sou · GRB35 · 2004-01-01 00:00:00 — Vad särskilt gäller tingsrättsorganisationen konstaterade regeringen att vid tiden för skrivelsen var alltjämt en fjärdedel av landets tings- rätter mindre än vad som föreskrevs i samband med riks- dagsbeslut. Vidare menade regeringen att befolkningsomflytt- ningar, avkriminalisering, ny teknik, ökade delegeringsmöjligheter m.m. hade bidragit till att förändra arbetsunderlaget för många tingsrätter. Dessa förhållanden och det faktum att de frågor som förekommer i domstol i vissa fall kräver sådana speci- alkunskaper att det inte är möjligt för en domare att behärska alla områden innebär enligt regeringen också att frågan om att se över tingsrätternas domkretsar återigen har aktualiserats. Regeringen gjorde bedömningen att många av domkretsarna vid tiden för skrivelsen var för små för att uppfylla målen för det fram- tida domstolsväsendet. Regeringen pekade i skrivelsen på ett antal praktiska och principiella frågor som bör beaktas i samband med en reform. Domstolarna bör finnas på sådana platser i landet så att de flesta medborgare har ett rimligt avstånd till en tingsrätt. För att även klara en snabb och kompetent handläggning av mål och ärenden i domstol fordras en stärkt beredningsorganisation, som kan renodla domarens arbete till verksamhet som kräver domarens kompetens. Målunderlaget måste därvid vara större än vad som är fallet beträffande de minsta tingsrätterna. I domstolar med ett större målunderlag kan mål som kräver fördjupade kunskaper fördelas mellan domarna och andra medarbetare. Utbildningsinsatserna kan koncentreras till dem som är verksamma med just de aktuella målen. Även morgondagens domstolar skall ha möjlighet att rekrytera kvalificerade domare och andra medarbetare i hela landet. Domstolarna skall vara attraktiva arbetsplatser med god arbetsmiljö och skall ge bra möjligheter till personlig utveckling för de anställda. Tingsrätterna bör vara organiserade så att ar- betsgivarnas och arbetstagarnas behov av utbildning kan tillgodoses. Geografisk samordning med rättsväsendets övriga myndigheter. Den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter är en särskilt viktig fråga när det gäller hanteringen av brottmål. Starka praktiska skäl talar för en bättre geografisk samordning, framför allt med åklagarnas organisation. Regeringen presenterade olika alternativ beträffande de organisato- riska lösningarna för att skapa större domkretsar. Detta kunde en- ligt regeringen ske genom att (1) lägga samman tingsrätter, (2) verksamheten bedrivs i en domkrets (en myndighet) med per- manent verksamhet på flera orter, (3) i de fall arbetsunderlaget inte bär permanent verksamhet på mer än en ort, tillgängligheten och den lokala förankringen tillgodoses genom att domstolen har tings- ställe vid en eller flera orter. Verksamhetsorterna skulle enligt reger- ingen även fortsättningsvis fastställas av regeringen som på motsva- rande sätt som i förväg anmäler förändringarna för . Reformarbetet borde, menade regeringen, bedrivas stegvis och med beaktande av varje regions egna förutsättningar. Regeringen anförde vidare att utredningsarbetet borde bedrivas av Domstols- verket (DV) i nära samverkan med berörda domstolar. Regeringen redogjorde i sammanhanget för de sammanläggning- ar som man hade för avsikt att besluta om och om pågående utred- ningar med avseende på ytterligare sammanläggningar. (1999/2000:JuU22) uttalade i samband med be- handlingen av skrivelsen inledningsvis att utskottet i princip ställde sig bakom de utgångspunkter som regeringen redovisade i skrivelsen och regeringens tankar i fråga om de organisatoriska lösningarna. Utskottet fortsatte med att understryka att de riktlinjer som be- slutades av statsmakterna (se avsnitt 2.1) alltjämt gäller, men att dessa riktlinjer måste ses i ljuset av hur domstolsväsendet var organiserat . Samhället hade enligt utskot- tet också förändrats t.ex. i fråga om befolkningsomflyttning, för- bättrade kommunikationsmöjligheter och den tekniska utveckling- en. