sou · GRB315d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Enheten i är specialiserad på elever med kognitiva inlär- ningssvårigheter. Förutom en kognitiv anpassning av innehållet i ett läromedel krävs också anpassad utformning av text, bild och Här utvecklas också Pictogram som är ett grafiskt kommu- nikationssystem med enkla stiliserade symboler i svartvitt. Läromedelsenhetens gemensamma försäljnings- och distribu- tionsenhet ligger också i . Enheten marknadsför, säljer, lagerför och distribuerar Specialpedagogiska institutets olika läro- medel med undantag av läromedlen för elever med synskada som enheten i ansvarar för. Ordermottagningen i sker via telefon, fax och e-post. Till stöd i marknadsföringen ger enheten ut en läromedelskatalog. Information om läromedlen finns också i en Internetbaserad läromedelsbutik. Talboks- och (TPB) TPB svarar för anpassning av läromedel och litteratur till punkt- skrift, talbok eller som digitalbok. Det anpassade materialet lånas ut. TPB har även ansvaret för att högskolestuderande som är syn- skadade, rörelsehindrade eller dyslektiker får tillgång till anpassad kurslitteratur. Den statliga produktionen av e-böcker sker i formatet Textview. Det är ett läsprogram som ägs och säljs av TPB. Talböcker produceras av både TPB och i DAISY-format på . utbildningsstöd (Sisus) Sisus ansvarsområde är att erbjuda stöd i form av statsbidrag till utbildningsbidrag och assistans till elever vid folkhögskolor samt rörelsehindrade studerande vid universitet och högskolor. Till verksamheten inom riksgymnasierna ansvarar Sisus för statsbidrag till omvårdnadsinsatser, habilitering och elevhemsboende med personlig omvårdnad. Sisus bidrag till läromedelsområdet utgörs dels av extra stöd till folkhögskolor som har elever med funktions- hinder i sina grupper, dels bidrag till för teknisk anpassning av studiematerial för synskadade och dövblinda. har ingen egen produktion av läromedel men lämnar produktionsstöd till olika projekt främst till inläsning av läro- medelskassetter. har dessutom Stiftelsen i fått medel för framtagande av läro- medel i teckenspråk. Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) CFL bedriver ingen egen läromedelsproduktion. Myndigheten har dock tilldelats ett anslag om för att och utveckla läromedel för vuxna med teckenspråk som förstaspråk. 6.1.2Produktionsstöd och köpta tjänster och dess läromedelsavdelning ansvarar för fördelning och administration av statens stöd till pro- duktion av läromedel på den privata marknaden för elever med funktionshinder. Förlag, organisationer, producenter och enskilda personer kan söka stöd. Beslut om produktionsstöd fattas efter bedömning en gång . Vid bedömningen yttrar sig närmast berörda läromedelsenheter. tillämpades kontinuerlig ansökan med möjlighet att söka året runt men detta system bedömdes efterhand som svårt att hantera. Vid övergången till ett ansökningstillfälle var det bl.a. skäl som risken att inte ha några stödmedel kvar när halva året gått samt viljan att samordna med egen projektplanering som var avgörande för förändringen. låg produktions- stödet under egen anslagspost men ingår numera som en del i Specialpedagogiska institutets gemensamma anslag och budget. Storleken på stödet är relaterat till hur pass många och omfattande ansökningar som kommer in samt tidigare praxis. Stödet kan ges som bidrag till produktionskostnader, bidrag med återbetalningsskyldighet och/eller som förlustgaranti. I de relativt få ansökningar där avtal finns om återbetalning är det oftast mång- faldigandet av produkten som är föremål för överenskommelse om återbetalningsskyldighet. En effektiviserad läromedelsframställning SOU 2003:15 Produktionsstödet uppgick till . Institutets totala kostnad för läromedel upp- gick under till nästan . har stödet pendlat mellan 0,8–. inkom 49 ansökningar på totalt . Av dessa beviljades sju ansökningar totalt i stöd. –2001 inkom 207 ansökningar omfattande till- sammans . Antalet beviljade ansökningar