sou · GRB3118d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Dessutom konverterade den databas som man hade lagt upp 1992. Av de 1 475 föreningarna i tillhörde 322 inte någon av de tre riksorganisationerna. Dessa föreningar fanns i ett trettiotal kommuner. På grund av svårigheter med att finna adresser m.m. valdes tre kommuner ut, varav två kommuner, och , ingår i den djupstudie (föreningsenkät och intervjuer) som utredaren har gjort. Den tredje kommunen var . Det var 32 samlingslokalföreningar i dessa tre kommuner som fick den nya enkäten. Totalt ingick 1 185 samlingslokalföreningar i Samlingslokals- enkätens urval. Efter att dessa matchats mot de tre riksorganisa- tionernas medlemsförteckningar föll 157 bort på grund av att dessa föreningar inte längre fanns kvar i de aktuella medlemsförteckning- arna. Efter ytterligare justeringar återstod 994 poster i den databas som lades upp. Antalet utskickade och besvarade enkäter samt den procentuella andelen var följande: Många av föreningarna besvarade inte alla frågor. Det ingick för övrigt i förutsättningarna för besvarandet. Om ingenting hade för- ändrats sedan den förra enkätundersökningen behövde den svarande inte fylla i dessa uppgifter. Rörde sig frågorna som inte besvarats om själva lokalen kompletterades svaren i samband med registreringen med hjälp av den gamla enkäten. Rörde sig frågorna som inte besvarats om verksamheten och ekonomin registrerades frågan som obesvarad. Därför varierar antalet svar på frågorna. I tabellredovisningen anges hur stort svarsunderlag som tabellen bygger på. Som regel är det mellan 750 och 819 svar. Frågeformuläret i redovisas i bilaga 3a. Utredaren skickade också ut en enkät till totalt 1 707 föreningar i följande tolv kommuner. Följande föreningskategorier ingick i enkätstudien: 10.Föreningar för socialt arbete Undantagna är främst fackliga organisationer, idrottsorganisationer och religiösa organisationer. Av de 1 707 enkätformulären återkom 107 i retur från Posten. Totalt var det således 1600 föreningar som kunde besvara enkäten. Av dessa besvarade 1135 föreningar enkäten. Det motsvarar en svarsfrekvens på . Frågeformuläret i redo- visas i bilaga 3 b. Utredaren skickade också en enkät till samtliga 289 kommuner som rörde frågor om det kommunala driftsstödet samt om samlingslokalernas lokalisering (). Till skillnad från frågorna i , som omfat- tade de klassiska samlingslokalerna som är medlemmar i någon av de tre riksorganisationerna, omfattade frågorna i både Förenings- enkäten och även andra typer av samlingslokaler. Det ingår exempelvis frågor om förekomsten och användningen av samlingslokaler i skolor och andra kommunala lokaler, i hem- bygdsgårdar, kyrkliga lokaler, fritids- och hemgårdar m.m. Denna typ av lokaler brukar i formell mening inte räknas till allmänna samlingslokaler, men i praktiken används de i varierande utsträck- ning av föreningar och andra sammanslutningar på samma sätt och på samma villkor som för allmänna samlingslokaler. Lokaler som var av intresse i var sådana som användes allsidigt, att de kunde användas av varje organisation eller grupp inom orten, inbegripet privata tillställningar. Uthyrningen skulle ske opartiskt, utan hänsyn till hyresgästens politiska, religiösa eller liknande tillhörighet och att uthyrningen skedde på skäliga villkor. Lokaler som uteslutande användes av en enskild förening skulle därför inte redovisas. Normalt skulle därför klubb- stugor, församlingshem, s.k. kvarterslokaler, gymnastik- och idrottslokaler m fl. En fråga i enkäten gällde vad kommunen ansåg om balansen mellan utbud och efterfrågan av allmänna samlingslokaler i kom- munens tätorter och yttre kommundelar/glesbygden. En annan fråga gällde om kommunen gav något direkt ekonomiskt stöd för drift och underhåll till de allmänna samlingslokalerna. Liknande frågor fanns i den del av som riktade sig till kommunerna. I kommunenkätens frågeformulär infogades för respektive kommun en tabell där