nere arbetsbördan för dem som skall besvara enkäten har undersökningen därför avgränsats till att gälla endast . Enkätundersökningen syftar till att ge svar på följande frågor: Hur många genetiskt modifierade djur framställdes och an- vändes ? Vilka djurslag är vanligast? Verksamhet med genetiskt modifierade djur i Hur många inrättningar i bedrev verksamhet med framställning respektive användning av genetiskt modifierade djur? Hur många genetiskt modifierade djur som användes kom från ett annat land? Hur många genetiskt modifierade djur som framställdes över- läts till ett annat land? Hur många djur användes för att framställa de genetiskt modi- fierade djuren? Vilka metoder för att framställa genetiskt modifierade djur är vanligast? Vad användes de genetiskt modifierade djur till? Vad hände med djuren efter det att de använts? Hur mår genetiskt modifierade djur? Hur många patent avseende genetiskt modifierade djur be- viljades eller söktes ? Eftersom det saknas en enhetlig terminologi gällande genetiskt modifierade djur har vissa nyckelbegrepp som används i enkäten definierats i inledningen till enkäten. Dessa begrepp kommer även att användas här varför jag redogör för dem nedan. Framställning av genetiskt modifierade djur: de åtgärder som vidtas med djur för att få fram ett ursprungsdjur. Ursprungsdjur: Sådant djur som föds i första generationen efter att en gen förts in, ersatts eller slagits ut och som kan föra den aktuella genetiska förändringen vidare till avkomma. Ursprungsdjur är således de djur som används i avel för att ta fram djur som bär på den aktuella genetiska modifieringen. Genom att para ursprungsdjuren med andra djur kan man få fram en hel stam som bär på det aktuella genetiska anlaget. : Uppfödning från ursprungsdjur1. Karaktärisering: De åtgärder som vidtas för att fastställa djurens genotyp (genuppsättning) och fenotyp (yttringen av genotypen). I redovisningen av resultaten av enkätundersökningen kommer jag att använda mig av ordet experiment i stället för djurförsök för 1 Det är endast i detta kapitel som avel definieras som uppfödning från ursprungsdjur. Denna definition är teknisk till sin natur och passar därför mindre väl i sammanhang när även andra än forskare skall kunna förstå definitionen. I förslagen och i övriga kapitel i detta betänkande definieras avel på ett annat sätt, jämför t.ex. med avsnitt14.1. Verksamhet med genetiskt modifierade djur i att det tydligt skall framgå vad jag avser. Termen djurförsök avser vanligen både framställning av genetiskt modifierade djur och användning av dem. Jämför t.ex. med CFN:s blanketter för att ansöka om att få djurförsök godkända av en djurförsöksetisk nämnd. När jag syftar på själva framställningen av djuren benämner jag det framställning och när jag syftar på användningen av djuren använder jag termen experiment. 10.1.3Förberedande undersökningsarbete och enkätens utformning Enligt uppgifter från , som är den myndighet som har ansvaret för tillsynen över verksamhet med genetiskt modi- fierade djur (med undantag av vattenlevande organismer), hade 17 inrättningar () tillstånd att bedriva sådan verksamhet. Enligt uppgifter från , som ansvarar för tillsynen över verksamhet med genetiskt modifierade vattenlevande organismer finns det inte någon inrättning i som har tillstånd till att bedriva sådan verksamhet. Eftersom de uppgifter utredningen efterfrågar inte finns samlade kontaktade SCB de olika inrättningarna för att identifiera en lämplig kontaktperson för varje inrättning. Kontaktpersonerna fick sedan till uppgift att identifiera och distribuera enkäten till de personer vid inrättningen som varit inblandade i verksamheten med genetiskt modifierade djur under den för undersökningen aktuella tidsperioden. Enligt preliminära uppgifter från de olika inrättningarna bedrivs verksamheten vid olika inrättningar på olika sätt. Vissa inrättningar använder genetiskt modifierade djur men framställer inte sådana djur. Andra inrättningar både framställer och använder genetiskt modifierade djur. Ett begränsat antal inrättningar, 6 stycken, upp- gav vid de förberedande kontakterna att de ägnar sig åt fram- ställning av genetiskt modifierade djur. Enligt uppgifterna bedrivs framställning av genetiskt modifierade djur oftast som en särskild verksamhetsgren – ofta kallad eller Gencenter eller liknande (härefter kallat gencenter) – och denna förser de grupper som använder genetiskt modifierade djur med