var 46 med en total stödsumma på eller i snitt . Av de beviljade ansökningarna gällde läromedel för elever med utveck- lingsstörning. Det är i huvudsak små och medelstora förlag samt enskilda lärare som står för ansökningarna. Lärare kommer ofta med en idé eller uppslag till läromedel men har sällan erfarenhet av att utveckla och producera läromedel. De saknar också kanaler för information och distribution. I sådana fall stödjer Special- pedagogiska institutet med konsultation samt med information och säljorganisation ut till landets skolor. Kostnaderna för konsultation och rådgivning till de producenter som beviljats stöd bestrids av institutet och ligger utanför själva produktionsstödet. Ett mer indirekt stöd till privat läromedelsutveckling är s.k. köpta tjänster. köpte Special- pedagogiska institutet datortjänster, tryckeritjänster, upphovsrätter och konsulttjänster för . Köpen avsåg såväl insatser för utveckling av läromedel som produktion och mång- faldigande. Produktionsstödet som fördelar upplevs av flera förläggare som byråkratiskt och administrativt krångligt. Dessutom riskerar goda idéer att gå förlorade och inte bli förverkligade genom att det endast erbjuds ett ansökningstillfälle . I stället för att utgöra en stimulans till utveckling upplevs hanteringen som ett hinder för nytänkande och produktion. Det finns ingen särskild avdelning eller enhet för behovsanalys och bedömning av inkomna ansökningar hos . I stället förlitar man sig på den kompetens som finns fördelad ute i landet på respektive enhet. Efter hörande av berörd läromedelsenhet görs en bedömning av inkomna ansökningar. Skälet till avsaknaden av en fördjupad behovsinventering uppges främst vara ekonomiskt. Det upplevs som kostsamt att ha en sär- skild organisation för behovs- och analysarbete. Det finns ett fåtal privata läromedelsförlag som producerar läro- medel för funktionshindrade. Produktionen är av relativt liten omfattning. Även med statligt produktionsstöd är produktionen begränsad och svarar inte mot det behov som uttalats. Anledningen till den begränsade produktionen är främst att respektive läromedel framställs i så små serier att kostnaden och därmed priset för respektive produkt blir alltför högt. Många förlag ser ingen möjlig- het att kalkylera med någon vinst och avstår därför från att utveckla läromedel för funktionshindrade. I de samtal som jag haft med olika förläggare har intresse visats för att få producera i större paket exempelvis för årskurs 1–7 eller ett speciellt ämnesområde såsom samhällsorienterande (SO) läro- medel. Andra önskemål som framkommit är förenkling av blanketter och administration vid sökande av produktionsstöd samt en förbättrad kontakt mellan och förlagen. Förläggarna har ofta långa planerings- cykler varför det finns ett önskemål om långsiktigt tänkande vid fördelningen av produktionsstöd. Vid utformningen av det fram- tida produktionsstödet är det också viktigt att skapa incitament bl.a. i former som möjliggör viss vinst för förlagen. Med tanke på de små serier som det här rör sig om, upplever de förlag jag haft kontakt med att villkoren för produktionsstöd inklusive återbetal- ningsklausuler är så snävt satta att det inte blir någon större avkast- ning på produkterna. Det område som främst röner förlagens intresse är läromedel till funktionshindrade inom särskolan. Dessa läromedel produceras i en relativt stor volym och kan under gynnsamma förhållanden vara lönsamma. Till viss del kan ordinarie grundmaterial användas och anpassas i lättare form men när det gäller elever med utvecklings- störning måste man reflektera över om det innehåll som läromedlet förmedlar är användbart. I sitt yttrande över FUNKIS – funktionshindrade elever i skolan (SOU 1998:66) instämde FSL i att det skall vara ett statligt åtagande att tillse att elever med funktionshinder, som är beroende av särskilt utvecklade eller anpassade läromedel, ges tillgång till FSL instämde också i att det offentliga åtagan- det i högre