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att de av regeringen redo- visade förändringarna av tingsrättsorganisationen låg inom ramen för riktlinjerna. Utskottet uttalade, med anledning av en motion, att det därför saknades anledning för att kräva att re- formplanerna presenteras i en proposition. delade utskottets bedömningar (rskr. 1999/2000:255). överlämnade regeringen till en andra skrivel- se i ämnet, Reformeringen av domstolsväsendet – information och uppföljning av handlingsplanen (skr. 2000/01:112). I skrivelsen redogjorde regeringen för hur reformarbetet i dom- stolarna hade utvecklats i tiden efter den första skrivelsen. Reger- ingen anförde att det finns behov av att utvärdera de förändringar som genomförts. Vid en sådan utvärdering borde särskilt belysas den nya organisationens effekter för verksamheten i berörda tings- rätter och för medborgarna på berörda orter. Enligt regeringen borde även effekterna för rättsväsendet i övrigt och för andra myn- digheter samt berörd personal belysas. Regeringen anförde vidare att utvärderingens resultat skall ligga till grund för regeringens inriktning av det fortsatta reformarbetet och arbetet med att identifiera de regioner där behov av översyn och förändring av tingsrättsorganisationen föreligger. Först när denna översyn är klar kommer regeringen att ta ställning till even- tuella förslag om ytterligare sammanslagningar. Regeringen redogjorde också för de förändringar i tingsrättsorga- nisationen som då hade genomförts, som hade beslutats men ännu inte genomförts och för de sammanläggningar som planerades. 2000/01:JuU29) underströk i samband med behandlingen av skrivelsen vikten av att de organisationsföränd- ringar som genomförs också följs upp och utvärderas. Utskottet menade dock att det inte finns anledning att avvakta med att genomföra de förändringar som redan planerats. Såvitt gäller övriga initierade projekt och utredningar anförde utskottet att resultatet av utvärderingen bör avvaktas innan organisationsför- ändringar genomförs såvida det inte är oundgängligen nödvändigt för verksamhetens fullgörande. Utskottet påpekade att regeringen i sin skrivelse inte hade uttalat sig närmare om i vilka former utvärderingen bör drivas. Utskottet anförde vidare att man för sin del utgår från att regeringen utfor- mar utvärderingsarbetet så att organisationsförändringarna blir ge- nomlysta på bästa sätt. Inte minst mot bakgrund av den för- ankringsprocess som sker i när det gäller organisations- förändringar inom domstolsväsendet förutsatte utskottet att ut- värderingen också kommer att innehålla ett parlamentariskt inslag. antog vad utskottet anförde (rskr. 2000/01:283). Som framgått ovan (avsnitt 3.1) är det regeringen som beslutar i frågor om domkretsindelningen. Regeringen har framhållit att re- formarbetet skall ske i nära samverkan med domstolarna och dom- stolspersonalen. Regeringen har gett () en central roll i för- ändringsarbetet. I budgetpropositionen för uttalade reger- ingen att man avsåg att ge DV en drivande och stödjande roll i re- formarbetet. Det skulle enligt regeringen komma att krävas att DV i hög grad tar egna initiativ i frågor om förändringar bl.a. avseende domstolarnas organisation. Det skulle också enligt regeringen bli en uppgift för DV att fånga upp och bearbeta de idéer och önske- mål om reformer som finns inom domstolsväsendet (prop. 1998/99:1 utgiftsområde 4 s. 76). De sammanläggningar som genomfördes –2001 har skett på initiativ från DV, antingen mot bakgrund av interna överväganden i verket eller externa förslag. DV har i varje ärende inledningsvis presenterat ett beslutsunderlag i form av en prome- moria. I de flesta fall har promemorian utarbetats av verket, medan verket i ett par fall har anlitat externa utredare. Promemorian har därefter remissbehandlats. DV har sedan i en skrivelse till regering- en lagt fram förslag till förändringar i tingsrättsorganisationen. Re- geringen har därefter fattat beslut i frågan och har gett DV i upp- drag att låta genomföra förändringen. DV har i samband med genomförandet av respektive samman- läggning utsett en projektledare för att hålla samman de olika delar där domstolen behöver verkets stöd. Enligt uppgift från DV har det dock varit verkets inställning att domstolschefen har ett stort ansvar vid genomförandet av sammanläggningen. 