sou · GRB380d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Till detta bidrar också ökad användning av solvärme och bränsleceller samt i vissa områden naturgas. Solbaserad el får ökad betydelse Vattenkraft förblir den viktigaste komponenten i det svenska elsystemet, men el från biobränsle, vind och sol vinner marknads- andelar. Kärnkraft – vara eller icke vara Om nuvarande kärnkraft finns kvar bortom 2020 studeras kostna- der och acceptans för en ny generation reaktorer med utvecklad Bilder av framtidens energisystem säkerhet och med sikte på förbränning av radioaktivt avfall genom transmutation. Om nuvarande kärnkraft befinner sig under avveckling pågår utbyggnad av naturgasnät och uppförande av naturgas- kombi (NGCC). Gammal energiteknik får nytt liv Fossilbränslebaserad elproduktion klimatanpassas genom in- fångning av koldioxid, som ges säkert förvar i lämpliga geologiska formationer. Koleldade kraftverk med denna teknik finns i drift i . Förbränningsmotorn har utvecklats ytterligare och kan i kom- bination med eldrift i hybridfordon erbjuda starkt förbättrad energieffektivitet och avgasfrihet vid låga hastigheter, t.ex. i stadstrafik. Breddad bas för flytande bränslen Inom transportsektorn dominerar fortfarande flytande bränslen, som i ökad utsträckning skräddarsys från naturgas och börjar till- verkas från biobränslen i s.k. kombinat inom massafabriker. Bränslecellsbilar används i lokala fordonsflottor, men ett genom- slag i den svenska bilparken dröjer i avvaktan på en utbyggd infra- struktur för vätgas. En internationell forskningssatsning på utveckling av bränsleceller för fordon har gjort tekniken intressant även för vissa stationära tillämpningar, t.ex. lokal elproduktion med höga krav på tillgäng- lighet, för mikroelektronik och bärbara tillämpningar. Strukturer inom energiområdet förändras Avreglering av gas- och elmarknader, harmoniserade regelverk inom EU och utbyggd överföringskapacitet för el och gas mellan länder, möjliggör att användning och tillförsel kan balanseras med import och export, skapar nya affärsstrukturer och minskar behovet av nationell energipolitik av traditionellt snitt. Ny energiteknik ett tillväxtområde Det faktum att ligger i forskningsfronten inom tre om- råden med stor global marknadspotential, nämligen utveckling av solceller, komponenter för bränsleceller och förgasning av bio- bränslen samt besitter stor erfarenhet och kunskap om produk- tion och användning av skogsbränslen, ger förutsättningar för en framgångsrik svensk industrisatsning. (Energiframsyn, Syntes och sammanfattning, s. 4 f.) Bilder av framtidens energisystem Panelen presenterar sina slutsatser i rapporten – mot en ny era!. Panelen konstaterar att det kommer att krävas stora om- ställningar i energisystemet för att radikalt minska klimatpåverkan och sörja för en växande världsbefolknings behov av energi. En utveckling mot ett mer uthålligt energisystem i ett glo- balt och långsiktigt perspektiv kräver enligt panelens åsikt ett brett genomslag för förnybara energikällor – även om det finns utrymme att använda vissa mängder fossila bränslen och ny kärnkraft blir de knappast dominerande i ett globalt perspektiv. Panelen ser framför sig en utveckling mot ett system med el och vätgas som energi- bärare, helt baserat på förnybara energikällor som t.ex. sol- energi, vindkraft, bioenergi, vattenkraft och vågkraft. I klimatet i fokus bedömer panelen att konturerna av ett vät- gassystem blir synliga och att väsentliga omställningar sker . Övergången till vätgas i transportsektorn för- väntas äga rum mellan och . I klimatet en faktor bland flera leder bland annat luftkvalitets- och sårbar- hetsaspekter mot sol och vätgas, men de fossila bränslena behåller sin dominerande roll . Panelen betonar utmaningen i att producera helt koldioxidfri vätgas och menar att pressen att göra detta blir väsentligt starkare i klimatet i fokus. Steget är dock långt från dagens energisystem till ett system med sol och vätgas i