sou · GRB38 · 2004-01-01 00:00:00 — kan man därefter av uppgifter från Nordicoms Mediebarometer se att den dittills något vikande trenden för bokläsning stannar upp och kanske t o m byts i en marginell uppgång. Den ekonomiska återhämtningen efter det tidiga 90-talets tillbakagång verkar slå igenom också be- träffande köpandet och läsandet av böcker. Vad händer nu? De flesta verkar vara överens om att en stor enstaka händelse som en generell sänkning av bokmomsen initialt ger särskilda försäljningsmöjligheter via mark- nadsföring som uppmärksammar på generellt sänkta priser (som inte heller innefattar någon marginal- sänkning för branschen). Sänkningen av bokmomsen inträffar dessutom i ett skede då branschen generellt sett går bra. Hur kommer då den ytterligare medvind som momssänkningen ger att användas på kortare och ? Branschens behov att använda en momssänkning till att kortsiktigt förbättra de egna marginalerna ver- kar inte vara stort. innebar enligt uppgift tvåsiffriga omsättnings- ökningar. Enligt första rap- port och bedömning gav sänkningen av bokmomsen sannolikt det önskade resultatet, d v s den fick ett fullt genomslag i det pris som konsumenten betalar. och har gemensamt uttalat att den fria bokmarknaden är en garant för att böckerna blir billigare och att den stora vinsten för alla av en slopad bokmoms är ökade försäljningsvolymer, inte ökade intäkter per bok. Branschföreningarna har också uttalat sin vilja och avsikt att låta prissänkningen vid en sänkt bokmoms gå vidare till bokköparen. Inför det uppfordrande uppdraget att bidra till att läsningen ökar i alla grupper bör Bokpriskommis- sionen påminna sig att det är en trögare process att öka läsmängden och åstadkomma en långsiktigt star- kare ställning för boken, litteraturen och läsandet än att öka bokförsäljningen. Att påverka attityder är svårt. Uppdraget att mäta prisutvecklingen för böcker kan kanske genom analyser av försäljningsutveck- lingen och prisutvecklingen i olika försäljningskanaler också innebära bidrag till fortsatt ökad försäljning. Den starkt uppåtgående marknaden för pocketböcker är rimligtvis en effekt av nya för- säljningsställen och lågt bokpris. ökade antalet sålda pocketböcker med 40 pro- cent. Förhoppningsvis innebär detta också att ett an- tal nya läsare fångats in. Många röster om läsandet, men Mannen är den svagaste länken Anledningen till att män inte läser lika mycket böcker som kvinnor, är att bok- är så full av obegripliga böcker, för- klarade när Bokpriskommis- sionen (BPK) höll seminarium . Män blir mer provocerade av obegriplighet än kvinnor, slog författaren fast och tittade ut över den lyssnande bokförläggareliten i . talade begriplighet på seminariet. var på sitt bästa nu-ska-ni-få-höra- hur-det-ligger-till-humör, med tjockprilla under läp- pen och pekfingret i luften. Svingade sitt Arn-svärd längs några väl valda fotanklar. Han hade ingen man- lig kollega, som läst , eftersom hon är obegriplig. Och och och var några andra figurer som skrämde bort männen från bokhyllorna. la faktiskt ner ett läsprojekt när de fick för många läsare, påstod , eftersom de anser att för många läsare kan tyda på dålig kvalitet; en elit kan aldrig bestå av hur många människor som helst, spjutspetsen blir trubbig. Av de egna breven har dragit slutsatsen att av hans Hamilton-läsare är män, men att hängt med in i Arns tidevarv. Bland sina storsäljande författarkolleger dominerar de kvinnliga läsarna; undantaget är , som har manliga läsare. Fråga: Hur vetenskapligt belagt är detta? Svar: De är ju alla mer eller mindre mina kompi- sar. Varje författare vet på ett ungefär hur fördel- ningen mellan män och kvinnor i den egna läsar- skaran ser ut. säljs böcker som färskvara i vilken matbutik som helst. Journalistförfattarna säljer och därmed har motsättningen mellan finkultur och säljare blivit tydligare . kallade tidning- arnas kulturredaktioner den svagaste länken när det gäller att hålla bokintresset vid liv i den yngre genera- tionen. – Om ni tycker att jag är teknikglad och inte skyggar för att beskriva varje ubåtslucka som öppnas, så ska ni läsa Tom Clancy. Här kan man snacka om teknikfixering. Till och med jag blir trött av det. Men unga grabbar älskar Tom Clancy. I takt med att journalister skriver rappa, raka och rafflande berättelser som säljer väldiga upplagor, sli- pas argumenten över vad som är högt och lågt, litte- ratur och icke-litteratur. Och