djur. Framställning av genetiskt modifierade djur är som beskrivits i kap. 6–8 om framställning av djur en successiv process. Var i denna process man så att säga bryter verksamheten på Verksamhet med genetiskt modifierade djur i gencentret och skickar iväg djuren (eller med andra ord, vilken generation av djur man skickar över) till användarna varierar mellan olika inrättningar. Således varierar det också mellan olika inrätt- ningar i vilken omfattning gencentret bedriver avel på de djur som framställts och i vilken utsträckning centret karaktäriserar djur. Med hänsyn till uppgifterna om skilda verksamhetsstrukturer vid inrättningarna beslutade vi att dela upp enkäten i tre olika delar; En A-del som innehåller frågor om patent och som riktar sig till samtliga inrättningar med tillstånd till verksamhet med genetiskt modifierade djur. En B-del som riktar sig till de 6 inrättningar som enligt den förberedande undersökningen bedriver verksamhet med fram- ställning av genetiskt modifierade djur. En C-del med frågor om avel och användning av genetiskt modifierade djur som riktar sig till samtliga inrättningar som bedriver verksamhet med sådana djur.2 I enkäten finns information om att varje forskare/forskargrupp som framställt eller använt genetiskt modifierade djur (1/1-2001–31/12 2002) skall fylla i en B-del/C- del per framställning/experiment. En (1) framställning eller ett (1) experiment definieras i enkäten som synonymt med en (1) av djurförsöksetisk nämnd godkänd ansökan. Del A och C av enkäten skickades ut av SCB till kontakt- personerna på inrättningarna och sista datum för inlämning av enkätsvaren sattes . Del B av enkäten skickades ut ungefär och sista datum för inlämning av enkäten sattes till en månad . Då svarsfrekvensen vid slutdatumet var mycket låg utförde SCB ett visst påminnelsearbete och tiden för sista datum att besvara enkäten förlängdes till . Efter detta datum inkom ytterligare några svar men dessa har inte tagits med i redovisningen av enkätundersökningen. Att svara på enkäten har givetvis varit frivilligt, vilket också framgår av informationen till enkäten. 2 C-delen innehåller också en kontrollfråga om djur erhållits från annan inrättning än de 6 inrättningar som finns omnämnda i enkäten. Verksamhet med genetiskt modifierade djur i SCB har stått för genomförandet av enkätundersökningen och de svar som har kommit in har skickats direkt till SCB. SCB har kunnat identifiera de inrättningar som svarat/underlåtit att besvara enkäten så att uppföljning av svarsfrekvens och påminnelsearbete har kunnat ske. Resultaten av enkäten har dock av sekretesskäl presenterats för utredningen i avidentifierad form. En upplysning om att utredningen kommer att ta del av upp- gifterna i enkätsvaren i avidentifierad form finns med i infor- mationen till enkäten. Att resultaten presenterats för utredningen i avidentifierad form medför att utredningen inte har kunnat göra några jämförelser mellan å en sidan enkätsvaren och å andra sidan meddelade tillstånd från eller ansökningar om djurförsök till de djurförsöksetiska nämnderna. Någon identifiering av de svarande inrättningarna bakvägen har således inte kunnat göras. Av de totalt 17 inrättningar som har tillstånd att bedriva verk- samhet med genetiskt modifierade djur, svarade 14 inrättningar åtminstone på någon del av enkäten. För att i viss mån kunna kontrollera ungefär hur många svar som borde komma in räknade utredningen samman antalet djurförsök med genetiskt modifierade djur som prövats av de djurförsöks- etiska nämnderna under de två aktuella åren. prövades av nämnderna totalt 142 ansökningar om att få framställa genetiskt modifierade djur och 589 ansökningar om att få använda genetiskt modifierade djur. Sammanställningen utgör inte ett helt rättvisande jämförelsemått. Det råder framför allt en viss förskjut- ning mellan det att en ansökan om ett djurförsök godkänts av en djurförsöksetisk nämnd till dess att försöket verkligen påbörjats. Några av ansökningarna kan ha avslagits av de djurförsöksetiska nämnderna3 och ytterligare andra ansökningar som har godkänts kan av någon anledning inte kommit att utföras. Sammanräkningen är dock det enda jämförelsetal som utredningen har kunnat 3 Endast 31 ansökningar avslogs dock . avslogs 32 ansökningar. (Centrala försöksdjursnämndens sammanställning över prövade ansökningar i de djurförsöksetiska nämnderna 1998–2002, CFN:s dnr 9/03.) Verksamhet med genetiskt modifierade djur