sou · GRB3118d1 · 2004-01-01 00:00:00 — De pekar på att en viktig ledstjärna tycks vara att samverka med skilda aktörer och parter, att länka eller kedja ihop sig. Uppkopp- lingar, nätverkskontakter och partnerskapssamverkan är tidstypiska nyckelord som också är av central betydelse för den allmänna samlingslokalen. För verksamhetsinriktningen tycks det vara centralt att man förmår gripa tillfället, att lämna rum för tillfällighetsarrangemang och tillfälliga verksamheter, inte bara det mer permanenta eller Samlingslokaler i storstaden och på landsbygden Man måste också se till att det finns tillgängliga spontanytor, eftersom samtidens livskultur och kulturliv i allt högre grad inriktas på det temporära och informella, upplevelsen och det omedelbara. Det behövs nya rum för nya typer av aktiviteter! För att vidmakthålla en vital funktion och roll handlar det enligt forskarna inte bara om lokalen i sig, utan också om lokalens fysiska utformning och tekniska utrustning, tillgänglig pedagogisk och annan kompetens, verksamhetscoaching och projektledarskap. Det räcker inte med att bara se på upplåtelsen i sig, utan man måste också beakta lokalens beskaffenhet och vilken verksamhet som är möjlig i lokalen, den innehållsliga funktionen, de aktiviteter och processer som den allmänna samlingslokalen anknyter till och möjliggör. Enligt forskarna behövs det en ökad öppenhet och flexibilitet när det gäller tillhandahållandet av lokaler. Det behövs nya rum för nya typer av aktiviteter. De nämner exempelvis behovet av någon typ av black box-lokal, basteknisktvälutrustad och flexibel att inrymma olika slags av verksamheter med olika typer av utrustnings- och utformningsbehov. Det räcker alltså inte med traditionella mötes- eller arrangemangslokaler. Lokalerna måste anpassa sig till de aktivitetsformer som är de som i allt högre grad engagerar. Det behövs kulturprogram för deltagande och delaktighet, för livskultur och kulturliv, för gemensamt skapande och för- nyelse, för kontakter över gränser, etniciteter, generationer och genrer! Forskarna betonar vikten av kulturprogram. De har funnit att det ganska allmänt tycks finnas ett behov av kulturprogram för deltagande och delaktighet, för livskultur och kulturliv, för gemen- samt skapande och förnyelse, för kontakter över gränser, etniciteter, generationer och genrer. Kultur har blivit allt viktigare. För att understryka denna ökade betydelse hänvisar de till kultur- industrins ökade betydelse, sådant som musikrörelser, media, design m.m. De menar att kreativitet och innovation i allt högre grad för- medlas genom stil och subkultur. Kulturellt kapital blir i samma grad en allt viktigare grundval för social differentiering och ojämlikhet. Även den allmänna samlingslokalens funktion och roll Samlingslokaler i storstaden och på landsbygden för närsamhälle och demokrati, för medborgerlig delaktighet och deltagande, påverkas av denna djupgående samhällsförändring. Det behövs också lokala samhällspolitiska handlingsprogram för den allmänna samlingslokalen. Avslutningsvis anser forskarna att samlingslokaler generellt sett tycks spela en viktig roll. Men denna roll kan och måste vitaliseras som en viktig beståndsdel i ett demokratiskt samhälle genom att man öppnar upp för och släpper in det nya, lämnar rum för deltagande och delaktighet och eftersträvar att vara en plattform, ett forum och en arena, för en livskultur och ett kulturliv av vår tids snitt. Detta nya är nära relaterat till just de unga, till nya kulturella uttrycksformer, nya politiska rörelser och kulturmötets mång- kulturella beblandning. Det är i hög grad här som vitaliteten och förnyelsekraften, det levande medborgarengagemanget, finns. I samma grad är det detta som måste in i lokalerna, in i närsamhället och in i den lokala demokratin. De anser därför att det behövs lokala samhällspolitiska hand- lingsprogram för den allmänna samlingslokalen. De saknar kommunala kultur- och fritidspolitiska program, liksom ungdoms- politiska och integrationspolitiska program, som är länkade till demokratiaspekten och de medborgerliga fri- och rättigheterna. Överhuvudtaget berörs som regel inte frågan om den allmänna samlingslokalens betydelse för demokrati och medborgarskap, eller bara högst allmänt och i förbigående, i kommunala mål- och hand- lingsprogram. De anser att det skulle vara ett stort steg framåt om den allmänna samlingslokalen som resurs, med dess funktion och roll, uttalat, öppet och offensivt, markerades och aktualiserades i sådana program.De menar vidare att i detta sammanhang vore det önskvärt om ramen för samhällspolitiken rörande den allmänna samlingslokalen uttalat hanterades dels som en central kulturpolitisk fråga i relation till offensiva kulturpolitiska mål, dels som en avgörande fråga för i vilken grad det kulturella medborgarskapet, vid sidan av det politiska, sociala och civil- rättsliga, skall kunna befrämjas.