tätorterna (mer än 200 inv.) Under- laget inhämtades ur SCB:s tätortsregister. För exempelvis Öster- åkers kommun infogades följande tabell: SOU 2003:118 Bilaga 3 För varje tätort skulle kommunen markera befintliga samlings- lokaler efter deras typ. Frågeformuläret i redovisas i bilaga 3 c. Dessutom har utredaren tagit del av två enkätstudier om ung- domsföreningars tillgång till lokaler som genomförde i samarbete med SCB . (Ungdoms- styrelseenkäten). Den ena riktade sig till 1 000 ungdomsföreningar och den andra riktade sig till 190 kommuner. Undersökningarna är publicerade i rapporten att mötas (UU19). Frågorna i är till stor del desamma som i utredarens enkät till föreningarna i de tolv kommunerna. genomförde utred- ningens sekreterare en rundresa till tio av de tolv kommuner som ingick i . (Kommunintervjuerna) Dessa kom- muner var följande: I urvalet till ingick även kommun och . Några intervjuer genomfördes dock inte i dessa båda kommuner. Skälet till att utredaren valde att intervjua företrädare för kultur/fritidsförvaltningarna var att före- trädare i utredningen bedömde att intervjuer i ett urval kommuner skulle ge mer eller lika mycket som en enkät till samtliga kom- muner med samma frågor. Dessutom skulle intervjuerna säkerligen ge djupare kunskaper om problem och möjligheter i dessa kom- muner. Svaren skulle bli mer nyanserade och tillförlitliga eftersom de kunde följas upp direkt. De kommunala företrädare som intervjuades var i huvudsak kultur- och/eller fritidschefer. I några fall tillsammans med hand- läggare av föreningsfrågor. Inför kommunbesöken fick de kommu- nala företrädarna en promemoria med bakgrund och frågeställ- ningar. Intervjuerna varade mellan 45 och . De skedde i en fri samtalsform där de givna frågeställningarna vävdes in i ett mer allmänt resonemang. Samtalen bandades och skrevs ut i form av minnesanteckningar som sedan har utgjort grund för några avsnitt i slutbetänkandet. Intervjuformuläret redovisas i bilaga 3 d. Uppföljning av enkät om allmänna samlingslokaler Allmänna förutsättningar för besvarandet genomförde 1992 en enkätundersökning om allmänna samlingslokaler. Föreningens enkätsvar bifogas tillsammans med detta svarsformulär. Syftet med att följa upp enkät är att se vilka förändringar som har skett under 90- talet. Föreningen behöver endast besvara de frågor där det har skett förändringar efter 1992. I likhet med den förra enkäten finns det inte något absolut krav på exakthet. En kvalificerad gissning är ofta tillräckligt när svaret annars skulle kräva en omfattande utredning. Svarsformuläret önskas åter . Frågor om enkäten kan ställas till utredningens sekreterare , tel: , e-post: . Om ja – Vilken: .. Föreningen äger (även samägande) lokalen eller innehar den med tomträtt Hyr/arrenderar lokalen Invånarantalet i orten uppgår till ca.. personer Lokalen finns i: Landsbygdsmiljö (mindre än 200 invånare) (Med upptagningsområde avses det område som normalt betjänas av lokalen) Antal invånare i upptagningsområdet (närmast högre 100 -tal/1000 -tal) Finns fler ungefärligt likvärdiga lokaler i upptagningsområdet? Antal rum..Största salen rymmer ca ..personer Pentry: Ja Nej Antal våningsplan ..(exklusive källare och suterräng) Källare (helt eller delvis) Byggnaden/lokalen Innehåller: I byggnaden finns: Verksamhet/utnyttjande: För vad och i vilken utsträcknlng används lokalen? Ett förhållande som blir allt mer vanligt är att föreningen hyr ut sin lokal för annat än samlingslokaländamål på tider då den annars skulle stå tom. T ex förekommer det att en förening hyr ut sin lokal eller delar av den till kommunen eller till ett föräldrakooperativ för barnomsorgsverksamhet . Ett annat fall av samverkan kan vara att föreningen avdelar utrymmen för distriktssköterska, post m m. Också andra typer av sam nyttjande eller samverkan med andra förekommer. Förekommer samnyttjande eller samverkan av det i Er lokal? Vilka av nedanstående verksamheter är det i så fall fråga