sou · GRB350d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Det inkomsttrygghetstillägg som kan lämnas när en arbetstagare påbörjar en ny anställning med lägre lön berör inte skyddsreglerna och omfattas därmed inte av utredningens uppdrag. Här är det i stället frågan om huruvida tillägget kan ingå i SGI eller inte. Av direktiven framgår också att utredaren i förslagen särskilt skall uppmärksamma regelsystemets effekter för personer som får s.k. postdoktorala stipendier. Fackföreningar, studentorganisationer, lärosäten såväl som enskilda personer har framhållit att de stipen- dier som lämnas vid postdoktorala studier ger upphov till problem i de nuvarande socialförsäkringssystem, bl.a. i frågan om SGI-skyd- dade tider. I denna del beskrivs aktuella regler och här lämnas också viss bakgrundsinformation om postdoktorala studier. Postdoktorala studier och socialförsäkringen Vad är postdoktorala studier? är det ca 1 800 forskare som disputerar och får doktorsexamen. Av dessa går – ca 350 – vidare i sin karriär med s.k. postdoktorala studier. Dessa studier utförs i regel utomlands och finansieras för flertalet med postdok- torala stipendier som inte beskattas. Stipendierna beviljas , med möjlighet till förlängning ytterligare högst . Behörig att få stipendium är en person som avlagt doktorsexamen. Syftet med postdoktorala studier är att forskare skall få möjlighet att förkovra sig vid en vetenskaplig institution på annan ort för att därigenom få nya – vanligen internationella – forskningserfarenheter. Inom framförallt medicin men även naturvetenskap anses det näst intill obligatoriskt att åka utomlands för postdoktorala studier för att fortsätta sin forskarkarriär. Regeringen har mycket tydligt önskat se en ökning av den inter- nationella rörligheten bland forskare. Detta har inte minst fram- förts i den forskningspolitiska propositionen Forskning och förny- else (prop. 2000/01:3). Betoningen av ökad mobilitet är samman- länkat med satsningar på yngre forskare. Detta innebär i prakti- ken en ökning av postdoktorala satsningar. Detta är även en tydlig trend inom EU. I finansieras postdoktorala studier främst av olika stiftel- ser och av den statliga forskningsfinansiären . Olika forskningsprogram inom EU avsätter också medel för post- doktorala studier. dominerar kraftigt som mottagarland följt av . Könsfördelningen är överlag jämn. Det råder betydande obalans mellan olika vetenskapsområden när det gäller tillgången till postdoktorala stipendier. Medicinare dominerar (ca häften) följt av naturvetare (ca en tredjedel). Postdoktorala studier och SGI Stipendier för postdoktorala studier betraktas inte som inkomst av eget arbete. Stipendierna är inte avgiftspliktiga och något anställ- ningsförhållande existerar inte. I situationer när en person saknar inkomst av eget arbete kan blir skyddsbestämmelserna om SGI bli tillämpliga. I förordningen (2000:1418) om tillämpningen av vissa skyddsbe- stämmelser för sjukpenninggrundande inkomst vid studier eller arbetslöshet finns närmare bestämmelser om skyddet vid studier. Av förordningen framgår att SGI-skydd vid studier är kopplat till två olika faktorer. I den ena studiesituationen är studiefinansie- ringen av avgörande betydelse. I den andra – vid studier inom eget yrkesområde – är skyddet i stället kopplat till typen av studier. SGI-skydd kopplat till studiefinansieringen gäller under tid då den försäkrade bedriver studier med –studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) –vuxenstudiestöd, dvs. svux och svuxa (enligt övergångsbestäm- melser t.o.m. ) –rekryteringsbidrag enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbi- drag till vuxenstuderande –bidrag enligt förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Regeringsrätten har i ett avgörande från 19985 slagit fast att dessa bestämmelser skall tillämpas enligt sin ordalydelse. 