sou · GRB3129d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Ett andra alternativ uteslöt SR och innebar en uppdelning av etermedia på Nationalfonoteket (radio) och SFI (television). Till att börja med hade samma styrelse (Statens arkiv- styrelse) som , Svenskt Biografiskt lexikon, Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv. Denna ordning ansågs inte bra och blev 1984 en fristående myndighet med egen styrelse. Två argument framhölls mot en uppdelning mellan KB och . Det första var att det skulle vara svårare att få en samlad bild av arkivmaterialet, och det andra att gränsdragningen mellan ljud- och bildupptagningar framstod som konstlad – film åtföljs t.ex. ofta av ljud. Grunden för resonemanget var enhetstanken, men man full- följde inte tanken genom att sammanföra ansvaret till en och samma organisation. Vissa remissinstanser (s. 60) gick längre och ansåg att en an- knytning till det offentliga bibliotekssystemet var mest naturlig. KB deltog inte i någon större utsträckning i den diskussion som fördes, vilket kan tyckas märkligt eftersom KB 1958 hade inrättat nationalfonoteket inom sin organisation. Motivet för att inte välja KB var att KB betraktades som ett bibliotek med traditionella biblioteksuppgifter, och att det material som skulle behandlas var artfrämmande och inte låg inom KB:s kompetensområde. KB spelade inte heller samma roll som i slutet av 1980- talet då KB fått ställning som landets nationalbibliotek och även fått ansvar för samordning och utveckling av den vetenskapliga informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning. Huvudskälen för två myndigheter var att materialen var så olika – radio, ljudband etc. å ena sidan, och böcker och tidningar etc. å den andra. I övrigt gjordes bedömningen att förutsättningarna för personalutveckling och kompetenshöjning inte skulle bli bättre. Att utveckla specialistkunskaper framhölls som lika angeläget som den kompetensutveckling det skulle innebära att arbeta i en biblio- teksmiljö. Utredningen ansåg inte heller att det skulle innebära några större samordningsvinster inom områden som bevakning, Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter inkrävning och mottagning. De besparingar som man skulle kunna uppnå ansågs försumbara. Som motiveringar för sammanslagning angavs helhetssynen, att allt publicerat material är likvärdigt och att det skulle vara enklare att väga behovet av insatser mot varandra. När det gällde bevarande och beständighetsarbete var behoven delvis likartade. Beträffande nya medier ansåg utredningen att KB:s och SLBA:s resurser borde samordnas. Samordnad forskning och samordnad bevakning av bevarande och beständighetsfrågor ansågs självklart. Beträffande Nationaldiskografin, retrospektiva diskografier, registrering och katalogisering borde personalsamverkan och därmed personalut- veckling kunna äga rum. Inom informations- och referensarbete för forskning och studier framhölls det som en fördel med gemensamt referensbibliotek och gemensam läsesal med uppspelningsmöjlig- heter. Detta skulle vara svårt att genomföra eftersom båda myndig- heterna då byggt om sina lokaler. Frågan behandlades relativt ingående i betänkandet års pliktleveransutredning Pliktleverans (SOU 1992:92). Utredningen framhöll att det fungerade bra med nuvarande organisation och att myndigheterna inte hade så mycket med varandra att göra. Vidare framhölls att konkurrensen skulle bli hårdare mellan verksam- heterna om de ingick i samma myndighet. Det framhölls också att institutionskulturerna var olika, att myndigheterna hade utvecklats olika samt att gjort egna investeringar i datorstöd som inte hade någon anknytning till Libris. Utredaren menade att det obefintliga datorsamarbetet tydde på att man inte funnit anledning att pröva ett närmare mer aktivt samarbete. Som det viktigaste skälet för en gemensam organisation fram- hölls helhetssynen och vissa samordningsvinster, och eftersom man förutsåg ett större samarbete föreslogs att myndig- heterna skulle vara representerade i varandras styrelser. Regeringen behandlade frågan om KB och ALB:s ställning i forskningspropositionen Forskning för kunskap och framsteg (1992/93:170, avsnitt 8) och kom fram till att de även fortsätt- ningsvis skulle vara fristående myndigheter. framhölls att uppgiften att bevara kulturarvet kommer att kräva en god sam- ordning. måste ett samgående tas upp till ny prövning för att öka möjligheterna att inom en och samma organisation kunna göra prioriteringar och resursavvägningar mellan närliggande verk- samhetsområden. Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter 10.4.3En pliktmottagande myndighet av digitalt material – utredningens slutsatser Uppdelningen av material mellan KB och SLBA har varit relativt okomplicerad, eftersom både materialslagen och leverantö- rerna har varit relativt tydligt åtskilda. KB fick via leveransplikten in böcker, tidningar och annat tryck från tryckerierna, medan film, musik, etermediematerial och liknande levererades till SLBA av producenter eller distributörer av sådant material. Emellertid finns två materialslag där olika typer av innehåll blandas (se avsnitt 3.5). Kombinerat material består av olika materialslag som tillsammans bildar en helhet, exempelvis en lärobok med tillhörande ljudband (numera vanligtvis en cd). Dokument för elektronisk utgivning kan exempelvis vara en cd eller dvd där text, bild, ljud och film blandas fritt. Dessa två materialslag måste delas upp mellan KB och SLBA, vilket orsakar problem vid uppdelningen och sannolikt även för forskarna som vill ta del av materialet nu och . är situationen än mer prekär i detta sammanhang, eftersom ägarkoncentrationen har lett till att samma företag kan producera allt från böcker till biofilmer och musik. Mediekonvergensen och kommersiella skäl leder till att material blandas i allt större utsträckning. Publicering av likartat material sker i tryckt form, på TV/i radio samt i digital form, där alla olika materialslag blandas. Dessa förändringar i mediesamhället har uppmärksammats i annan lagstiftning, i och med att publicering på Internet omfattas av yttrandefrihetsgrundlagens skydd. föreslår i kap. 3 leveransplikt för distansöverfört digitalt material (med vilket avses material som publiceras på Internet och andra nätverk) och att leverans ska ske till en myndig- het. Det är inte möjligt att lagstiftningsmässigt göra den distink- tionen att materialet ska delas upp på två myndigheter. Det kommer vidare att medföra problem att tillämpa den lag som KB- utredningen föreslår om det ska finnas två mottagande myndig- heter. lagförslag leder till en myndighet för mot- tagande av pliktlevererat distansöverfört material. Någon annat alternativ har varit svårt att finna. Det har inte heller med hänsyn till de begränsade resurser och den tid som stått till utredningens Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter förfogande varit möjligt att göra den fördjupade analys som behövs för att komma med förslag i myndighetsfrågan. Det har inte heller ingått i uppdraget. Det bör också beaktas att SLBA f.n. är föremål för översyn. Samma motiv som framförts i tidigare utredningar för en samman- hållen organisation gäller fortfarande och i än högre grad, nämligen helhetssynen. är gränserna på väg att suddas ut. Det distansöverförda material som redan nu samlas in (Kulturarw3, se kap. 3) från Internet kommer att öka i omfattning. Detta innehåller redan nu material av olika slag – text, bild, ljud och film – något som kommer att bli allt vanligare när teknikutvecklingen går framåt och fler och fler hushåll får bredbandsuppkoppling. Det är inte längre försvarbart att skilja på text, ljud och bild när det gäller insamling. De argument som tidigare talade emot en sammanhållen myn- dighet gäller inte och nya argument har tillkommit för en sammanslagning. Följande argument för en sammanhållen myndighet för in- samling, tillhandahållande och bevarande av skrift, ljud och bild. PL reglerar båda verksamheterna – dock med