om och när används lokalen för sådan verksamhet? Post, bank m m Principer för debitering av Uppgifter om ekonomiska förhållanden Löpande kostnader för lokalen uppgick (eller motsvarande tidrymd) till cakr Varav (om möjligt): Kapitalkostnader (räntor, amortering) ca .kr Driftskostnaderna fördelade sig på följande delposter (om möjligt) Värme/el .kr/år Vatten/avlopp .kr/år Städning ..kr Övrigt .. kr Kostnader tör underhåll (eller avsättning tör samma ändamål) ca. Löpande intäkter (finansiering) (eller annan motsvarande tidrymd) Egen insats (insamlingar lotterier m m).. kr Beräknat antal ideella arbetstimmar tim Har kommunen lämnat något besked om hur det kommunala driftstödet kommer att utformas under den närmaste framtiden? Om ja, vad innebär besked i huvudsak för föreningen? Årtal för nybyggnad eller omfattande om-och/eller tillbyggnad eller större upprustning utförd år (endast senaste åtgärden): Större underhållsåtgärd (större upprustning) -eget arbete av total kostnad.kr (beräknad insats) planerat någon form av större byggtekniska åtgärder Om ja -vad? Ange om möjligt beräknade kostnader Underhåll (större) Annat (t ex nybyggnad) Ange åtgärden/rnas omfattning: Hur planerar föreningen finansiera denna/dessa åtgärder (om de kommer att genomföras inom ungefär samma tidsperspektiv). Egen finansiering (lån, gåvor, insamlingar eget arbete m m) kr Finns föreläggande från byggnadsnämnd eller annan myndighet om krav på åtgärder? Om ja, vad? Markera med kryss i rutan nedan om föreningen vill ha ett exemplar av den sammanställda enkäten Enkät till föreningar i 12 kommuner Hur ser tillgången till allmänna samlingslokaler ut i er kommun? Svårt att få tillgång till lokal som passar vår verksamhet Lätt att få tillgång lokal som passar vår verksamhet 2Har föreningen tillgång till en samlingslokal för sina möten och annan verksamhet? Nej (Gå till fråga 11) Finns lokalen i en allmän samlingslokal? Nej (Gå till fråga 9) 4I vilken typ av allmän samlingslokal bedriver föreningen huvudsakligen sin verksamhet? 5I vilken typ av lokal bedriver föreningen huvudakligen sin verksamhet? Klassrum, matsal, aula eller motsvarande i skola Annan typ av samlingsslokal som föreningen disponerar ensam Annan typ av samlingslokal som föreningen delar med andra Annan typ av samlingslokal (ange vilken) Hur ofta har föreningen tillgång till den allmänna samlingslokalen? Oftare än vad som behövs Önskar disponera den oftare hyra/avgift för den allmänna Hyran/avgiften är ..kr/gång , eller . Föreningen betalar ingen hyra/avgift 8Hur bedömer föreningen nivån på hyran/avgiften? 1 Föreningen klarar av hyran/avgiften 2 Föreningen har svårt att klara av hyran/avgiften 9Vad är orsaken till att föreningen inte använder en allmän samlingslokal för sin verksamhet? 1 Det finns ingen sådan lokal på orten 2 Lokalen ligger fel geografiskt/kommunikationsmässigt 3 Tidpunkten som föreningen får disponera lokalen passar inte 4 Hyran/avgiften är för hög 5 Lokalen är olämplig för verksamheten? (Precisera nedan) 6 Annat (ange vad) 10Om lokalen är olämplig ange orsaken 1 Lokalen är för liten 2 Lokalen är för stor 3 Lokalen saknar handikappanpassning 4 Lokalen saknar ljudisolering 5 Lokalen saknar teater/scenutrustning 6 Lokalen saknar möbler eller annan lös inredning som behövs för verksamheten 7 Lokalen saknar IT-utrustning och AV-utrustning som behövs för verksamheten 8 Inredningen/möbleringen får inte ändras 9 Möjligheter att förvara saker i lokalen saknas 10 Annat (ange vad) 11Varför saknar föreningen lokal? 1 Föreningen söker lokal 2 Föreningen behöver ingen lokal för sin verksamhet 3 Föreningen har inte råd att betala hyran 4 Annan orsak, ange vilken 12Om föreningen har några ytterligare synpunkter om allmänna samlingslokaler skriv dem gärna här Enkät till kommunerna om allmänna samlingslokaler Var vänlig skicka svaret i bifogade svarskuvert . , tel: , fax: 1Ger kommunen något direkt ekonomiskt stöd för drift och underhåll till de allmänna samlingslokalerna? 