3.5Genomförda sammanläggningar 1999 2001 Nedan följer en redovisning av de åtgärder i fråga om tingsrätts- organisationen som har genomförts inom ramen för den pågående reformen –2001. Genom sammanläggningarna har berörda 30 tingsrätter minskat till 12. Antalet domare per tingsrätt har i genomsnitt ökat från 4 till 9,5. Med kansliort avses den eller de platser där tingsrätten bedriver permanent verksamhet och har personal anställd. Med tingsställe avses en plats där tingsrätten regelbundet håller förhandlingar utan att ha kansli. Med tingsrättens säte avses den plats där tingsrättens ledning och den huvudsakliga administrationen finns i de fall tings- rätten bedriver verksamhet vid flera orter. Vad gäller uppgifterna om antalet domare vid tingsrätterna måste dessa ses med förbehållet att vid flera tingsrätter också är verk- samma en eller flera icke ordinarie domare. och Åmåls tingsrätter bildade Väners- borgs tingsrätt med kansliort i . Den tidigare hade 35 anställda, varav 8 domare. Åmåls tingsrätt hade 8 anställda, varav 1 domare. Den nya tingsrätten har 40 anställda, varav 10 domare. Den nya tings- rätten hade inledningsvis ett tingsställe i , men denna verk- samhet upphörde efter . Avståndet mellan och är omkring . Tillgången på allmänna kommunikationer är god. DV har i sin slutredovisning till regeringen över sammanläggningen (dnr 1803-1998, ) anfört att verket, i samband med att lagmannen i Åmåls tingsrätt skulle gå i pension, på eget initiativ tog upp frågan om en sammanläggning av de båda tingsrätterna. DV konstaterar att personalen vid Åmåls tingsrätt ansåg att de hade blivit sent informerade om sammanläggningen och att det också är verkets uppfattning att personalen borde har involverats på ett tidigare stadium. Åmåls tingsrätt hade vid tiden för sammanläggningen en t.f. , vilken hade en ordinarie anställning som rådman i Väners- borgs tingsrätt. Ingen ordinarie domare omfattades därmed av sam- manläggningen. De två notarierna vid Åmåls tingsrätt erbjöds överflyttning till . Av de fem domstolssekre- terarna i Åmåls tingsrätt valde två att följa med till , medan de tre övriga valde att inte följa med och sades därför upp p.g.a. arbetsbrist. De två som valde att flytta med till erbjöds av DV ersättning för resekostnader och möjlighet att resa på arbetstid. Utöver stöd och hjälp åt individerna stöttade DV också t.f. lag- mannen i Åmåls tingsrätt i den formella och praktiska hanteringen av arbetsrätten i samband med sammanläggningen. DV konstaterar att den positivism och välvilja som visades från bidrog till att sammanläggningen kunde gå snabbt och bra. hade vid tiden för samman- läggningen ett rekryteringsbehov genom att Miljödomstolen skulle inrättas och igen övertalighet uppstod i fråga om personal. Enligt DV fungerade samarbetet med personalen vid de båda tingsrätterna mycket bra. DV har beräknat engångskostnaden för sammanläggningen till . Sammanläggningen beräknas dock medfö- ra en årlig besparing om . Uppgifter som kommit fram vid mitt besök vid tingsrätten Beskedet om sammanläggningen nådde de anställda i sent och detta upprörde personalen. Sammanläggningen av de båda tingsrätterna sammanföll i tiden med bildandet av den nya Miljödomstolen vid tings- rätt samt med omorganisationen av landets inskrivningsmyndighe- ter och överflyttningen av bouppteckningsärendena från tingsrät- ten till . Tingsrätten anser att valet av tidpunkt för sammanläggningen därmed inte var bra. I samband med sammanläggningen bestämdes att tingsrätten skul- le behålla ett tingsställe i för att där avgöra de brottmål som hörde till den gamla