grad skall stimulera produktion på den fria läromedelsmarknaden och att detta gällde speciellt produktion av läromedel för utvecklingsstörda. Vidare uttalade FSL att det skulle underlätta kontakterna om den offentliga läromedelsverksamheten samordnas i en organisation och då särskilt inom området kassett- och talböcker samt att avtal tecknas som gäller bl.a. diskettböcker. Om forskare i hög grad var forna tiders läromedelsförfattare så är lärarna dagens författare. Det är ofta lärare som med sin personliga undervisningsstil och med den egna erfarenheten som bas försöker realisera sina idéer kring hur ett läromedel för en viss grupp kan se ut. Läromedelsförfattarna organiseras främst genom Läro- medelsförfattares förbund – SLFF. Förbundet har drygt 1 500 medlemmar och huvudmålet är att bevaka medlemmarnas rättigheter och olika upphovsrättsfrågor samt att förhandla fram ramavtal med förlag och organisationer. Exempel på ett sådant är ramavtalet med om utgivning av ett verk som digitalbok, dvs. CD- skivor med text och inläst komprimerat ljud. Vid sidan av de traditionella läromedelsförlagen växer det upp nya producenter, som är inriktade mot att skapa läromedel som redan från början finns i en datormiljö. Medan läromedelsförlagen till stor del utgår från boken som en etablerad produktion och anpassar bokens innehåll till ett nytt media så utgår de nya e- learningföretagen i sin produktutveckling redan från början från samspelet mellan innehåll och presentationsform. Det finns ett stort antal aktörer men marknaden för e-lärande i skolan tycks fortfarande vara relativt begränsad. Det är främst inom vuxen- utbildningen som det förväntas ske en marknadstillväxt. Databaserad teknik har använts vid framställande av läromedel. Författare, bildleverantörer, layoutpersoner, tryckare och distributörer är alla beroende av en fungerande teknik som kan hantera stora informationsmängder och kommunicera dem mellan olika personer. Olika typer av datorstöd används såsom kontors- program, layoutprogram, projektplatser, produktionsdatabaser, programmeringsmiljöer och liknande. Under det senaste årtiondet har tekniken utvecklats så att också slutmottagaren, den funktionshindrade, kan söka och ta emot informationen utifrån sina personliga förutsättningar. Den moderna tekniska utrustningen skapar förutsättningar för full del- aktighet även om långtifrån alla funktionshindrade elever har till- gång till rätt IKT-stöd. När det gäller själva användningen av ett läromedel kan man se att både enskilda läromedel och mera kompletta lärmiljöer har gjort det omöjliga möjligt för en lång rad elever med funktionshinder. Som exempel kan nämnas en dator som skrivredskap för en elev med gravt rörelsehinder som kan hantera denna med exempelvis ett kontaktdon. Utan dator skulle denna elev inte kunna skriva själv- ständigt. Ett annat exempel är de möjligheter som den digitala tekniken ger att producera böcker på teckenspråk. För den gravt synskadade har utvecklingen av e-böcker inneburit en revolution vad gäller vikt, format och tillgänglighet jämfört med boken i tryckt punktskrift. För en elev med dyslexi kan en dator utrustad med talsyntes ge ett kompensatoriskt skrivhjälpmedel. En bok i digital form med syntetiskt eller digitaliserat ljud kan ge ett kompensatoriskt läshjälpmedel. Också inom särskolan innebär datorn som utrustning och hjälpmedel möjligheter att enkelt och med små anpassningar förnya och använda grund- materialet vid upprepade tillfällen. används dock IKT huvudsakligen som en allmän produktionsresurs för tryckta läromedel. kombineras tryckta läromedel, webbställe och CD-material men ofta med bristfällig anpassning och tillgänglighet. Anpassning för alternativ tillgänglighet sker oftast i efterhand, till hög kostnad och med begränsad spridning. Å andra sidan produceras nya anpassade och IKT-baserade produkter oftast utan samordning med traditionellt tryckt material. Bristen på samordning bidrar till ökade kostnader och långa produktionstider. I väntan på introduktion av standardiserade format som exempelvis XML (Extensible Markup Language) försöker aktörerna att hitta former för att återanvända det grundmaterial man producerat för en tryckt bok eller punktskriftsbok om samma material behöver tas fram som e-bok eller som annan alternativ produktion. 