5 Jfr RÅ 1998 ref. 36 Regeringsrätten kunde därför ett stipendium från ett privat bolag inte medföra att bestämmelserna om SGI-skydd blev tillämpliga. Den som bedriver postdoktorala studier som finansieras med stipendier omfattas således inte av nämnda SGI-skydd. När det gäller frågan om vad som skall anses vara studier inom eget yrkesområde kan vägledning hämtas från en omfattande rätts- praxis. Detta blir särskilt aktuellt för studerande som inte studerar med något statligt stöd och därför inte omfattas av skyddsbestäm- melser under sina studier. () har publicerat en rättslägesanalys om sjukpenninggrundande inkomst där det finns ett stort antal domar som belyser frågan om studier inom det egna yrkesområ- det.6 Vissa generella slutsatser kan dras av domstolsavgöranden. För att studierna skall betraktas som vidareutbildning inom det egna yrkesområdet måste den studerande vara etablerad inom ett yrkes- område innan studierna påbörjas. Vidare framgår det av flera avgö- randen att studierna inte får vara inriktade på att ge en mer generell kompetens utan det krävs en inriktning på just det område inom vilket den försäkrade förvärvsarbetar. Skyddet vid studier inom eget yrkesområde varar inte hur länge som helst, i vart fall inte för den som inte är tjänstledig från sitt arbete. För den som är tjänstledig från sin anställning gäller SGI- skydd /tjänstledigheten. För den som inte är tjänstledig men ändå studerar inom eget yrkesområde gäller SGI- skydd under högst . Frågan om postdoktorala studier kan utgöra studier inom eget yrkesområde har inte prövats i högsta instans. Däremot konstate- rade Kammarrätten i i två domar7 att postdoktorala stu- dier utomlands var att anse som studier inom eget yrkesområde. Innan de postdoktorala studierna påbörjades hade personerna innehaft doktorandtjänster med sedvanlig lön. Inkomsten från dessa tjänster berättigade till SGI-placering. Mot bakgrund av doktorandtjänsterna menade kammarrätten att personerna var eta- blerade inom ett yrkesområde. Eftersom de postdoktorala studi- erna hade ett direkt samband med tidigare verksamhet menade kammarrätten även att de postdoktorala studierna var att betrakta som vidareutbildning inom eget yrkesområde. Personerna ansågs ha rätt till SGI-skydd. Domarna överklagades aldrig till Regerings- 6Jfr RFV Anser (1997:6) 7Mål nr 2051-1996 och 3168-1996 meddelade Kammarrättsdomarna omnämns inte i RFV:s vägledning (2002:4) Sjukpenninggrundande inkomst. Postdoktorala studier och arbetslöshetsförsäkringen En intressant jämförelse är hur postdoktorala studier bedöms i arbetslöshetsförsäkringen. Enligt 12 § lagen (1972:238) om arbets- löshetsförsäkring () har sökande som under en ramtid av före arbetslöshetens inträde haft förvärvsar- bete i viss omfattning rätt till ersättning vid arbetslöshet. När ram- tiden bestäms räknas inte den tid då sökanden varit förhindrad att arbeta på grund av vissa förhållanden som anges i 16 och 17 §§ ; tiden är överhoppningsbar. Av 16 § framgår att tid då sökande varit förhindrad att arbeta på grund av avslutad heltidsut- bildning som den sökande avslutat efter fyllda är överhopp- ningsbar. Regeringsrätten har konstaterat att postdoktoral verksamhet inom landet som finansierats med stipendium från Naturveten- skapliga forskningsrådet är att anse som överhoppningsbar tid.8 Kammarrätten i har därefter funnit att postdoktoral verksamhet som genomförts vid universitet i och finan- sierats med stipendium från det portugisiska ministeriet för veten- skap och teknologi, inte skall anses som överhoppningsbar tid.9 Kammarrättens dom är överklagad till Regeringsrätten. Förtroendevalda med ersättning enligt kommunallagen Frågan om förtroendevalda som uppbär ersättning enligt kommu- nallagen under vissa förhållanden skall ha rätt att få sin tidigare SGI vilande det politiska uppdraget fullföljs tas upp i slutbetänkandet Att vara med på riktigt – demokratiutveckling i kommuner och landsting (SOU 2001:48). 