fokus. Panelen konstaterar att det kan ta många decennier att utveckla ny infrastruktur och ännu längre innan den uppnår mognad. Vilka olika energislag som blir viktiga avgörs enligt panelen av spelreglerna på el- och gasmarknaderna samt de styrmedel som införs: regler som är lång- siktigt stabila och förutsägbara skapar bättre förutsättningar för mer investeringstunga och långsiktiga alternativ. I Europaperspektivet kan man enligt panelens bedömning för klimatet i fokus vänta dels en ökad naturgasanvändning och dels en ökad användning av biobränslen, sol och vind. I klimatet en faktor bland flera får kolkraftverken en större roll, medan utvecklingen mot förnybara energislag och vätgas går långsammare. För del bedömer panelen att biobränslen, värmepumpar och vattenkraft utgör basen för värme- och elproduktion i klimatet i fokus. Övriga tillskott – t.ex. naturgas och decentra- liserade alternativ – är beroende av hur länge kärnkraftverken för- Bilder av framtidens energisystem blir i drift. I klimatet en faktor bland flera är det, enligt panelen, mer sannolikt att ett naturgasnät byggs ut i . Bio- bränslen används i kraftvärme och fjärrvärmenät, främst utanför gasnäten. Ett begränsat men växande bidrag kommer även här från sol och vind. Naturligt nog betonar panelen att övergången till ett system med sol/vätgas i fokus reser en rad systemfrågor. Till exempel behöver nya energibärare och energitekniker ett väl genomtänkt regelverk och en professionell kultur kring risk- och säkerhetsfrågor. Mate- rialproblem behöver tänkas igenom. Stora satsningar i kompanjon- skap mellan politiker och industri kan bli nödvändiga för att utveckla infrastruktur för lagring och distribution, särskilt i tran- sportsektorn. Med avseende på elsystemet menar panelen att en viktig system- fråga är hur balansen mellan olika nättyper kommer att se ut . Lokala nät, matade med solceller, vätgas etc. utgör enligt panelens åsikt mycket lockande alternativ eller komplement till det heltäckande nätet. Ackumulatorer och små miniatyrelverk drivna av bränslen eller sol kan enligt panelen bli ytterligare komponenter i ett distribuerat elsystem. Med avseende på vätgassystemet är en global fråga hur storskalig och centraliserad en framtida vätgasregim kommer att kunna bli. Enligt panelen är det oklart vem som skall finansiera investering- arna och vem som skall ta initiativet och driva utvecklingen. Pane- len menar t.ex. att det är naturligt att tänka sig att initiativet till en övergång till vätgasdrivna fordon skall komma från fordons- industrin, som har ett uppenbart egenintresse att lösa bilismens miljöproblem för att kunna bevara en struktur med massbilism. innebär vätgas- och bränslecellsdrift ett radikalt teknik- språng som industrin inte självklart klarar av eller är intresserad av. Panelen menar att det därför är möjligt att mindre radikala lös- ningar som hybridbilar och naturgasdrift föredras på medellång sikt och då försenar vätgaslösningen. Den sistnämnda aspekten väcker frågan om naturgasen kan verka som en bro till ett system med vätgas som energibärare. Panelen menar att en utbyggnad av naturgasen i skulle kunna under- lätta övergången till vätgas som energibärare och att både naturgas och, i vissa länder, kärnkraft sannolikt kommer att vara viktiga element . En sista systemfråga rör energianvändningen. Panelen konstate- rar att även om tekniken ger stora möjligheter till energieffekti- Bilder av framtidens energisystem visering krävs det att den används för att den skall ge minskade koldioxidutsläpp. Det krävs alltså ett förändrat beteende hos an- vändarna, vilket bara kan komma till stånd genom en kombination av styrmedel och lämpligt utformade institutioner samt ändrade livsstilar och värderingar. Panelen konstaterar att om en långsiktig och genomgripande förändring av energisystemet skall kunna ske krävs förändrade institutioner och organisationer, förankring i starka organisationer, professioner, nätverk och intressegrupper samt ett