domsagan. Tingsstället avskaffades dock redan efter i samband med att en ny tillträdde. Lokalen ansågs dålig och det blev alltför mycket spilltid för personalen. DV utsåg ingen speciell kontaktperson och det fanns ingen ge- mensam arbetsgrupp tillsammans med verket. möt- tes representanter för DV och tingsrätternas personal. DV gjorde ett bra arbete vad gäller personalfrågor. De förmåner som de an- ställda från erbjöds var betydelsefulla från en psykologisk synpunkt. Det finns en viss oro bland personalen i fråga om framtida sammanläggningar. Personalen är dock införstådd med att tingsrät- ten kan bli föremål för ytterligare sammanläggningar inom regio- nen och man väntar nu på besked om tingsrättens roll i en framtida organisation. och tingsrätter bildade Sol- lentuna tingsrätt med kansliort i . Den tidigare hade 38 anställda, varav 9 do- mare. hade 20 anställda, varav 5 domare. Den nya tingsrätten har 54 anställda, varav 14 domare. Den kortaste vägförbindelsen mellan och är omkring en mil. Det finns tillgång till all- männa kommunikationer i form av tåg och buss. DV har i sin slutredovisning till regeringen över sammanläggningen (dnr 101-2000, ) anfört att arbetsläget vid före sammanläggningen var ansträngt genom att den ordinarie lagmannen hade avgått, två av de ordinarie do- marna var tjänstlediga och en tredje rådman var långtidssjukskri- ven. Lagmannen i förordnades att tillika vara t.f. Efter hand hade två rådmän till- trätt i , medan verksamheten i övrigt upprätt- hölls med pensionerade och icke ordinarie domare. Situationen ledde till att det uppstod en ökning av målbalanserna vid Jakobs- bergs tingsrätt. Enligt DV har de båda tingsrätternas personal under de gemen- samme lagmannens ledning i allt väsentligt svarat för det praktiska genomförandet av sammanläggningen. DV har medverkat bl.a. i frågor rörande IT-systemen, ekonomi- och personalfrågor samt lokalfrågor. Ingen personal har sagts upp till följd av sammanläggningen. DV har arbetat med ett utvecklingsprojekt vid tingsrätten i sam- band med sammanläggningen, med ett särskilt syfte att skapa sam- hörighet mellan medarbetarna i de båda domstolarna. Rutiner har hämtats från båda de tidigare domstolarna. I samband med sammanläggningen blev lokaler tillgängliga i an- slutning till tingsrätts lokaler. Tingsrätten tillfördes en ytterligare förhandlingssal. Engångskostnaden för sammanläggningen uppgick till . Därtill kan läggas den indirekta kostnad om som uppkom genom att personal vid tingsrätten har arbetat med sammanläggningen i stället för med det ordinarie arbe- tet. Den besparing som uppnås genom sammanläggningen beräknas uppgå till . Uppgifter som kommit fram vid mitt besök vid tingsrätten Verksamheten vid fungerade före samman- läggningen inte bra och det fanns en oro och ett missnöje bland personalen. Inför sammanläggningen bildades en arbetsgrupp vid vardera tingsrätten. Rotlarna i flyttades till Sollentu- na tingsrätt stegvis och det skapades tekniska lösningar för att per- sonalen i skulle kunna handlägga mål och ärenden i Ja- kobsbergs tingsrätts namn. DV hjälpte till med en del praktiska frågor, t.ex. IT-stödet, och var involverad i de organisatoriska lös- ningarna. Det fanns dock ingen egentlig projektgrupp där DV in- gick. DV:s stöd upplevdes i huvudsak som bra och tillräckligt. Målbalanserna från är , med något en- staka undantag, avverkade. Trots tillskottet på lokaler i samband med sammanläggningen menar tingsrätten att man är i behov av en stor säkerhetssal. och tingsrätter bildade med kansliort i . Den tidigare hade 12 anställda, varav 2 domare. hade 7 anställda, varav 1 domare. Den nya tingsrätten har 10 anställda, varav 2 domare. Avståndet mellan och är omkring . Tillgången till allmänna kommunikationer är relativt god. DV har i sin slutredovisning till regeringen över sammanläggningen (dnr 955-2000, ) anfört att före sammanläggningen hade ett arbetsunderlag som motsvarade en halv årsarbetskraft för en domare. för sammanläggning- en fanns i