i använda med hänsyn till att enkätsvaren har lämnats till utred- ningen i avidentifierad form. De inrättningar som svarat på enkäten har tillsammans skickat in totalt 144 enkätsvar, varav 49 av svaren hänförde sig till del B om framställning av genetiskt modifierade djur och 95 av svaren till del C om avel och användning av sådana djur. Även om sammanräkningen över antalet prövade ansökningar om djurförsök med genetiskt modifierade djur är ett trubbigt jämförelseinstrument indikerar den ändå att antalet svar som kommit in är mycket lågt i förhållande till det antal djurförsök som sannolikt utfördes . Täckningen av svar i jämförelse med de enligt sammanräkningen beräknade antalet ansökningar ligger i genomsnitt på för B-delen av enkäten och för C-delen av enkäten. Täckningen har dessutom varierat mycket mellan olika inrätt- ningar. Vissa inrättningar har svarat flitigt medan många inrätt- ningar synes ha svarat på enkäten endast i begränsad utsträckning. Av de inkomna svaren på B-delen av enkäten står 2 inrättningar för av de inkomna enkätsvaren. När det gäller C-delen står en enda inrättning för av alla inkomna enkätsvar. Hur omfattande verksamheten med genetiskt modifierade djur är hos de olika inrättningar kan dock variera. De ovan nämnda siffrorna kan därför inte tas till intäkt för att endast dessa tre inrättningar har svarat någorlunda fullständigt på enkäten. Den varierande täck- ningen medför att enkätundersökningen troligtvis speglar för- hållandena vid vissa inrättningar relativt väl medan den speglar verksamheten vid andra inrättningar dåligt. Några generella slut- satser om verksamheten med genetiskt modifierade djur i totalt sett är därför inte möjliga att göra med utgångspunkt från enkätsvaren. Enligt SCB har attityden till enkätundersökningen från inrätt- ningarnas sida genomgående varit positiv. Inrättningarna har dock vid kontakter med SCB betonat att det är förenat med ett stort arbete att besvara enkäten. En del av inrättningarna har också påpekat att enkäten är komplex och avviker från den organisation som man har på inrättningen. En (1) inrättning har vidare meddelat att den ännu inte börjat med den verksamhet inrättningen har tillstånd för. Den låga svarsfrekvensen och reaktionerna på enkäten har utredningen tolkat som en bekräftelse på att de uppgifter som kommit fram under förberedelsearbetet stämmer. Verksamhet med genetiskt modifierade djur i efterfrågade uppgifterna finns spridda på olika håll inom inrätt- ningarna och det krävs både tid och ett omfattande arbete för att få fram dem. Resultaten av undersökningen får nog också tolkas så att upp- lägget av enkäten, trots omfattande ansträngningar att utforma den så att alla skulle kunna svara på den, endast kunnat förstås och besvaras på ett tillfredställande sätt av vissa inrättningar. Att enkäten upplevts som komplex av vissa inrättningar beror troligtvis på att enkätens struktur dåligt passat dessa inrättningars verk- samhetsstruktur. I flera enkätsvar finns t.ex. en kommentar om att man inte kan besvara frågorna om hur många ursprungsdjur som framställts eller använts. Med hänsyn till den låga svarsfrekvensen och den extremt varie- rande täckningen kan några egentliga slutsatser om verksamheten med genetiskt modifierade djur inte göras på grundval av enkät- undersökningen. Några bedömningar om det totala antalet djur som ingår i sådan verksamhet och vad djuren utsätts för kan således inte göras utifrån detta material. De enda generella slutsatser jag har kunnat dra utifrån enkätundersökningen är att det är svårt och tidskrävande att samla in heltäckande uppgifter om verksamheten med genetiskt modifie- rade djur. Flera av inrättningarna samlar inte dokumentation om denna typ av djur på ett ställe. Den successiva och tidsödande process som framtagandet av genetiskt modifierade djur innebär och den stora mängd personal som är inblandad gör det också svårt att redovisa för verksamheten . Redovisningen blir endast ett utsnitt av en verksamhet som kan pågå såväl kortare som längre än den i enkäten utvalda tids- perioden (). De resultat som redovisas i detta kapitel är endast sådana svar som utredningen har fått in. De redovisade svaren kan mot bakgrund av den låga och ojämnt fördelade svarsfrekvensen endast ses som exempel på den verksamhet som bedrivs här i landet. Vilken verksamhet som i övrigt bedrivs med genetiskt modifierade djur i landet kan inte bedömas med utgångspunkt från dessa