6.2.1Tillgången till anpassad teknik För att kunna utnyttja ett IKT-baserat läromedel krävs tillgång till ändamålsenlig och anpassad teknik, vanligen datorer med till- hörande personlig utrustning. Det är förhållandevis enkelt att hitta sådana lösningar då det handlar om elever med funktionshinder i den obligatoriska skolan. Visserligen tolkas regelverket olika mel- lan olika landsting och kommuner, vilket kan vålla oklarhet och olika bedömningsgrunder, men generellt tillhör elever som behöver utrustning och hjälpmedel för sitt skolarbete en prioriterad grupp. Situationen ser delvis annorlunda ut för barn före skolåldern samt för vuxna studerande. För barn på förskolenivå handlar det mer om pedagogiskt material och anpassad utrustning för stimulans och träning än om det som traditionellt kallas läromedel. För många vuxna kompliceras situationen av oklarheter i regelverket som styr tilldelning av hjälpmedel och finansiering av läromedel beroende på inriktning, utbildningsnivå, utbildningsarrangör. 6.3Grunder för framtida statliga insatser Läromedel är en av flera faktorer i elevens studieprocess. För att uppsatta mål för skol- och läroplaner skall nås krävs det förutom bra läromedel också ett väl fungerande samspel mellan skolledning och skolpersonal samt en god skolmiljö. Behovet av sådan sam- verkan blir än mer tydlig då det gäller funktionshindrades möjlig- heter att tillgodogöra sig undervisningen. Läromedel måste anpas- sas, kompletteras och kanske i flera fall nytillverkas för att den funktionshindrade skall kunna skaffa sig kunskaper som är lik- värdiga med övrigas i undervisningsgruppen. Till detta kommer tidsfaktorn, att ha tillgång till utrustning och rätt läromedel . Utveckling och produktion av läromedel för funktionshindrade bör i första hand ske genom privata läromedelsförlag och andra aktörer såsom e-learningföretag och företag som verkar inom området IT-baserade läromedel/hjälpmedel. Statens roll bör vara att kompensera inom de områden där det finns brister och där ingen aktör tillgodoser de behov som individen, skolan eller utbild- ningsanordnaren har. För att inte stänga marknader för privata läromedelsproducenter är det viktigt att statliga aktörer har en lyhördhet och beredskap att snabbt ställa om från egen produktion till verksamhet som stimulerar och stödjer en kommersiell utveck- ling. Den statliga verksamheten inom läromedelsområdet bör efter- sträva ett samspel mellan förlagens läromedelsframställning, statliga insatser samt utbildningsanordnarens och individens behov. I första hand är syftet med den offentliga läromedelsverksamheten att ha samlad kunskap om vad som skall produceras, stimulera till utveckling och produktion, informera om vad som producerats och se till att produkterna når rätt användare. De huvudsakliga insatserna bör koncentreras till ett antal delverksamheter som sammantagna kan förväntas uppfylla målsättningen. Dessa är enligt min bedömning behovsanalys, ekonomiskt och personellt stöd, anpassningar, information, distribution och Internetbaserad läro- medelshantering. En av den offentliga läromedelsverksamhetens viktigaste funk- tioner är att i samverkan med producenter, utbildningsanordnare, handikapporganisationer och andra aktörer ta fram och arbeta efter behovsanalyser kring läromedelssituationen för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder. Analyserna utgör basen för specifikationer kring bristområden som med bakgrund i nationella styrdokument kan bilda underlag till beställningar hos läromedels- marknaden. Likaså utgör analyserna underlag för strategisk planering av produktionsstöd och andra stimulansåtgärder riktade mot de kommersiella läromedelsproducenterna. Utifrån behovsanalyserna kan det även vara aktuellt att skriva kravspecifikationer inom vissa områden och genom upphandling stimulera till att produkterna utvecklas av förlagen. 