samförstånd och partnerskap mellan staten och näringslivet. Enligt panelens åsikt skulle ett europeiskt vägvisarprojekt kring vätgas vara ett steg på vägen genom att ge möjlighet att i en bred krets av intressenter diskutera forskningsbehov, tänkbara utvecklingssamarbeten, balan- sen mellan nationella åtgärder samt åtgärder på EU-nivå. För gäller det, enligt panelen, att ha en genomtänkt stra- tegi för agerandet på det europeiska planet som man måste hantera nationella och lokala frågor kring energiförsörjnings- struktur, säkerhetstänkande m.m. Panelen understryker att en stor systemförändring tar tid och kräver konsekvens och att det finns goda argument för en tidig start, inte minst det att svensk industri kan skaffa sig intressanta högtekniska nischer i den framväxande vätgasekonomin. Den skisserade omställningen av systemen ställer också krav på en ny forskningsstrategi. Panelen pekar, naturligt nog, särskilt på att systemaspekterna måste uppmärksammas i energiforskningen. Kopplingarna mellan det gamla och det nya behöver belysas. Det behövs forskning kring regelverk och institutioner. Småskaliga system kan kräva en delvis ny affärslogik och nya regelverk – överstatliga system likaså. Standarder, säkerhet och ekonomi kräver uppmärksamhet för alla nya system. Dessutom måste forsknings- strategin enligt panelen bli bredare och mer aktiv (med avseende både på geografiskt fokus och på val av tekniker och system att studera), som en kraftsamling kring större enheter med internationell slagkraft behövs. Panelen betonar även att det är angeläget att samarbetet mellan olika myndigheter utvecklas och förstärks samt kombineras med samverkan inom EU:s olika pro- gram och andra internationella organ. Det är även viktigt att resurser finns för såväl marknadsintroduktion som FoU. Avslutningsvis påpekar panelen att mycket måste ha hänt fram och att det nu krävs en bred dialog i samhället, pålitliga regelverk för bland annat koldioxidutsläpp samt svenska, euro- Bilder av framtidens energisystem peiska och internationella organisationer som kan bära upp de stora förändringarna över . Panelen betonar att ambitionsnivån i scenariot klimatet i fokus kan visa sig vara otill- räcklig, men scenariot håller i alla fall möjligheten öppen att vid behov höja ambitionsnivån. En utveckling enligt scenariot kli- matet en faktor bland flera riskerar, enligt Systempanelen, att stänga framtida handlingsalternativ och att låsa kommande gene- rationer till mer genomgripande klimateffekter. I rapporten Vad hände sen? beskriver panelen sina framtidsbilder av hur energianvändningen kan se ut i form av en återblick , där utfallet jämförs med vad panelen trodde . Att redovisa panelens utförliga diskussion kring dessa båda bilder är inte möjligt här. Istället fokuserar vi sammanfattningen nedan på två områden, dels panelens bilder av framtidens energianvändning i industrin, transportsektorn och bostadssektorn för Energiframsyns två scenarier, dels panelens beskrivning av utfallet . Bilder av energianvändningen i scenarierna Panelen tar sin utgångspunkt i en diskussion kring vilka trender som präglar samtiden. På en övergripande nivå pekas på nyckelord som globalisering, urbanisering och ökad sårbarhet. En aspekt av globaliseringen som särskilt lyfts fram är att nationalstaterna kommer att splittras upp och gemenskap bildas mellan likartade regioner i ett gränslöst . Utvecklingen förväntas leda till hårdare konkurrens mellan företag och regioner, men också till ökad rörlighet och kulturell mångfald. befolkning blir äldre och befolkningstillväxten minskar. Företagen specialiserar sig för att nå lönsamhet och etiska ställningstaganden, t.ex. om barn- arbete och vapenförsäljning, blir en allt viktigare del av profile- ringen. Sammanfattningsvis bedömer panelen att energianvändningen i scenariot klimatet i fokus stannar på dagens nivå tack vare kraftiga effektiviseringar inom bebyggelse och industri som upp- väger en ökning inom transportsektorn. I