2Om ja, försök uppskatta det totala beloppet.kr 3Hur har kommunens ekonomiska stöd till de allmänna samlingslokalerna utvecklats ? 1 Det har ökat 2 Det har minskat 3 Det är oförändrat 4Hur bedömer kommunen att det ekonomiska stödet till de allmänna samlingslokalerna kommer att utvecklas ? 1 Det kommer att införas 2 Det kommer inte att införas 3 Det kommer att vara oförändrat 4 Det kommer att öka 5 Det kommer att minska 6 Det kommer att upphöra 5Vad anser kommunen om balansen mellan utbud och efterfrågan av allmänna samlingslokaler i kommunens tätorter och yttre kommundelar/glesbygden? Efterfrågan är större än utbudet Efterfrågan och utbudet är ungefär lika stort Utbudet är större än efterfrågan 6Ange för respektive tätort antalet av nedanstående typer av allmänna samlingslokaler där föreningar kan bedriva verksamhet? Lokaler som är av intresse är sådana som används allsidigt, att de får användas av varje organisation eller grupp inom orten, inbegripet för privata tillställningar, att uthyrning sker opartiskt utan hänsyn till hyresgästens politiska, religiösa eller liknande tillhörighet och att uthyrningen sker på skäliga villkor. Lokaler som uteslutande används av en enskild förening skall inte redovisas. Normalt bortfaller därför klubbstugor, församlingshem, s.k. kvarterslokaler, gymnastik- och idrottslokaler m fl. Däremot bör kommunägda samlingslokaler som får disponeras på samma sätt som föreningsägda lokaler redovisas. Av intresse i denna undersökning är också t ex lokaler i skolor, som, förutom för ordinarie verksamhet, också får användas för samlingslokaländamål. Fråga om attityden till kommunalt respektive folkrörelse-driven verksamhet Ett förhållande som blir allt mer vanligt är att allmänna samlingslokaler samnyttjas mer än tillfälligt tillsammans med verksamhet t ex att kommunen hyr lokalen för barnomsorg, fritidsverksamhet m.m. Det förekommer också att den samlingslokalhållande föreningen själv driver verksamheten eller att t ex ett föräldrakooperativ gör det med bl.a. hyresstöd från kommunen. 1 Förekommer samnyttjande/samverkan mellan kommunala verksamheter, t.ex. barnomsorg, och allmänna samlingslokaler i kommunen? Om ja - i vilken utsträckning? 1mindre än av lokalerna 2mindre än hälften av lokalerna 3mer än hälften av lokalerna 3 Var är samnyttjandet vanligast ? 2glesbygd (inklusive mindre tätort, < 200 inv) 4 Förekommer samnyttjande med någon eller flera av nedan uppräknade verksamheter? 9Annat (Ange vilken).. 5Hur mycket betalade kommunen i hyra/hyresstöd tör sådant nyttjande? 6Hur har hyresnivån för kommunens föreningslokaler utvecklats ? 1 Har ökat betydligt () 2 Har ökat i viss mån 5 Nolltaxa för barn- och ungdomsverksamhet 7Upplåter kommunen skolans lokaler till föreningslivets verksamheter? 2Ja, men endast utanför skoltid 3Nej (gå till fråga 16) 8Vilken omfattning har sambruket av lokaler mellan skolan och föreningslivet? 9Hur har sambruket utvecklats ? 1 Sambruket har ökat 2 Sambruket är oförändrat 3 Sambruket har minskat 10Vilka typer av skollokaler får föreningarna utnyttja? 7Aula eller annan större samlingssal 8Annat (ange vad) 11Anser kommunen att det finns problem vid sambruk av lokaler mellan föreningarna och skolan? 1 Ja (ange vilka) Om den allmänna samlingslokalens betydelse Av i samarbete med Först vill vi rikta ett tack till alla Ni informanter som i olika sam- manhang så generöst har ställt upp för samtal, introducerat och informerat, presenterat och informerat, bjudit på erfarenheter och synpunkter. Det har varit en rik upplevelse i sig att möta Er alla informanter, såväl i Er lokala miljö som i olika mötessammanhang. I den mån följande studie förmår kastar en relevant och angelägen bild av den allmänna samlingslokalens betydelse är det helt och hållet tack vare Era bidrag. Vad vi har gjort är att vi har, förhopp- ningsvis någorlunda korrekt uppfattat och utan att det hela har blivit för trivialt, sammanställt vad Ni redan vet - men kanske inte