var står, med sitt Piratförlag, behöver ingen falla i tvivel över. Ändå är det så, om man ska tro hans siffror, att kvinnor dominerar bland läsarna, även när det gäller deckare. Män tycks helt enkelt inte låta sig nöja med att sitta i fåtöljen med bara ord som verktyg, såvida det inte handlar om teknik, prylar, saker man kan ta på. Protester hördes, bland annat av seminariedeltaga- ren och författaren . Magin kring läsandet är betydligt mer komplicerat än att stanna vid vad en enskild person kan tycka är begripligt. hävdade, på tvärs mot många andra, att läsande inte alls behöver vara lustfyllt eller nyttigt. Många röster om läsandet, men Mannen är den svagaste länken Läser vi mer om boken är billig? diskuterar med panelen under seminariet. Undre bilden: Moderatorn Hans Sand inför diskussionspanelen, från vänster: , , , och . , tidningen , tycker inte att män fattar romaner. Många röster om läsandet, men Mannen är den svagaste länken Läsning är farligt, sa han, och det är tragiskt att så många inte utsätter sig. , som håller i tidningen årliga litterära båtsalong, är inne på samma linje som när det gäller mäns förhållande till böcker: – Män fattar inte böcker riktigt. De kan läsa om praktiska ting, hur man bygger snickarbänkar och så, men när det handlar om existensiella problem, som skönlitterära böcker oftast är uttryck för, då är det stopp. Pratar du om 50 + nu? Men även min dotters bekanta. i hennes ålder läser gärna reseskildringar eller ekono- miska årsskrifter, men romaner...nej, det är inte in- tressant. Tidningen chartrar , där tusen läsare betalar för att få lyssna till och tala med olika författare; en kryssning som blivit så populär att tidningen i fortsättningen bokar sig för två båtar för lässugna läsare. Bara kvinnor här också? Hur priskänslig är kulturen? BPK:s seminarium hand- lade inte bara om böcker och tidskrifter. , stora bilden, berättade, liksom , nederst till vänster, om museernas och teaterns värld. Författa- ren , nederst till höger, kallade läsning farligt och ovanför honom syns och generaldirektören , liksom till vänster och och , förlagschefen på . Överst till höger Dag Klackenberg, ordförande i och högst upp till vänster BPK:s ordförande . Många röster om läsandet, men Mannen är den svagaste länken Många röster om läsandet, men Mannen är den svagaste länken –Nej, men de har tagit sina män under armen. Det är kvinnorna som tar initiativet. Det gäller tea- ter, men alldeles särskilt litteratur. Kvinnor kan komma i grupp till de här resorna, men jag har aldrig sett ett killgäng. De brukar ju annars vara pigga på att åka båt. Är detta ett problem och i så fall för vem? –Samhället, svarar . Hon är kulturansvarig på Metall inom LO-kollekti- vet och här är det manliga läsandet ingen fråga om lust eller underhållning. av de manliga metallarna har aldrig läst en bok till slut, säger hon. Bokläsandet sjunker bland yngre män inom LO-för- bunden (arbetarrörelsen), en tendens som finns i hela samhället och detta blir till slut ett problem för oss alla; utan språk ingen demokrati. Lokalt har avdelningar inom Metall försökt skapa intresse kring boken. I erbjöds medlem- marna en pappa-dag. I stället för att gå till fick 4 000 jobbare tala läsning och skrivande tillsam- mans med författare i Folkets Hus och därefter fick papporna en bok med sig under armen att läsa för barnen där hemma. , kulturansvarig inom Metall. drivs av Metall, , Industrifacket, Hotell- och Restaurang, , , En Bok och syftar till att stimulera förbundens manliga medlem- mar. –En barnbokspedagog och en arbetarförfattare medverkar och man gör besök på . En vik- tig poäng med att förbunden samverkar är att det kommer pappor från olika arbetsplatser och olika branscher, säger . Projektet startade i och har däref- ter fortsatt på 15 orter i landet. –tog den äldre generationen hand om nästa generation i en idrottsaktiv gemenskap. Men även här håller det på att ändra sig inom arbetarklassen. Unga grabbar behöver stöttning om de ska kunna puttas in i bokens värld. Därför talar sig varm för att bibliotek bör finnas på varje arbetsplats. Men i takt med alla biblioteknedläggningar har de unga bokläsarna blivit färre och färre. Hon vet vad som behövs, men också vad som saknas: pengar. –Det behöver inte vara så märkvärdigt och pre- tentiöst. Man kan låna boklådor mellan arbetsplatser. Det viktiga är att böcker finns. Kampanjledaren är bl a mamma till två riksomfattande