2001/02:80 Demokrati för det nya seklet framhöll regeringen att frågan bör analyseras ytterligare.10 8Mål nr 3755–2000 och 3756–2000 9Mål nr 2471–2000 2001/02:80, s. 89 Mot bakgrund av detta ingår det i utredningens uppdrag att uppmärksamma regelsystemets effekter för personer som är för- troendevalda och har ersättning enligt kommunallagen (1991:900). I detta avsnitt behandlas förslag och regeringens bedömning. hade i uppdrag att föreslå åtgärder som skulle öka medborgarnas möjligheter till insyn och deltagande i den kommunala demokratin och stärka den kommunala repre- sentativa demokratins funktionssätt och former. Som en del i uppdraget ingick att analysera och föreslå förbätt- ringar i dels de förtroendevaldas arbetsförhållanden, dels formerna för det politiska arbetet. Eventuella förslag skulle syfta till att öka antalet förtroendevalda, underlätta rekrytering, förbättra represen- tativiteten och motverka förtida avhopp. Kommitténs uppdrag kan ses mot bakgrund av vissa identifie- rade brister i den svenska demokratin. Som exempel kan nämnas att antalet förtroendevalda i kommunerna minskade från ca 200 000 till ca 44 000. minskade antalet med 6 000. De politiska partierna har fått allt svå- rare att rekrytera kandidater till förtroendeuppdrag.11 Av utredningens direktiv framgår att många förtroendevalda upplever att arbetsvillkoren såväl försvårar rekryteringen av nya förtroendevalda som bidrar till förtida avhopp från uppdragen.12 Omsättningen bland de förtroendevalda har varit mycket stor. Den representativa demokratin förutsätter aktiva och engage- rade förtroendevalda. De förtroendevaldas ekonomiska villkor I breda uppdrag ingick bl.a. att se över de förtroendevaldas ekonomiska villkor och föreslå hur even- tuella problem på bästa sätt kunde åtgärdas. 11SOU 2001:48, s. 102 f Kommittén angav att utgångspunkten för en översyn av reglerna rörande ekonomiska förmåner till förtroendevalda bör vara att den förtroendevalda inte skall göra en ekonomisk förlust när han eller hon fullgör ett uppdrag. Om så är fallet utgör detta ett hinder för den enskilde att engagera sig politiskt. I förlängningen försämrar detta vissa gruppers möjligheter att engagera sig i den politiska processen. Detta innebär i sin tur problem i fråga om kommunal- demokratisk legitimitet och representativitet. Sådana hinder måste enligt kommittén i möjligaste mån undanröjas.13 I denna del koncentrerades kommitténs arbete till villkoren för dem som uppbär ersättning enligt 4 kap. 12 § första stycket kom- munallagen (1991:900), dvs. förtroendevalda som inte fullgör sitt uppdrag på heltid eller en betydande del av heltid. De förtroende- valda som hör till denna grupp, där riktmärket är att uppdraget inte bedrivs i en större omfattning än av heltid, benämns vanligen som s.k. fritidspolitiker. fanns drygt 900 heltids- eller deltidsarvoderade politiker i kommunerna. Resten var fritids- politiker. Den helt dominerande delen av de nästan 45 000 förtro- endevalda inom kommunerna utgörs med andra ord av fritidspoli- tiker.14 De ekonomiska villkoren för förtroendevalda i kommuner och landsting regleras i 4 kap. 12–15 a §§ kommunallagen. I 12 §, som är av intresse i detta sammanhang, stadgas att fritidspolitiker har rätt till skälig ersättning för den arbetsinkomst som de förlorar när de fullgör sina uppdrag. De förtroendevalda skall även kompense- ras för vissa andra ersättningar som bortfaller på grund av uppdra- get. Mot bakgrund av att endast arbetsinkomst är relevant i detta sammanhang avgränsas framställningen till att i huvudsak behandla denna del. Kommuner och landsting har alltså enligt 4 kap. 12 § i kommu- nallagen en skyldighet att kompensera den som på grund av upp- draget förlorar arbetsinkomst. Den förtroendevalde skall ersättas enligt individuella förutsättningar, dvs. det är den enskilde förtro- endevaldes faktiska bortfall av bl.a. arbetsinkomster som i skälig omfattning skall ersättas. Med arbetsinkomst avses kontant lön eller motsvarande inkomst av rörelse eller av jordbruksfastighet. Den förtroendevalde måste kunna påvisa ett konkret inkomst- 13SOU 2001:48, s. 173 14SOU 2001:48, s. 132 bortfall för att ersättningsskyldighet skall uppstå för kommun eller landsting.15 