6.3.2Ekonomiskt och personellt stöd Produktionsstödet måste få en ny, tydligare och större betydelse i den kommande produktionen av läromedel för funktionshindrade. Med behovsanalyserna som bas bör stödet stimulera såväl till nytänkande kring enstaka läromedel som till riktad långsiktig utveckling av läromedel mot olika ämnesområden, åldersgrupper, funktionshinder eller annan lämplig indelning. Produktionsstöd kan utgå i form av utvecklingsstöd, anpassningsstöd, för produktion, mångfaldigande och distribution. bör nya former av stöd utvecklas exempelvis i samband med längre och mer omfattande upphandlingar och nyutveckling baserat på behovs- analyser. För enskilda eller mindre och medelstora producenter och läro- medelsförlag som själva har svårt att upprätthålla specialkompetens över hela läromedelsområdet är det viktigt att den offentliga läro- medelsverksamheten upprätthåller en hög och specialinriktad sådan och kan erbjuda kvalificerad konsultation och rådgivning. Jag anser att om produktionen skall kunna inriktas mot stimulans av privat och kommersiell läromedelsutveckling innebär det att den nuvarande statliga läromedelsverksamheten måste omstruktureras till att ha mindre av egen produktion, bli mindre personalintensiv och mer vara en finansiell kraft på mark- naden. Anpassningar av material från bokform till exempelvis e-bok, punkskrift, talbok eller teckenspråk behöver även fortsättningsvis göras. De flesta läromedel som utges av förlagen har ett rikligt bildmaterial. var bilden ett komplement till texten men bilden är i sig kunskapsbärande och har fått en allt viktigare roll som informationsbärare. Ofta är det bilden med kompletterande text som ger innehållet. För exempelvis gravt synskadade elever innebär detta att läromedlen i hög grad måste få en pedagogisk redigering där bildens information överförs till en beskrivande text. För nybörjare på punktskrift krävs också en pedagogisk redigering så att texten lättare kan läsas. I högre årskurser och vid högre studier är texten oftast den kunskapsbärande delen, liksom i skönlitteratur, varför mer direkt överföring till punktskrift kan ske utan pedagogisk redigering. För hörselskadade elever görs anpassningar genom att vissa film- och videoproduktioner textsätts. Utbildningsradions program text- sätts till viss del av . Tjänsten upp- handlas sedan en pedagogisk bedömning gjorts. För döva elever framställs teckenspråksmaterial av sagor och skönlitterära avsnitt som är utgivna i svartskrift vid sidan av en direkt nyproduktion av motsvarande material på teckenspråk. Det finns ett pedagogiskt behov av att möta kända sagor och klassisk litteratur på det första språket, teckenspråket, och på andra språket. För personer med begåvningshinder krävs alltid speciella insatser i form av anpassade instruktioner, lättläst text, en förtydligad och förenklad förklaring för att världen runtom, och då även IKT- stödet, skall fungera. Om man kan erbjuda en sådan anpassning innebär IKT naturligtvis även för denna grupp avsevärda förbätt- ringar och ökad livskvalitet. Samverkan mellan olika aktörer för produktion av läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder sker i begrän- sad omfattning. Då det sker är det främst kring utveckling av vissa specifika produkter och vanligen mellan olika offentliga aktörer, organisationer och myndigheter. I undantagsfall sker samverkan med kommersiella aktörer och över landets gränser. Behovet av en bred samverkan är mycket stort och bör betonas. En högre grad av nyttjande av IKT i de olika produktionsleden underlättar sådan samverkan. Det bör kontinuerligt ske samverkan med förlag och produ- center dels för att informera om de bristområden som finns inom läromedelsområdet och dels för att ge ekonomiskt och konsultativt