omkring 20 balanserade brottmål och tvistemål (exkl. notariemål och gemensamma ansökningar om äk- tenskapsskillnad). Sammanläggningen av de båda tingsrätterna sammanföll i tiden med att flyttade från tings- rätt till . Lagmannen i övergick i samband med sam- manläggningen till annan anställning. Av de fyra domstolssekrete- rarna vid valde tre att på prov, under fyra måna- der, tjänstgöra i , medan den fjärde valde att inte flytta med och blev därmed uppsagd. De tre som antog erbjudandet om överflyttning till valde dock senare att inte fullfölja överflyttningen och blev därmed uppsagda. Tingsrättens lokaler i har inte behövt byggas om som en följd av sammanläggningen. Engångskostnaderna för sammanläggningen har beräknats till . Besparingen till följd av sammanläggning- en har beräknats till . Uppgifter som kommit fram vid mitt besök vid tingsrätten Diskussioner om nedläggning av har enligt per- sonalen förts . läggning med kom därför inte som någon överraskning, även om tidpunkten inte gick att förutse. De båda tingsrätterna uppfattade att DV överlämnade åt tings- rätterna att genomföra sammanläggningen. Det finns från persona- len i Hudiskvall en kritik mot att avvecklingen vid tings- rätt inte genomfördes på bästa sätt. för samman- läggningen var enligt uppgift mycket ogjort. Hyreskontraktet för tingshuset i löpte vidare efter sammanläggningen och tingshuset användes under detta år som ett tingsställe. Man har inte genomfört någon organisationsförändring p.g.a. sammanläggningen. Diskussionen om en ytterligare sammanläggning, med , påbörjades endast några månader efter att samman- läggningen avseende och tingsrätter genomför- des. Det uppges från personalens sida att det inte är bra att vänta på besked om ytterligare organisationsförändringar. , och tingsrätter bildade med kansliorter i samtliga tre orter. Tingsrät- ten har säte i . finns ett tingsställe i . hade 19 anställda, varav 3 domare. tings- rätt hade 18 anställda, varav 3 domare. hade 36 anställda, varav 8 domare. Den nya tingsrätten har 62 anställda, varav 12 domare. På kansliet i finns 6 rotlar, i Sala 2 rotlar och i 3 rotlar. Vägavståndet mellan och är omkring 4 mil, mellan och omkring 4 mil och mellan och Sala omkring 8 mil. Det finns tillgång till allmänna kommunikationer mellan de tre orterna. DV har i sin slutredovisning till regeringen över sammanläggningen (dnr 953-2000, ) anfört att lagmannen i Sala gick i pension och att för tiden därefter var lag- mannen i förordnad som även vid . inleddes på de tre domstolarnas initiativ och tillsammans med ett samarbete med syfte att skapa ett närmare samarbete och det anställdes en gemensam chefsadministratör för domstolarna. genomförde ett projekt som syftade till att skapa enhetli- ga rutiner och att införa beredningsorganisationer. Den för tingsrätterna gemensamme chefsadministratören var an- svarig för tingsrätternas förberedelsearbete och ledde ett flertal ar- betsgrupper i vilka personal från samtliga tingsrätter deltog. DV menar att den omständigheten att de tre tingsrätterna redan före sammanläggningen hade diskuterat former för samverkan som tre självständiga domstolar och i detta sammanhang anställt en gemen- sam chefsadministratör förbättrade tingsrätternas möjlighet att ar- betsmässigt klara av såväl förberedelserna som genomförandet av sammanläggningen. DV inriktade sitt arbete i samband med sammanläggningen på sådana frågor som normalt ingår i verkets arbetsuppgifter, t.ex. per- sonalfrågor, organisationsfrågor samt ekonomi, IT-frågor och loka- ler. DV inrättade vidare en styrgrupp och en projektgrupp med fö- reträdare för samtliga enheter på DV. Projektledaren var under om- ställningsarbetet regelbundet i kontakt med tingsrätten, i regel via chefsadministratören. All personal vid de tre tidigare tingsrätterna följde med till den nya tingsrätten. Lagmannen i Sala avgick med förtida pension, lag- mannen i tillträde en ny domartjänst och lagmannen i Väs- terås anställdes som i den nya