fullt ut visste att Ni vet. Ett särskilt tack vill vi rikta till samlingslokalutredningen med sin utredare riksdagsman i spetsen för förtroendet att få bidra med ett underlag till bedömning av den allmänna sam- lingslokalens betydelse. Vår erfarenhet är att utredningsarbetet har präglats av en högst sympatisk och konstruktiv anda. Särskilt vill vi också tacka utredningens sekreterare, , för ett nära och tätt samarbete. Det är svårt att föreställa sig en mera hän- given och seriös utredningssekreterare, som i alla lägen har stått till tjänst med stöd och all önskad information. Självklart är vi själva helt och odelat ansvariga för studiens slut- satser och omdömen. För samlingslokalsutredningens vidkom- mande är här redovisade studie blott och bart ett bedömnings- underlag bland andra, presenterat av ett par externa utredare och utformat som deras, mot bakgrund av lokala besök, gjorda intervjuer och mötesdeltagande i olika sammanhang, bild av den allmänna samlingslokalens betydelse. Samlingslokaler är rum för möten för att samtala om och utföra väsentligheter i livet. Hur ett samhälle mår beror på hur människor med olika ideologier kan mötas på neutrala platser för att uppleva, göra, träffas och samtala samt driva sina intressen och förändra sam- hället. Möts man så växer man så händer det nå. Det är folkrörelse- perspektivet på den allmänna samlingslokalen. (Fritt efter , Skådebanan, 03.01.24) Bygdegården är ett samhälleligt vardagsrum. Dit man går. Där kan hålla till. Där det händer. Bygdegården är ideella livsmiljöns rum. Det gemensamma kulturskapandets, kulturmötets och kulturutbytets förutsättning. Bygdegården är både en deltagandemöjlighet och ett överlevnadsvillkor. (Fritt efter , Sörmjöle BG, 03.03.21) Allt det här gränsöverskridande och sektorsövergripande, all mellan olika parter och intressen, alla de här mötena, kan man skapa när man har ett Folkets Hus. Om man inte har rum, så går det inte. Att ha det föreningsdrivet är bra för verksamheten, för då måste man ha en idé med det hela. Man måste vara klar över vart allt tar vägen. Det gäller att grunda med engagemang och att ha en hög beredskap för tillfällena med sina möjligheter. Fördelen med det nära är att idé och handling då också sitter nära ihop. (Fritt efter , FH, 03.09.16) Våra Gårdar är den drogfria samlingslokalen. Vi måste alltid ha en. Utan Våra Gårdar saknas helt enkelt ett alternativ. En fredad zon. Och man måste ha ett hus för att kunna driva verksamhet. Vikten av att ha egna lokaler är guld värt. Utan lokaler omöjliggörs förenings- initiativet och det ideella arbetet. Och kan man heller inte stå emot institutionaliseringens och marknadsberoendets urholkning av det egna initiativet, den egna organiseringen och därmed också demo- kratin. (Fritt efter PO , /Våra Gårdar, , 03.10.02) Bakgrund och aspekter att belysa............................................ Några inledande markeringar................................................... Miljöer och informanter........................................................... AVSTAMP, AVSIKT, PERSPEKTIV ................................ Syfte och avgränsning .............................................................. SAMLADE INTRYCK/BEDÖMNING ........................... En mångfald i förändring ......................................................... Vikten av att bruka ................................................................... En kulturpolitisk utmaning ..................................................... Kulturellt medborgarskap på agendan .................................... Fokus på ungt och närsamhälleligt...................................... Den allmänna samlingslokalens äga/rum ................................ Bakgrund och aspekter att belysa Studien anknyter till nu sittande samlingslokalutrednings utred- ningsuppdrag (se Kommittédirektiv 2002:40) och dess andra huvuduppgift att undersöka och analysera vilken betydelse de allmänna samlingslokalerna och det stöd som utgår för dessa lokaler har för närsamhället, specifikt vad gäller invånarnas del- tagande i samhällslivet och i de politiska processerna, liksom möjligheter att utöva de grundlagsfästa mötes-, yttrande- och föreningsfriheterna. I utredningsdirektivet uttalas särskilt ett behov av att närmare undersöka vad man menar är en vanlig upp- fattning i den allmänna debatten, nämligen att de allmänna sam- lingslokalerna har betydelse för demokratin och att en god till- gång till ändamålsenliga samlingslokaler är en viktig beståndsdel i den demokratiska infrastrukturen. Det faktiska sakförhållandet har, menar man, egentligen aldrig närmare undersökts. Kommittédirektivets anvisningar vad beträffar detta andra utredningsuppdrag preciserar att det som skall belysas är förhål- landena i såväl tätorter som gles- och landsbygd samt om lokalernas betydelse för närsamhället har förändrats under . Vidare påtalas att frågan om de allmänna samlingslokalernas betydelse skall undersökas i relation till den lokala demokratin och det civila samhället samt möjligheten till möten mellan individer med olika etnisk och kulturell bakgrund. Härutöver lämnar utredningsdirektivet utrymme för en belys- ning av också andra aspekter på den betydelse som de allmänna samlingslokalerna har för närsamhället som, som man skriver, utredaren anser vara väsentliga, för att de allmänna samlings- lokalernas betydelse för närsamhället skall kunna beskrivas. Viktigt är inledningsvis att understryka perspektivet av närsam- hälle, civilt samhälle och lokal demokrati, eller, annorlunda uttryckt, den roll som fri mobilisering och organisering kring behov och intressen spelar i relation till direkt påverkan och inflytande i det lokala, med sina nära och täta band mellan männi- skor, livsrum och organiserat liv. Samhälle betyder ju ett samman- hang med en större grupp individer som lever tillsammans på ett organiserat sätt och med när- avses en avgränsning till det som befinner sig på kort avstånd. Demokrati betyder folkstyre och lokal som prefix är på motsvarande sätt en avgränsning till det som rör den givna platsen och det mindre området. Civil i civilt samhälle betyder det som har att göra med vanliga medborgare i normala vardagliga delar av samhällslivet, alltså det som inte hör till myndighets- eller marknadssfären, men som heller inte hör till den privata intimsfären. Frågan om demokratisk infrastruktur, kanske mera precist uttryckt infrastruktur för demokrati, har också en nära koppling till frågan om medborgarskap i relation till grundlagsfästa med- borgerliga mötes-, yttrande- och föreningsfriheter. Dessa friheter är bokstavligen en del av medborgarnas rättigheter gentemot över- heten, även om just nämnda rättigheter inte tillhör de så kallade absoluta medborgerliga fri- och rättigheterna, utan de genom lag begränsningsbara. Viktigt är under alla villkor att understryka att frågan om medborgarskap är mångdimensionell i relation till sociala och ekonomiska, rättsliga och politiska, men också kultu- rella aspekter. Vad gäller infrastruktur så är den bokstavliga bety- delsen helt enkelt grundläggande försörjningssystem (med fasta anläggningar, transportleder och kommunikationskanaler, utbild- ningsväsende för kompetensutveckling och -försörjning o.s.v.), en betydelse som i sammanhanget har en överförd menings- innebörd. Innebörden av möten, tvärkulturella och tväretniska, måste också, just som underförstådda kultur-möten, ses i relation till vad som avses med kultur. Kulturbegreppet har en rad olika, om än relaterade betydelser. Kultur kan avse mänsklig odling i största allmänhet, levd kultur i meningen livsform och levnadssätt. Kultur kan också mer precist avse institutionaliserade tanke- och hand- lingsmönster, som traditioner, sedvänjor, religiösa, politiska och andra förhållningssätt. Ofta menar man med kultur helt enkelt kulturarv i vid mening och konst, de estetiska konstarterna med sina uttryck och efterlämningar.