resultat. Verksamhet med genetiskt modifierade djur i 10.3.1Antal djur som framställts och använts I bedrevs verksamhet med genetiskt modifierade ryggrads- djur endast på två djurslag; mus och råtta. Att verksamheten med genetiskt modifierade ryggradsdjur i endast förekom på mus och råtta är en tillförlitlig uppgift. Det finns enligt nämligen inte några inrättningar i som har tillstånd att bedriva genteknisk verksamhet med andra typer av däggdjur än mus och råtta. Enligt de svar som har kommit in har under den för enkät- undersökningen aktuella tidsperioden i framställts totalt 623 ursprungsdjur och alla dessa är möss. Genetiskt modifierade råttor har enligt de inkomna svaren inte framställts i . Total anges 14 035 genetiskt modifierade djur ha använts i expe- riment. Av dessa är 13 995 möss och 40 råttor. Vad jag känner till finns det fem olika metoder för att framställa genetiskt modifierade djur: användning av retrovirus, användning av embryonala stamceller (ES-celler), sammanslagning av embryon, och Inte någon inrättning har angett att de använder andra metoder än mikroinjiceringsmetoden och ES-cellmetoden. Endast 3 av inrätt- ningarna använde ES-cellmetoden. Även om några säkra slutsatser inte kan dras beträffande den verksamhet för vilka svar saknas så är det inte omöjligt att dessa två metoder verkligen var de enda som användes. De båda metoderna är nämligen de i särklass vanligaste när det handlar om att framställa genetiskt modifierade råttor och möss. Det framgår av litteraturen på området. Metoderna har beskrivits närmare i kap 6. I de totalt 49 enkätsvar som kommit in avseende del B om framställning av genetiskt modifierade djur framgår att i av fallen (38 svar) användes metoden med mikroinjicering och i Verksamhet med genetiskt modifierade djur i resterande av fallen (11 svar) användes ES-cell metoden vid framställningen. 10.3.3Inrättningar som bedriver verksamhet med genetiskt modifierade djur i De som bedrev verksamhet med genetiskt modifierade djur är universitet, statliga myndigheter, läkemedelsföretag och bioteknikföretag. En inrättning som har besvarat enkäten sysslar med kommersiell uppfödning av labora- toriedjur. Inrättningar som framställer genetiskt modifierade djur Framställning av genetiskt modifierade djur skedde, såvitt utred- ningen vet, under den i enkätundersökningen aktuella perioden endast vid 6 av de 17 olika inrättningar som har tillstånd att bedriva verksamhet med genetiskt modifierade djur. Tre av de inrättningar som framställer genetiskt modifierade djur använder också sådana djur i experiment. Dessa inrättningar finns i resultatredovisningen representerade såväl i avsnitt 10.3.4 som i avsnitt 10.3.5. Det är dock olika delar av inrättningens verksamhet som redovisas i de olika avsnitten. Det är således inte fråga om någon dubbelrapportering av de statistiska uppgifterna för dessa inrättningar. Inrättningar som bedriver avel med och använder genetiskt modifierade djur Av de totalt 14 inrättningar som besvarat enkäten uppger 10 inrättningar att de avlar på genetiskt modifierade djur i syfte att använda dem i experiment och/eller att de använder genetiskt modifierade djur i experiment. Verksamhet med genetiskt modifierade djur i 10.3.4Framställning och avel med genetiskt modifierade djur vid gencentra Av de 6 inrättningar som fick B-delen av enkäten har 5 inrättningar besvarat enkäten. Av dessa 5 uppger endast 1 inrättning att de själva, i viss utsträckning, avlar på ursprungsdjur. Den inrättningen har också angett att de ibland genomför delar av karaktäriseringen av djuren på gencentret. Övriga 4 inrättningar som besvarat enkäten uppger att de inte bedriver någon som helst avel med de djur som föds efter en mikroinjektion eller ES-cell injektion. Inte heller karaktäriserar inrättningarna de avkommor som föds utan dessa lämnas direkt till de forskare som skall använda djuren. Detta borde innebära att all avel och karaktärisering av dessa djur utförs hos de forskare som skall använda djuren i olika experiment. Samtliga inrättningar som besvarat enkäten anger att de inte behåller några djur på gencentret efter det att framställningen är klar (i det fall viss avel sker – efter det att framställningen och aveln är klar). Samtliga genetiskt modifierade djur som fötts lämnas alltså över till de forskare som skall använda djuren i experiment. I vilken utsträckning de svar som kommit in är representativa för övrig framställning och avel