den skillnaden att tillgängligheten till SLBA:s material är mer restriktiv. Brukarna behöver ofta material av olika slag från olika informa- tionsbärare. Det underlättar för dem om materialet är samordnat så att det är lätt att nå, synligt och lättillgängligt så att studier och forskning kan bedrivas effektivt. Förutsättningarna för detta skulle öka om verksamheterna var bättre samordnade. Bedömningen är att detta sker bäst inom en och samma myndighet. De olika kulturerna som tidigare framhållits som skäl för två organisationer skulle då enklare smälta samman vilket är en fördel för verksamheten och därmed för brukarna. Trots ambitionerna att bedriva ett närmare samarbete i olika sammanhang så har det inte utvecklats något djupare samarbete. Om representationen i varandras styrelser har haft någon effekt på samverkan mellan myndigheterna är svårt att bedöma. Förutsättningarna ökar för större enhetlighet inom det informa- tionssystematiska området t.ex. när det gäller katalogisering (för- tecknande/bibliografering). Den bedömningen görs mot bakgrund av att samarbetet inte nämnvärt ökat sedan den förra utredningen. Detta är också något som framförts som önskvärt både av KB och SLBA. Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter Utvecklingspotentialen skulle bli större med samlade resurser för verksamheter som närmar sig varandra allt mer med anledning av utvecklingen på medieområdet bl.a. i form av nya insamlings- metoder, material och metoder för långtidslagring. Den insamling som redan bedrivs av KB inom projektet skiljer inte på olika typer av innehåll (filtyper). Ljud- och bildområdet skulle också få större möjligheter att dra nytta av KB:s kompetens på informationsförsörjningsområdet. Vidare skulle det etablerade samarbetet med forskarsamhället gynna SLBA. På så sätt skulle också SLBA:s verksamhet bli mer synlig och gemensamma lösningar kunna uppnås och det behövs för att synas nationellt och internationellt. Sannolikt skulle det också innebära ekonomiska fördelar. De skäl som framförts som talande mot en sammanhållen myndig- het är inte hållbara. Även om det skulle visa sig möjligt (praktiskt såväl som juridiskt) att dela upp materialet kvarstår det starkaste skälet: att det inte är önskvärt, varken ur brukarnas, leverantörernas eller statsmakternas (av resursskäl) synpunkt. De båda myndig- heterna bör under alla omständigheter inleda ett närmare sam- arbete, något myndighetscheferna redan har inlett samtal om. Myndighetsfrågan får inte förhindra lagstiftning om insamling av det digitala kulturarvet, en fråga som varit olöst länge nog och som kommer att skapa en ännu större lucka till men för forskningen om den inte får en lösning . En utredare bör skyndsamt tillkallas för att göra en analys av organisationsfrågan, så att den inte blir till hinder för insamlingen av det distansöverförda digitala materialet. 11 Kostnader och finansiering Enligt direktiven ska de förslag som lämnas kostnadsberäknas och förslag till finansiering lämnas. I det föregående har en rad förslag lämnats som innebär kostnadskonsekvenser. Reformförslagen innebär följande. KB utökat nationellt ansvar - pers, lokal, teknik (6 000) (6 000) (6 000) (6 000) Pliktlagen (kap. 3) Lönekostnader m.m. för digital pliktleverans (fem heltidsanställ- ningar). (*Personalbehovet minskar innebär , då för- slaget innebär en rationalisering eftersom papperskopior för- svinner. För tryckt material en besparing p.g.a. vissa begränsningar i insamlingen samt färre dispensärenden. Kostnader för långtidslagring och säkerhetskopia på annan ort ej beräknade. Digital vetenskaplig informationsförsörjning (kap. 4 och 5 samt avsnitt 7.14) 2.1 (olika projekt på lärosätena samt ett sam- 1,5 mnkr (permanent) 2.2 Digitalisering av det svenska kultur- arvet (planering, samordning, bild- registrering etc.). 