tingsrätten. Sammanläggningen ägde rum som Inskrivnings- myndigheten flyttades från tingsrätten och bouppteckningsärende- na överflyttades till . Ingen förändring har skett såvitt gäller tingsrättens lokaler. För IT-frågorna fanns inte fullt ut prövade rutiner, eftersom nå- gon sammanläggning där verksamheten skulle bedrivas vid mer än en ort tidigare inte hade genomförts. DV genomförde en s.k. Ci- trix-lösning som innebär att alla användare är anslutna till . Engångskostnaden för sammanläggningen har beräknats till . Den sammanlagda besparingen till följd av samman- läggningen är enligt DV marginell. DV framhåller dock att det är möjligt att man på kan uppnå rationaliseringsvinster, bl.a. som en följd av möjligheterna till specialisering och koncentra- tion av administrationen. Uppgifter som kommit fram vid mitt besök vid tingsrätten Förberedelsearbetet inför sammanläggningen genomfördes i 6–7 arbetsgrupper under ledning av chefsadministratören, som också ansvarade för information till personalen. Tingsrätten fick hjälp av DV med de arbetsrättsliga frågorna. Arbetet med IT-frågorna, i vilket tingsrätten hade kontakt med DV, fungerade inte bra. DV hade enligt tingsrättens mening inte tillräckligt med resurser för att klara uppgiften och det saknades en plan för frågorna. Det förhållandet att de tre tingsrätterna redan före sammanlägg- ningen hade anställt en gemensam chefsadministratör var helt av- görande för det interna arbetet med sammanläggningen. Den anses inte bra att sammanläggningen sammanföll i tiden med förändringarna av inskrivnings- och bouppteckningsverksamheten. De tre kansliorterna fungerar i stort som före sammanlägg- ningen. Häktningsförhandlingarna har dock koncentrerats till Väs- terås, exekutionsrättsliga ärenden handläggs i och gemen- samma ansökningar om äktenskapsskillnad handläggs i Sala. Dess- utom lämnas alla åtal in i för vidare fördelning i enlighet med den geografiska indelningen. finns också ett tingsställe i som helt administreras av personalen i Sala. IT-stödet medger att man från alla kansliorterna kan handlägga alla typer av mål och ärenden i hela tingsrätten. Efter sammanläggningen är chefsadministratören vid vardera kansliorterna . Det finns en oro bland personalen i och Sala att verk- samheten på dessa orter skall försvinna . , och tingsrätter bildade med kansliorter i och . Tingsrätten har säte i . Den tidigare hade 38 anställda, varav 7 domare. hade 11 anställda, varav 1 domare. Mo- tala tingsrätt hade 14 anställda, varav 2 domare. Den nya tingsrätten har 52 anställda, varav 12 domare. På kansliet i finns 10 rotlar (två rotelgrupper med tre rotlar i varje och fyra lösa rot- lar) och i 2 rotlar. Vägavståndet mellan och är omkring 3 mil, mellan och och mellan och Mota- la . Det finns tillgång till allmänna kommunikationer mellan de tre orterna. DV har i sin slutredovisning till regeringen över sammanläggningen (dnr 954-2000, ) anfört att när förberedelsearbetet inför sammanläggningen påbörjades var arbetsläget i de tre dom- stolarna ansträngt till följd av vakanser och sjukdom. Sammanläggningen sammanföll i tiden med att inskrivnings- och bouppteckningsverksamheten flyttades från tingsrätten. Därtill pågick en projektering av tingsrättens nya lokaler i . Vid de tre tingsrätterna tillsattes sex olika arbetsgrupper med uppgift att förbereda sammanläggningen. En samordningsgrupp med de tre lagmännen hade det övergripande ansvaret. DV kon- centrerade sitt arbete till frågor som normalt ingår i verkets arbets- uppgifter, t.ex. personalfrågor, organisation, IT och lokaler. Före- trädare för träffade regelbundet samordningsgruppen med de tre lagmännen. Inför sammanläggningen beslutade de tre tingsrätterna att genomföra ett projekt för verksamhetsutveckling. Projektet syfta- de till att organisera den dömande verksamheten i rotelgrupper. Tingsrätterna samarbetade i detta sammanhang med projektledare från . All personal som var anställd för sammanlägg- ningen följde med till den nya tingsrätten.