läskampanjer: Dyslexikampanjen och Läs- rörelsen, som startade år 2 000. Hon har en son som har dyslexi. När han började skolan fick hon erfara vad okunskap om läs- och skrivsvårigheter för med sig. – Vi tyckte och tycker att han är kreativ och begå- vad. På dagis kallades han vår lille filosof. i första klass blev vi uppringda av läraren som sa att antingen är dum eller så filmar han. I andra klass kallade han sig själv för en B-människa och i fyran var det självmordsrisk. Reslegård menar att dyslexi är ett skamligt handi- Många röster om läsandet, men Mannen är den svagaste länken kapp som sätter sig på självförtroendet. En halv mil- jon svenskar i alla samhällsklasser har läs- och skriv- svårigheter. Hon började arbeta ensam, men hade skaffat drygt 70 samarbetspartners från fack och myndigheter till och Riksutställningar. Ett TV-program 1997, Rös- ter om dyslexi, sågs av 860 000 människor. Vad kostade kampanjen? –Vi fick in närmare elva miljoner i kontanter till de olika delprojekten, varor och tjänster till ett värde av drygt 25 miljoner. Mellan 5 000 och 10 000 per- soner deltog aktivt med olika arbetsinsatser. Vad gav kampanjen? –Jag vill hävda att människor vet vad dyslexi betyder och inne- Läs- och skrivsvårigheter har kommit upp på dagordningen för gott. Inte tack vare lobbying utan genom bred folkbildning. Men har kampanjer någon betydelse för att främja läsningen? –Ja, jag tror det om man arbetar med breda folk- bildande kampanjer på en nivå som skär rakt igenom hela samhället. Läsrörelsen blev andra stora läskampanj. En OECD-undersökning konstaterade att av befolkningen i inte kommer upp i den läs- och skrivförmåga som krävs när man gått ut den obligatoriska skolan. –kallade också ett land med ex- tremt kunskapsbaserade företag. visade det sig att småbarnsföräldrars läsning för sina barn hade sjunkit kraftigt . Så vi lyfte fram lustläsandet och arbetade med mottot Ge dina barn ett språk. Ingenting slår så hårt i ett samhälle som ett bristande språk; man måste kunna läsa, skriva, berätta, samtala. Läsrörelsen drog igång läs, skriv- och berättarakti- , kampanjledare och eldsjäl. viteter för barn i alla åldrar och den här gången fick man ihop 120 samarbetspartners och 13 miljoner i kontanter. Kampanjen är över, men den ideella föreningen kallas Lära för livet och fortsätter . – En tankeställare kring mäns och kvinnors intres- sen fick jag när vi arrangerade en föreläsning med uppfinnaren och författaren , om boken geni på ABF- huset i . I salongen satt nästan bara män och de var , berättar . Kommission för bokprisfrågor m m Beslut vid regeringssammanträde . En kommission skall följa och granska prisutveck- lingen på böcker, tidskrifter m m efter den 1 ja- nuari 2002 då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från till . Kommissio- nen skall verka för att åtgärden får fullt och bestå- ende genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker, tidskrifter m m. Ett mål är att läsandet skall öka i alla grupper. De litteratur- politiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten skall redovisas. Åtgärder för litteraturen, läsandet och språket Förbättrade villkor för litteraturen och läsandet är en av regeringen högt prioriterad fråga. Målet med sta- tens insatser på området är att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur, samt att öka tillgången till och intresset för litteratur i alla grupper. Särskild vikt läggs vid läsandets betydelse för barn och ungdo- mar. Av dessa skäl får folk- och skolbibliotek, förlag och bokhandel del av statsbidrag i olika for- mer. uppgick insatserna på litte- raturområdet till . –2001 har området förstärkts med ca . I budgetpropositionen (prop. 2001/ 02:1, utgiftsområde 17) gör regeringen bedöm- ningen att de statliga insatserna har en avgörande betydelse för att förbättra villkoren för litteraturen och läsandet. Det finns dock vissa oroande tecken på att läsandet minskar i olika grupper, särskilt bland yngre. I det läget är det viktigt att pröva flera olika vägar för att ytterligare förstärka och bekräfta de statliga insatserna. Till de ytterligare åtgärder som regeringen bedö- mer behövs för att stimulera barns och ungdomars läsning, hör de särskilda insatser för litteraturen och läsandet som kommer att göras under utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning. Regeringen anvisar 2002. Staten lämnar också ett riktat och frivilligt