De förtroendevalda har rätt till ersättning för inkomstbortfall i skälig omfattning. Skälighetskravet innebär att det finns en högsta och en lägsta nivå på ersättningens storlek. Det innebär även att kommunerna och landstingen ges stor frihet att anpassa ersätt- ningssystemen till de lokala förhållandena. I denna frihet anses även ingå användning av schabloniserade ersättningar i syfte att göra systemet administrativt lätthanterligt.16 identifierade vissa problem vad avsåg ersättning för förlorad arbetsinkomst. För exempelvis egenföretagare kan problem rörande kompensa- tion uppstå då engagemang i förtroendeuppdrag kan leda till att det egna företaget inte växer som det kanske skulle ha gjort om företa- garen hade haft möjlighet att ägna sig åt verksamheten på heltid. En sådan förlust kan vara problematisk att styrka, eftersom det ju är fråga om utebliven planerad inkomst. Ersättning för förlorad arbetsinkomst har en koppling till rätten till ledighet för politiska uppdrag enligt 4 kap. 11 § i kommunalla- gen. Rätten till ledighet har i första hand avsett deltagande i sam- manträden. En förtroendevald har i vissa fall behövt avstått från ordinarie arbete i en större omfattning än sammanträdestiden. Den ekonomiska förlusten har därför kunnat överstiga en kompensation som i princip enbart baserats . Kommittén föreslog bl.a. att rätten till ledighet för förtroende- uppdrag skulle utökas. Den utökade rätten till ledighet föreslog kommittén skulle följas av en utökad skyldighet för kommuner och landsting att kompen- sera den enskildes inkomstbortfall . Detta skulle bl.a. innebära påtagliga förbättringar för skiftarbetare och personer som på annat sätt har oregelbunden arbetstid. Kommittén föreslog sammantaget flera förbättringar gällande kompensation för inkomstförlust för förtroendevalda. Kommittén torde emellertid inte ha ansett att förslagen, åtmin- stone inte med säkerhet, skulle leda till full kompensation för inkomstbortfall för samtliga grupper. Mot bakgrund av detta före- slogs att fritidspolitiker under vissa förutsättningar skulle ha rätt 15SOU 2001:48, s. 176 f 16SOU 2001:48, s. 177 att få sin SGI vilande. Enligt kommittén syftar förslaget om vilande SGI till att17 skapa en garanti för att förtroendevalda inte skall förlora ekono- miskt på grund av sitt politiska åtagande. För det fall fullmäktiges bestämmelser inte medför full kompensation för inkomstbortfall innebär detta att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) sänks, vilket i sin tur kan medföra att en eventuell föräldrapenning blir lägre än vad den annars skulle vara. I syfte att undgå denna olyckliga konsekvens bör 3 kap. 5 § lagen om allmän försäkring kompletteras med en punkt 7. Bestämmelsen reglerar så kallad SGI-skyddad tid och omfattar bland annat perioder av studier för vilka statligt stöd utgår, studier inom det egna yrkesom- rådet, vård av barn eller fullgörande av tjänstgöring enligt lagen om totalförsvarsplikt. Den försäkrades ställning bör inte försämras då han eller hon ägnar sig åt olika samhällsnyttiga verksamheter. Den tidigare sjukpenninggrundande inkomsten bör därför inte sänkas, utan skall i stället följa löneutvecklingen på området. Den ursprungliga sjukpen- ninggrundande inkomsten förklaras vilande den försäk- rade fullgör den samhällsnyttiga verksamheten. Under denna verk- samhetstid baseras sjukpenning på aktuella inkomster som utgår. Där- efter kan den vilande sjukpenninggrundande inkomsten aktiveras igen. förslag har behandlats av reger- ingen i prop. 2001/02:80 Demokrati för det nya seklet. Regeringens långsiktiga målsättning är att antalet förtroende- valda i kommuner och landsting skall öka.18 Mot bakgrund av bl.a. detta menade regeringen – precis som – att en grundläggande utgångs- punkt är att ingen skall behöva förlora ekonomiskt på att åta sig kommunala förtroendeuppdrag. Det finns en risk för att de som vill åta sig ett förtroendeuppdrag avstår från detta på grund av att de befarar ett stort ekonomiskt bortfall. Regeringen menade