klimatet en faktor bland Bilder av framtidens energisystem flera ökar energianvändningen trots en fortlöpande effektivisering, vilket främst beror på ökningen inom transportsektorn. Med avseende på energianvändningen i byggnader anser panelen att långtgående effektiviseringar är möjliga, men konstaterar sam- tidigt att effekten på hela bebyggelsen är begränsad sikt på grund av husens långa livslängd. Trots detta bedömer panelen att den totala energianvändningen minskar i båda scenarierna. I kli- matet i fokus blir minskningen och i klimatet en faktor bland flera ungefär hälften så stor. Som tidigare nämnts utgår panelen från att det inom industrin sker en fortsatt specialisering med ökad förädling, vilket leder till en ökad efterfrågan på el och andra förädlade energiformer. Energipriserna stiger i båda scenarierna och stimulerar till energi- effektivisering och ett ökat systemtänkande. Till exempel ökar processindustriernas leverans av spillvärme till omgivande be- byggelse. Betydelsen av effektiviseringar varierar dock mellan scenarierna. I klimatet i fokus är det möjligt att uppnå en oför- ändrad energianvändning. I klimatet en faktor bland flera ökar såväl industrins totala energianvändning som dess användning av el. Enligt panelens bedömning kommer behovet av transporter att fortsätta att öka, men de kan effektiviseras avsevärt, t.ex. genom bättre logistik och kollektivtrafik. Trots detta bedömer panelen att energianvändningen i klimatet en faktor bland flera ökar i tangentens riktning (dvs. I kli- matet i fokus kan ökningstakten halveras. Miljöbelastningen minskar dock genom ny teknik och nya drivmedel (främst genom inblandning). T.ex. kommer personbilarnas genomsnittliga energi- förbrukning att minska i båda scenarierna, i klimatet en faktor bland flera och med 30 i klimatet i fokus. När användarpanelen blickar tillbaka beskriver man bilder av storstadsregioner, klusterregioner och landsbygd, sam- tidigt som man konstaterar att var man bor och arbetar är lika geografiskt bundet som . I användarpanelens storstadsregion kännetecknas boendet och bebyggelsen dels av nybyggande och förtätning, dels av längre pend- lingsavstånd som möjliggjorts genom utbyggd infrastruktur. Bilder av framtidens energisystem resultat är en minskad överhettning inom vissa bostadsområden. Den totala energianvändningen har minskat trots att den totala byggnadsarean har ökat. Effektiviseringarna har dock inte främst skett genom ny teknik utan genom ökade kunskaper om hur redan känd teknik bör anpassas och användas för att skapa genomtänkta systemlösningar. Genom förbättrade standarder och energisnål teknik har antalet apparater och elvändningen för underhållning och arbete i hemmen kunnat minskas. Fjärrvärmen har fortsatt att expandera och har bidragit till ökad kraftvärmeproduktion. Natur- gasen finns tillgänglig i stora delar av landet och används till såväl uppvärmning och el som matlagning. Stationära bränsleceller för lokal el- och värmeproduktion, drivna av naturgas, har slagit igenom stort. Näringslivet utanför storstadsregionerna är mer differentierat, vilket är ett resultat av den ökade pendlingen. Inom stadsregioner- na består näringslivet till stor del av närservice, byggprojekt, lättare industri och hantverkare. Energianvändningen har effektiviserats, men totalt sett fortsatt att öka. Även transporterna har fortsatt att öka, trots utbyggd och effek- tivare kollektivtrafik som omfattar både person- och godstran- sporter. De har dock blivit mer miljövänliga. Stadsbilarna har blivit allt mindre och är extremt bränslesnåla. Nya drivmedel och bil- motorer har vunnit mark, som de traditionella motorerna har förbättrats. I personbilarna används inte längre bensinmotorer utan kraftigt förbättrade dieselmotorer som går på bensin/diesel, naturgas, etanol eller nya syntetiska bränslen. Alla oljebaserade drivmedel är utblandade med 10 alkohol. Det finns även en del elhybridbilar och bränslecellsbilar. Utanför storstadsregionerna har