stöd till utveckling och anpassning av de förlagsutgivna materialen. Syftet är att de kommersiella produkterna i högre grad skall vara tillgängliga för dem som är i behov av särskilt stöd. har slutit avtal med några läromedelsförlag om att få tillgång till de digitala filer som ligger till grund för den tryckta boken. Det konkreta resultatet av detta avtal bedöms bli värdefullt, inte minst genom att den sammanhållna produktionsprocessen av såväl e-textböcker som punkt- skriftsböcker förenklas. Behov av ytterligare samverkan föreligger mellan såväl kom- mersiella parter som på det nordiska och internationella planet. Sådan samverkan bör i första hand inriktas på utformning av format och gemensam standard för att underlätta vidare samarbete. På det europeiska planet bör initiativ tas till gemensamma och gränsöverskridande insatser. Medverkan i EU-projekt är därför av stor betydelse. Förlagen sköter normalt sin egen information om nya produkter men det finns också små förlag/producenter som inte har någon informationskanal ut till skolan. Specialpedagogiska institutets läromedelsenhet har i flera fall åtagit sig att vara distributör av produkter som har fått produk- tionsstöd för att de skall nå ut till de olika skolorna. Förlagen använder i första hand tryckta kataloger för att informera om produkter och i andra hand webbaserad information. I likhet med förlagen ger den statliga läromedelsverksamheten ut kataloger med information om de specialpedagogiska produkterna och förteck- ningar över anpassat förlagsmaterial. Det är dock inte nödvändigt att den statliga läromedelsverksamheten själv står för produktion och distribution av denna information. Just information och distri- bution är sådana områden där den privata marknaden har lång erfarenhet. Dessa uppgifter skulle med fördel via anbudsförfarande kunna läggas ut på entreprenad. Internetbaserad information med butik för elektronisk handel och en produktdatabas där man kan söka fördjupad information om produkterna och även se prov på produkten finns delvis . En samordnad hemsida med information och handel av såväl privata som statliga läromedel och med möjlighet att annonsera nyheter och ge fortlöpande service kan vara värdefull för både utbildningsanordnare och enskilda individer. En sådan hemsida skulle bland annat kunna omfatta följande: Tematisk uppbyggd information om produkterna Förteckningar över marknadens specialpedagogiska produkter Butik för köp av produkter Stödmaterial och aktualiteter inom läromedelsområdet Länkar till samverkan. Exempelvis Nordspes, Särskilt stöd- knappen, Skoldatanätet, for Development in Special Needs Education m.m. Information om aktuella läromedelsmässor inom och utom landet. Print-on-demand är en ny teknik som än så länge befinner sig i utvecklingsstadiet. Enklare häften och handledningar kan med för- del tryckas med denna teknik. Datorprogram och video kopieras direkt för försäljning vilket avsevärt reducerar behovet av lager- utrymmen. I gengäld ställer detta större krav på god logistik mellan beställning, tryck och leverans så att kunden kan få sina läromedel utan dröjsmål. Med ett utvecklat IKT-stöd är det realistiskt att anta att distri- butionen av anpassade läromedel kommer att ske i direkt anslutning till att produkten färdigställs. Leverans sker då direkt till slutanvändaren. I vissa fall kan en anpassning vara omfattande och leveransen behöver delas upp i flera delar. Exempelvis kan en synskadad elev få sitt läromedel på punktskrift uppdelat för att inte behöva vänta onödigt länge på den första delen. Staten behöver inte nödvändigtvis svara för distributionen av läromedel. Tjänsten kan köpas och med utvecklad teknik behöver allt färre produkter lagerföras. Därmed kan en kedja byggas mellan orderfunktionen, den mångfaldigande verksamheten – antingen den är intern och/eller extern – och distributionen. I många fall kan den som mångfaldigar även ta ansvaret för att sända produkten till kunden. 6.3.7Visionen om en bank