att detta var oacceptabelt.19 Kommitténs förslag som rörde förbätt- ringar av de förtroendevaldas ekonomiska villkor, inklusive den utökade rätten till ledighet, godtogs i huvudsak av regeringen. Regeringen biföll emellertid inte kommitténs förslag om vilande SGI. Regeringen anförde i stället följande.20 17SOU 2001:48, s. 506 f 2001/02:80, s. 81 2001/02:80, s. 87 2001/02:80, s. 89 Kommuner och landsting skall även fortsättningsvis endast vara skyl- diga att betala skälig ersättning för de inkomster en förtroendevald förlorar när han fullgör sitt uppdrag. Denna avgränsning till skälig ersättning utgör ingen förändring mot nuvarande regler. I normalfallet kommer ersättningen från kommunen eller lands- tinget att täcka den förlorade inkomsten. Den förtroendevaldes sjuk- penninggrundade inkomst kommer under sådana omständigheter inte att påverkas av förtroendeuppdraget. I de fall den kommunala ersättningen är lägre än den ersatta arbets- inkomsten kan detta dock medföra att den sjukpenningrundande inkomsten sänks, vilket påverkar rätten till socialförsäkringsrättslig ersättning, t.ex. föräldrapenning. har föreslagit vissa förändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring i syfte att förhindra att den sjukpenningrundande inkomsten sänks på ett sådant sätt att den för- troendevalde förlorar ersättning från föräldrapenning denna utför ett politiskt förtroendeuppdrag. Frågan om skyddstider för sjukpenninggrundade inkomst bör enligt regeringens mening ses i ett vidare sammanhang. Regeringen har därför givit en utredare i upp- gift att överväga bl.a. hur frågan om hur sjukpenninggrundade inkomst för förtroendevalda skall hanteras (dir. 2001:104). Kombination av deltidsstudier och sjukskrivning på deltid Utredningen skall också i förslagen särskilt uppmärksamma regel- systemets effekter för personer som på grund av nedsatt studie- förmåga vill kombinera deltidsstudier med sjukskrivning på deltid. I direktiven anges vidare att utredningen – när det gäller frågan om att kombinera deltidsstudier med sjukskrivning på deltid – sär- skilt skall uppmärksamma och ta hänsyn till effekterna av eventu- ella förslag i förhållande till andra studerandegrupper. Enligt nuvarande bestämmelser är det inte alltid möjligt att kombinera deltidsstudier med sjukskrivning. Från flera håll har det påtalats att nuvarande regler innebär problem, i synnerhet ur reha- biliteringssynpunkt. Skrivelser har inkommit till regeringen från bl.a. flera försäkringskassor och kuratorer vid Komvux med begä- ran om lagändring. Flera olika regelsystem berörs. Framför allt berörs reglerna om SGI och bestämmelserna om ekonomiskt skydd vid sjukdom inom ramen för studiestödssystemet. I avsnittet behandlas dessa bestämmelser. Därutöver görs en jämförelse med hur deltidsstudier behandlas inom arbetslöshetsförsäkringen. Bestämmelserna i lagen om allmän försäkring SGI blir vilande under studier SGI-skydd vid studier innebär att den studerandes SGI hålls vilande under studierna. Detta framgår av 3 kap. 5 § tredje stycket 1 och fjärde stycket AFL. I förordningen om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst vid studier eller arbetslöshet finns närmare bestämmelser om försäkringsskyddet vid studier. Här framgår att skyddet vid studier är kopplat till två olika fakto- rer. I den ena studiesituationen är studiefinansieringen av avgörande betydelse. I den andra är skyddet i stället kopplat till typen av stu- dier. SGI-skydd kopplat till studiefinansieringen gäller under tid då den försäkrade bedriver studier med –studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395), –vuxenstudiestöd, dvs. svux och svuxa (enligt övergångsbestäm- melser t.o.m. ), –rekryteringsbidrag enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbi- drag till vuxenstuderande eller –bidrag enligt förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Eftersom svux och svuxa kommer att upphöra berörs inte dessa studiestödsformer vidare. Vid SGI-skydd kopplat till typen av studier är en förutsättning