2004–2016, förutsätter samfinansiering. Libris (kap. 4) för att införa ett fullständigt Bevarandeinsatser (kap. 6) – Lönekostnader för sekretariat och inventering, resor, information m.m., 1,1 mnkr (permanent) – Bidrag till nat. 4.2 Migrering/digitalisering, lönekost- resor, konferenser och omkostnader Utökat nationellt ansvar för KB (förslag i avsnitt 7.13) Personalkostnader (jurist, info, stati- stiker, utredare, 5,5 mnkr (permanent) Forskarutbildning (kap. 8) (14 st.) inkl. 2005–2008 totalt De finansieringsmetoder/källor som står närmast till buds är – utan rangordning – följande: Eftersom de flesta av förslagen är departementsövergripande bör i första hand övergripande omprioriteringar bli aktuella. Utökade och samordnade insatser för digital informationsförsörjning berör alla delar av samhället och således flera departement. Eftersom KB enligt förslaget skulle överta visa uppgifter från kan en överföring från utgiftsområde 17 övervägas. Kostnadsbesparingar kommer att bli möjliga genom samordnings- förslagen. Flera av förslagen om centrala insatser bör kunna leda till att lokala projekt/dubbelarbete kan undvikas. Att värdera detta är en omöjlig uppgift. Flera av förslagen kommer emellertid att innebära besparingar – – för såväl lärosäten som staten som helhet. Höga kostnader och mycket arbete är förknippade med drift och underhåll av de lokala biblioteksdatasystemen. skulle använda Libris som gemensamt biblioteksdatasystem skulle det innebära lägre inköpskostnader för program- och hårdvara vid högskolorna. Det skulle också innebära lägre driftskostnader efter- som Libris i så fall skulle ta över en stor del driftsansvaret. Hur stora samordningsvinster lärosätena kan göra är inte möjligt att beräkna. Att beräkna detta ingår i det utredningsuppdrag som föreslagits. Det gäller också samordningsvinster vad gäller informa- tionsförsörjning till utbildning och forskning i kommunerna ge- nom KB:s odelade ansvar som central myndighet. Om samordning sker på det sätt som är planerat vad gäller kommer det att innebära vinster för hela samhället. Allt sker samordnat vilket besparar det enskilda lärosätet. Om leveransplikt införs för distansöverfört digitalt material enligt förslag kommer sannolikt samordnings- vinster med SLBA att bli följden. Eftersom flera av förslagen har att göra med forskningens infra- struktur (syftar till att stärka den vetenskapliga informationsför- sörjningen samt att öka informationskompetensen hos de stude- rande) bör de vara aktuella för den ram för reformer som förutsätts bli aktuell inför den forskningspolitiska propositionen. När Teknikbrostiftelserna upphör frigörs medel. Flera av de förslag som lämnas underlättar kunskapsutbyte mellan näringslivet och forskare vid universitet och högskolor. kommer att bli en viktig del i det innovationssystemet och kommer att gynna både forskningen och nyttiggörandet av forskningen. blir synligt på Internet i större utsträckning. Några av förslagen kommer att bidra till ökad tillväxt. Vad som gäller för andra infrastruktursatsningar (exempelvis järn- vägar etc.) gäller också här – det är svårt eller omöjligt att kost- nadsberäkna nyttan, och går därför inte att åsätta något bestämt värde . Fonder och stiftelser m.m. Som tänkbara finansiärer kan nämnas följande: Rådet för högre utbildning Visst arbete kan eventuellt utföras vid Stiftelsen i eller Roggebiblioteket i (som ingår i KB). Sponsorer – företag med anknytning till ändamålen – avsätter en procentsats på försäljning för speciellt syfte (enligt samma princip där byggföretag avsatte en procentsats av byggkostnaden till konst- närlig utsmyckning). Adopt a book – enskilda, företag, litterära sällskap och andra föreningar erbjuds att adoptera en bok (efter engelsk förebild). Arbetsmarknadspolitiskt/regionalpolitiskt inriktade projekt För arbetsmarknadspolitiskt/regionalpolitiskt inriktade projekt kan ickepermanenta finansieringskällor övervägas Genom omfördelningar inom KB:s olika avdelningar kunde viss verksamhet påbörjas (medel har avsatts också ) – satsningar som är viktiga för de förslag som lämnas. har påbörjat en verksamhet i mindre skala med en tjänst som är ett embryo till det framtida