av genetiskt modifierade djur i är osäkert. Det kan hända att de inrättningar som inte besvarat enkäten har sin verksamhet upplagd på ett något annorlunda sätt än det som skisserats ovan. Den första eller de första avkommorna som föds efter det att ett ägg/embryo har bibringats en efterfrågad modifiering och som kan föra det nya arvsanlaget vidare i arv till en avkomma benämns i enkätundersökningen ursprungsdjur. Av enkätsvaren framgår att minst 623 ursprungsdjur framställdes . Samtliga av de framställda djuren var möss. Flera inrättningar har dock angett att de inte vet hur många ursprungsdjur som blivit resultatet av de genetiska modifieringarna och att de därför inte har kunnat besvara frågan i enkäten om antalet framställda ursprungsdjur. Verksamhet med genetiskt modifierade djur i Mot bakgrund av svarsbortfallen på denna fråga kan man utgå från att antalet framställda ursprungsdjur totalt sett är högre än den angivna siffran. För att framställa genetiskt modifierade djur måste man bl.a. få tag i äggceller eller tidiga embryon (dvs. befruktade äggceller som hunnit genomgå ett fåtal celldelningar). Om det är fråga om användning av ES-cellmetoden krävs därutöver även tillgång till ES- celler. Äggen/embryona och ES-cellerna används sedan vid själva genöverföringen/genutslagningen och när denna har skett opereras de in i en fostermoder där ägget/embryot kan växa till en färdigutvecklad individ. För att bilden av verksamheten med framställning av genetiskt modifierade djur skall bli så korrekt som möjligt behandlar enkätundersökningen därför också de djur som använts för att framställa ursprungsdjuren. Av enkätsvaren som utredningen har fått in framgår att: 8 223 honor användes som av äggceller/embryon, 4 519 honor användes som fostermödrar, och 24 embryon användes för att isolera ES-celler för att etablera stamcellslinjer. Av enkätsvaren framgår således att minst 12 766 djur utsattes för någon form av ingrepp – hormoninjektioner och avlivning för uttagning av ägg/embryon eller inoperering av tidiga embryon i äggledare eller livmoder – för att få fram de genetiskt modifierade djur som finns med i enkätundersökningen. Enligt enkätsvaren avlivades samtliga 12 766 djur efter det att de använts. En av inrättningarna anger att de använder embryon för att få fram ES-celler. Det innebär att det åtminstone finns en inrättning i som framställer egna ES-cellinjer. De inrättningar som inte tar fram egna stamceller kan använda stamceller från tidigare etablerade stamcellslinjer. Det finns företag som är specialiserade på att ta fram sådana linjer. Med hänsyn till den låga svarsfrekvensen och den varierande täckningen mellan olika inrättningar framställdes och användes i sannolikt ett betydligt större antal djur än Verksamhet med genetiskt modifierade djur i vad som framgår av siffrorna ovan. Hur många fler djur det handlar om är det inte möjligt att bedöma. Mot bakgrund av att ett antal inrättningar angett att de inte kunnat beräkna antalet ursprungsdjur som deras inrättningar fram- ställt är det heller inte möjligt att beräkna effek- tiviteten (räknat i antal djur som använts vid framställningen i förhållande till antal födda ursprungsdjur) vid framställningen av genetiskt modifierade djur vid inrättningarna. med djur vid gencentra Ursprungsdjur är som tidigare beskrivits de djur som används för att grunda nya linjer av genetiskt modifierade djur. För att få fram det antal djur med en viss typ av genetisk modifiering som behövs för de experimentella syften som ligger bakom framställningen av djuren, paras ursprungsdjur med andra djur. Parning av genetiskt modifierade djur med andra djur (oavsett om de andra djuren är genetiskt modifierade eller inte) benämns i detta betänkande avel. Den inrättning som själv bedriver avel på djur har i sina enkätsvar angivit att 210 ursprungsdjur användes i aveln. Dessa födde sammanlagt 2 410 avkommor. Av de födda avkommorna avlivades (740 stycken) utan att användas. (165 stycken) av avkommorna användes i avelsprogram för att få fram en stabil linje med den aktuella genetiska förändringen och (670 djur) användes i experiment. Vissa av ursprungsdjurens avkommor ärver inte den efterfrågade genetiska förändringen alls. Dessa djur blir överskottsdjur. En del överskottsdjur kan ändå användas i processen med att ta fram nya genetiskt modifierade djur. De kan t.ex. användas som kontrolldjur till de djur som har fått den efterfrågade förändringen.