att studierna bedrivs inom det egna yrkesområdet. I dessa situa- tioner har inte sättet att finansiera studierna någon betydelse. För den som är tjänstledig från sin anställning gäller SGI-skydd . För den som inte är tjänstledig men ändå studerar inom eget yrkesområde gäller SGI-skydd under högst . Om den studerande skulle bli sjuk betalas inte sjukpenning ut på grundval av en vilande SGI. Den vilande SGI:n kan aktiveras igen när studierna slutförts eller avbrutits. Försäk- ringskassan bedömer i regel att studierna har avbrutits om den stu- derande inte längre uppbär studiestöd. Ersättningen beräknas på studietids-SGI Bestämmelserna om SGI-skydd vid studier innebär alltså att den studerandes SGI hålls vilande för att åter kunna aktiveras när studierna slutförts eller avbrutits. Om den studerande skulle bli sjuk betalas inte sjukpenning ut på grundval av denna vilande SGI. För den som studerar och arbetar fastställs i stället en s.k. stu- dietids-SGI. Denna fastställs enbart på grundval av den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . Om den studerande har en tillfällig anställning och på grund av sjukdom behöver avstå från denna, baseras sjukpenningen i sådana fall på inkomsten från den tillfälliga anställningen.21 Om studietids-SGI fastställs beräknas även årsarbetstid. Den beräknas enbart på grundval av det antal arbetstimmar som den för- säkrade kan antas ha i det aktuella förvärvsarbetet under studieti- den och används i stället för det sedvanliga delningstalet för kalen- derdagsberäknad sjukpenning. Studietids-SGI ligger således till grund för ersättning vid sjuk- dom . Även andra ersättningar, t.ex. ersättning för tillfällig vård av barn eller närstående, beräknas efter studietids- SGI. Den vilande SGI:n kan aktiveras igen när studierna slutförts eller avbrutits. Det finns vissa undantag från dessa huvudregler. Föräldrapen- ning beräknas t.ex. alltid efter vilande SGI om denna är högre än studietids-SGI.22 Fler grupper får vilande SGI och studietids-SGI Modellen för studerande med vilande SGI och studietids-SGI används även för försäkrade som –deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitets- stöd23 –genomgår grundutbildning inom totalförsvaret som är längre än 60 dagar24 21Detta regleras i 3 kap. 5 § fjärde stycket AFL 224 kap. 6 § sjätte stycket AFL 233 kap. 5 § fjärde stycket AFL 243 kap. 5 § sjätte stycket AFL Modellen tillämpas även i vissa fall när en försäkrad får livränta.25 Det gäller när individen –genomgår medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering i förebyggande syfte, eller –deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering och –får livränta enligt lagen om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning. En studerande som blir sjuk omfattas av ett sär- skilt sjukförsäkringsskydd inom ramen för studiestödssystemet. Skyddet har två syften: dels att ge ekonomisk trygghet vid sjuk- dom, dels att sjukdomen inte skall öka skuldbördan. Sjukförsäk- ringsskyddet består därför av två delar: dels en rätt att under vissa förutsättningar behålla studiestödet under sjukdom, dels en skuld- reducering genom avskrivning av en del av studielånet vid längre sjukfall. I 3 kap. 27–32 §§ studiestödsförordningen (2000:655) anges att en studerande får behålla studiestödet under sjukdom om han eller hon är helt oförmögen att studera på grund av sjukdom. En stude- rande som t.ex. inte kan studera mer än på halvtid på grund av sjukdom kan således bara få studiemedel för den tid han eller hon studerar, dvs. En studerande som på grund av sjukdom blir helt oförmögen att studera skall anmäla detta till . Sjukanmälan skall göras oavsett om den studerande har rätt till sjukpenning eller inte. Om finner att den stude- rande på grund av sjukdom är helt studieoförmögen skall kassan godkänna sjukperioden. Det finns inga angivna tidsgränser för hur länge en studerande kan få behålla studiestödet under sjukdom. Om sjukperioden varar kan studieskulden för tiden därefter avskrivas i efterhand.