större sekretariatet. För insatsprogrammet för digital informationsförsörjning till utbildning och forskning () har resurser avsatts för fortsatt utredning samt för att formera en projekt- Vissa projekt har också kommit igång, t.ex. det s.k. . En investering med upphandling av en portalprogramvara kommer att genomföras av Librisavdelningen. Digitalisering har påbörjats i mindre skala med tillfälliga in- satser. Resurser finns avsatta för personal, uppbyggnad av orga- nisationen, mindre insatser och utveckling av ABM-samarbetet kring digitalisering. En personalförstärkning planeras för att förbättra webbinsam- lingen (Kulturarw3), i synnerhet arbetet med långsiktig data- lagring. Myndigheternas övergång till digital publicering fortsätter och KB har avtal med olika producenter av digitalt material. Dessa avtal medför gratis och frivillig leverans av respektive produ- cents material inklusive samtidig leverans av tillhörande meta- data. I detta sammanhang arbetar redan KB:s personal för att utveckla metadatageneratorer. Utredningen har varken haft resurser eller kompetens att analysera och exakt avgöra var och hur mycket medel som kan komma att frigöras genom de samordningsåtgärder som föreslagits. Men det är uppenbart att förslagen kommer att leda till ett bättre resurs- utnyttjande som kommer att frigöra medel. Flera av förslagen är departementsövergripande och berör flera utgiftsområden. Flera av förslagen kan praktiskt taget alla ha nytta och glädje av – myndig- heter, företag etc. – på samma sätt som av hård infrastruktur, t.ex. järnvägar och broar. 12 Förkortningar och definitioner Arkiv, bibliotek och museer Automatisk databehandling (äldre begrepp) Arkiv for Dansk Litteratur Arkivet för ljud och bild (numera SLBA) Advancement of Librianship Programme Audiovisuellt material (ljud och/eller rörlig bild) skap/(vid ) Arbetsgrupp för biblioteksstöd för nätbaserat KB:s avdelning för nationell samordning och ut- KB:s enhet för bokhistoria, magasin och nybind- Barn- och ungdomsbibliografi på SBI Internationellt projekt gällande emulering av data- filer (se definition av emulering i det följande) Förkortningar och definitioner SOU 2003:129 Internationellt projekt gällande emulering av data- filer (se definition av emulering i det följande) Comité Européen de Normalisation (europeiska Nationellt centrum för flexibelt lärande de la Recherche Scientifique Digital arkivöverföring för forskning vid universi- Network of Excellence inom området digitala bib- Delegationen för informationsförsörjning (ned- tion, Information och Kultur Linking Digital Libraries with Virtual Learning Directory of Open Access Journals Commission on Preservation and European Currency Unit, föregångaren till valutan Åtgärdsplaner (2002 och 2005) som ska göra SOU 2003:129 Förkortningar och definitioner till den mest utvecklade dynamiska eko- Direktiv /29/EG, Ds 2003:35 Effective Information Retrieval and Acquisition (konsortieupphandling inom ) SBI:s Elektroniska Lagrings- och Söksystem för European Registration of Microfilm Digitalt bibliotek inom matematik , upphörde då det uppgick i DFI (numera står FBR för Folkbild- File Transfer Protocol (används för digital infor- Gigabit (mått på digital överföringshastighet, 1 Högskoleförordningen (1993:100) Högskolelagen (1992:1434) International Conference on National Biblio- Förkortningar och definitioner SOU 2003:129 KB:s avdelning för insamling och dokumentation and Institutions (bibliotekens världsorganisation) del la Santé et de la Recherche International Standard Book Number (identifika- tor för tryckta böcker) International Standard Music Number (identifi- kator för musiktryck, dvs. Internationell standard för statistik International Standard Serial Number (identifi- kator för tryckta och elektroniska periodiska pub- Ett användarvänligt informationssamhälle (EU:s Konstnärliga och Litterära Yrkesutövares Sam- Lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. SOU 2003:129 Förkortningar och definitioner