klusterregioner, dvs. regioner med hög tillväxt, vuxit fram kring befintlig infrastruktur. Där ligger energianvändningen i byggnader på samma nivå som , vilket är ett resultat av effektiviseringar genom god förvaltning av bygg- nader, ökad medvetenhet, värmeåtervinning och renoveringar. Bebyggelsens energiförsörjning har förändrats. En hel del elvärme har konverterats till naturgas. Fjärrvärmen har byggts ut och använder främst bioenergi och spillvärme från klustrens industrier. Även stationära bränsleceller används. Det byggs dock en del mycket energisnåla hus med elvärme, och värmepumpar är ännu populära. Bilder av framtidens energisystem Industristrukturen ser väldigt olika ut i olika klusterregioner. Några exempel är kluster kring några större, tyngre industrier, småföretagarregioner samt kluster av avknoppningsföretag kring högskolor. Industrins erfarenheter av långa, tunga transporter har givit en kompetens inom området logistik som är en konkurrens- fördel. Energianvändningen har fortsatt att öka på grund av den fortsatta tillväxten. Oljeanvändningen är dock mindre eftersom biobränslen och naturgas används i högre grad än . När det gäller transporter konstaterar panelen att de fram- gångsrika klusterregionerna har satsat stort på infrastrukturen, främst i form av tåg. Energianvändningen har effektiviserats kraf- tigt. Industrin använder i högre grad tåg och fartyg, och lastbilarna har en hög fyllnadsgrad eftersom transporterna samordnas. Som ett resultat har trenden med en ökande energianvändning bru- tits. De totala transporterna (inklusive bilåkandet) har dock ökat, och den totala energianvändningen har därmed inte minskat nämn- värt. De regioner som ligger utanför tillväxtregionerna – landsbygden – är varken homogena eller enhetliga. Befolkningen har minskat utanför de mer regionerna, men eftersom dubbelboendet har ökat kvarstår bebyggelsen ändå i stor utsträckning. De som inte bor permanent vidtar dock inga större åtgärder för energieffek- tivisering, och energianvändningen har därför ökat. Husen i gles- bygden använder framförallt ved- och pelletspannor för uppvärm- ning, ibland kompletterade med solceller, solvärme och nya värme- pumpar. I vissa områden är det vanligt med vindkraftverk för egen elproduktion. Inom industrin/näringslivet har det inte hänt så mycket . Attraktionskraften är fortfarande lägre priser på mark och arbetskraft och möjligheter till alternativ sysselsättning i form av jakt, fiske och bärplockning. Jordbruk och skogsbruk är viktiga näringar vid sidan av en och annan industri. Turistnäringen är viktig för vissa regioner, men är starkt säsongsbetonad och utgör därför bara ett komplement till andra näringar. Eftersom människor pendlar mer ökar även transporterna. Bilåkandet ökar och så även den totala energianvändningen. Avslutningsvis betonar användarpanelen att det finns många möjligheter till energieffektivisering inom alla områden. Många av dem kommer dock inte att förverkligas, särskilt inte i klimatet en faktor bland flera. Inom många områden krävs även ökad kunskap och medvetenhet hos dem som fattar investeringsbeslut eller på Bilder av framtidens energisystem annat sätt påverkar energianvändningen genom sitt beteende. Sär- skilt viktigt är det att ha en förståelse för helheten. Det behövs även olika typer av incitament för effektivisering och sparande. Strukturpanelen presenterar sina resultat i rapporten framtiden påverkas? – framtidsbilder för Energieuropa. Panelens uppgift var att presentera bilder av hur strukturer relevanta för energisystemen i skulle kunna förändras . Panelen identifierar tre strukturer: institutionella strukturer, industriella strukturer och tekniska strukturer, vilka växelverkar med varandra och är ömse- sidigt beroende. Energiframsyns två scenarier klimatet i fokus och klimatet en faktor bland flera ansågs inte ge tillräckligt stora skillnader för de studerade strukturerna. De drivkrafter som istället valdes var gemensamma utveckling och IT:s