Konsortieupphandling av licensdatabaser (läns- bibl.initiativ) plus och Långsiktigt digitalt bevarande (RA- och LUTH- Linking and Exploring Authority Files (projekt inom EU:s femte ramprogam) Ligue des Bibliothèques Européennes de (KB:s, forsknings- bibliotekens och fritt tillgängliga biblio- Libris mass editing system The Library and Information Statistics Unit (vid Läroplanen för de frivilliga skolformerna for Valorising Activities in Digitisation (EU-projekt för samordning av digi- Library of Congress nationella digitala biblioteks- Nordiska samarbetsorganet för vetenskaplig in- Nätverk som länkar samman universitetsdatanäten Förkortningar och definitioner SOU 2003:129 Informellt nätverk för nordiska nationalbiblioteka- in Library and Informa- National Preservation Office () National Science, Technology, , and Mathematics Education Digital Library Optical Character Recognition (optisk tecken- inläsning, teknik för att digitalisera text) Office for (brittiska konkurrens- Okatalogiserat tryck, även kallat småtryck eller grått material (se definition i det följande) Permanent Access Toolbox for digital Cultural Förordningen (1993:1439) om pliktexemplar av Lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument Personuppgiftslagen (1998:204) (syftar till att stödja good practice i digitala tjänster och digital verksamhet vid allmänna bib- Register över Enskilda Arkiv EU-projekt (digitalisering) Samsökningstjänst för s.k. ämnesportaler SOU 2003:129 Förkortningar och definitioner Klassifikationssystem för svenska bibliotek Safeguarding European Photographic Images for Databas med föremålsbilder från Statens historiska Statens ljud- och bildarkiv Sida-finansierat projekt som ska bygga upp Samordning av den svenska högskolans elektro- Svenskt resurscentrum för vetenskaplig kommuni- Förkortningar och definitioner SOU 2003:129 Terabyte (mått på digital filstorlek, 1 miljard byte) Tryckfrihetsförordningen (1949:105) Rapport: Technological landscapes for to- morrows cultural economy. of cultural heritage. Tagged Image File Format (filformat för digitala United Nations Educational, Scientific and inom utbildning, vetenskap, kultur och kommuni- Lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk/Locator (adress på Internet) Identifikator som ges till elektroniska resurser eller digitalt material (motsvarande ISBN/ISSN för tryckt material) Yttrandefrihetsgrundlagen (1991:1469) Nyförvärv till en samling, exempelvis till ett bibliotek, arkiv eller museum Trycksaker av kortlivad karaktär (småtryck), t.ex. visitkort, inbjudningskort och reklam- blad, till skillnad från böcker En skrift som är avsedd att anslås för infor- En uppsättning metoder för statistisk analys och visualisering av information i dokument av olika slag, texter, webbsidor m.m. Tjänst som möjliggör sökning i både Libris av information lagrad för automa- tiserad behandling (analogt med YGL) I detta betänkande används begreppen elek- tronisk och digital mer eller mindre synonymt. Utvecklingen går dock mot att använda digi- talt istället för elektroniskt. Bibliografiskt hjälpmedel för sökning av fono- gram av bestämda personer eller grupper eller i Information som har tillgängliggjorts för all- mänheten genom överföring på distans via Internet eller andra nätverk Enligt PL ett föremål som lagrar information för avlyssning, läsning eller visning Internationell standard för metadata Böcker i digital form Utbildning med hjälp av Internet I detta betänkande används begreppen elek- tronisk och digital mer eller mindre synonymt. Utvecklingen går dock mot att använda digi- talt istället för elektroniskt. Metod för att kunna läsa gamla datafiler i nya Vid emulering behåller man den ur- sprungliga filen, och när man vill läsa den skriver man ett nytt program som Förkortningar och definitioner SOU 2003:129 härmar, emulerar, det ursprungliga program- met i den nya miljön. Exakt avbildning i tryckt eller digital form av ett brev, en teckning, en bok etc. (Tysk) äldre tryckstil med kantiga former