betydelse i sam- hället. Genom att kombinera dessa drivkrafter uppstod en matris med fyra olika scenarier (se tabell 6.1) utifrån vilka panelen tagit fram konsekvenser för de tre strukturerna och för energisystemens aktörer. Som framgår av tabellen gavs de fyra scenarierna namn utifrån historiska miljöer, och med kunskap om de samhällen scenarierna representerar är namnen tänkta att fungera associativt. En utgångspunkt för strukturpanelens resonemang är att det är samhället och den tekniska utvecklingen som bestämmer energi- frågornas utveckling och att energiföretagen, politiken och övriga aktörer agerar inom det utrymme som skapas. När EU utvecklas i riktning mot en alltmer gemensam marknad och eventuellt mot en federation gynnas stora aktörer. Bilder av framtidens energisystem beskrivs i scenarierna Habsburg5 och Rom6. Om pendeln kring EU:s gemensamma utveckling svänger mot en svagare centralmakt och färre gemensamma regler på energimarknaderna gynnas företag som förmår utnyttja lokala förutsättningar. Detta beskrivs i scena- rierna Sherwood7 och Amsterdam8. Fri och tillgänglig information ökar insyn och transparens, vilket sätter press på företagen att förändra sig, som det ger upphov till nya affärsmöjligheter. Detta är drivande i Rom- och Amsterdamscenarierna. Om IT däremot inte fortsätter att förändra samhället blir företag som kan dra nytta av existerande strukturer vinnare. T.ex. kan elmarknaden då i allt högre utsträckning karak- teriseras som en oligopolmarknad, vilket kan gälla Habsburgscena- riot. Om marknaderna dessutom blir starkt avgränsade och beroende av politik kan de karakteriseras genom Sherwood- scenariot. Strukturpanelen har dessutom försökt koppla sina scenarier till klimatet i fokus och klimatet en faktor bland flera (se tabell 6.2). Som framgår av tabellen är likheten störst mellan kli- matet i fokus och Habsburg. Vissa likheter finns även mellan klimatet en faktor bland flera och Sherwood. 5Habsburg representerar den österrikiska dubbelmonarkin som kom att fastna i sin egen form. Man ville inte rubba balansen utan bibehålla det som varit. 6I var mycket standardiserat, men centralmakten delegerade avsevärt till pro- vinserna. Utvecklade kommunikationssystem möjliggjorde detta. 7I Nottingham rådde lag och ordning, men bara så långt sheriffens makt nådde. I Sher- woodskogen rådde andra normer och det gick att profitera på skillnaderna i regelsystemen. 8Amsterdam representerar den merkantila idén, bäst illustrerad av handelsskepp som förde hem varor och idéer till från världens alla hörn. var en hub för att använda modernt språkbruk. Bilder av framtidens energisystem Strukturpanelens fyra scenarier och relation till Energi- framsyns scenarier Klimatet i fokus respektive Klimatet en faktor bland flera per av länder. Den fråga som strukturpanelen vill besvara genom sina scenarier är: Hur utövar Energisverige9 inflytande över det svenska och nord- europeiska energisystemets strukturer och ? De institutionella strukturerna sammanfattas av Strukturpanelen som myndigheter, regleringar, avtal, lagar, handelsplatser och aktö- rer, sedvänjor och praxis, standarder och patent, ägandeformer samt driftsformer. Många av dessa har förändrats . Till exempel har inrättats, energimark- nader omreglerats, nya lagar och styrmedel tillkommit, ägande- former och driftsformer förändrats. Strukturpanelen menar att mycket talar för att makten för- skjutits från staten till marknaden och marknadens aktörer. Tidi- gare kunde (den svenska) staten agera genom investeringsbeslut 9 Energisverige är en omskrivning för Energiframsyns målgrupp, dvs. beslutsfattare inom, i vid mening, förvaltning, näringsliv och forskning. Bilder av framtidens energisystem och planering och direkt uppskatta konsekvenser av ingripanden i energisystemen. Detsamma gällde de kommunala energibolagen. är bilden mer heterogen och staten ingriper mer indirekt genom styrmedel och följer utvecklingen på energimarknaderna genom sina myndigheter , och .