statsbidrag till skolsektorn för personal- förstärkningar i syfte att nå en ökad måluppfyllelse. Denna satsning kommer att uppgå till sammanlagt . Reger- ingen bedömer att personalförstärkningarna bör komma att ge förbättrade förutsättningar för skolbiblioteksverksamhet och läsfrämjande arbete, särskilt i . Som ännu en åtgärd föreslår regeringen i budget- propositionen att mervärdesskatten för böcker och tidskrifter sänks från till . Sänkningen av mervärdesskatten är ett komplement till andra litteraturpolitiska insatser och syftar till att öka läsandet i alla grupper. Frågan om sänkt mervärdesskatt på försäljningen av böcker har diskuterats och bl a varit föremål för återkommande riksdagsmotioner. Kultur- departementet har låtit analysera de kulturpolitiska konsekvenserna av en sänkt mervärdesskatt på böcker. Analysen har redovisats i en rapport hös- ten 2000, Kulturpolitiska effekter av en eventuell sänk- ning av bokmomsen (dnr Ku2000/ 3371). Där dras bl a slutsatsen att en mervärdesskattesänkning förut- sätter, för att bli kulturpolitiskt effektiv, att förlag, bokhandel, bokklubbar, varuhus och andra aktörer på marknaden långsiktigt engagerar sig för att de tro- liga omedelbara prissänkande effekterna av en skatte- sänkning blir bestående. I propositionen Sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter, m.m. (prop. 2001/02:45) föreslår rege- ringen att skattesatsen vid omsättning, gemenskaps- internt förvärv och import av böcker, broschyrer, häf- ten, tidningar, tidskrifter, däribland kulturtidskrifter som inte redan är undantagna från mervärdesskatt, bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn, no- ter och kartor samt vissa program och kataloger sänks från till fr o m . Detsamma föreslås även gälla omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av inspelade kassettband eller annat tekniskt medium, som i tal återger innehållet på en sådan produkt. Den reduce- rade skattesatsen föreslås dessutom gälla för andra va- ror som genom teckenspråk, punktskrift eller på lik- nande sätt gör skrift eller annan information tillgäng- lig för personer med läshandikapp. Följdändringar föreslås vidare i reglerna om beskattningsunderlag vid sådan förenklad marginalbeskattning som tilllämpas i handel med begagnade varor. Regeringen fäster stor vikt vid att en sänkt mervär- desskatt verkligen får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker och tidskrifter för att skattesänkningen skall vara motive- rad. På motsvarande sätt måste även konsumentpriset på bilderböcker, rit- och målarböcker för barn, noter och kartor, broschyrer och häften m m påverkas för att skattesänkningen i denna del skall anses motiverad. Företrädare för den svenska bokbranschen har i en skrivelse till uttalat sin vilja och avsikt att vid en sänkning av mervärdesskatten på böcker låta prissänkningen gå vidare till konsument. Regeringen aviserade i propositionen sin avsikt att dessutom tillsätta en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen efter för de varor som omfattas av den sänkta mervärdesskatten. har bifallit re- geringens förslag om en sänkning av mervärdes- skatten på böcker och tidskrifter m m från 25 pro- cent till (bet. 2001/02:SkU12, rskr. 2001/ 02:122). Genom dessa direktiv tillsätts den i prop. 2001/02:45 aviserade kommissionen. har ett utvidgat upp- drag att följa utvecklingen på litteratur- och kulturtidskriftsområdet genom att utveckla, fram- ställa och presentera statistik (prop. 1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15, rskr. 1997/98:240). Uppdrag ges också särskilt till Statistiska Central- byrån att löpande förse kommissionen med relevanta uppgifter om och analyser av prisutvecklingen på böcker och tidskrifter. Kommissionen skall följa och granska prisutveck- lingen på böcker, tidskrifter m m efter , då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från till . Kommissionen skall verka för att åtgärden med sänkt mervärdesskatt får fullt och bestående genom- slag i det pris som konsumenterna betalar för böcker, tidskrifter och övriga varor som omfattas av skatte- sänkningen. Det ankommer på kommissionen att från denna utgångspunkt inhämta och bearbeta upp- gifter som kan belysa prisutvecklingen, för i första hand böcker och tidskrifter. Förändringar i konsu- mentpriserna skall analyseras och en bedömning gö- ras i vad mån dessa förändringar kan relateras till mervärdeskattesänkningens genomslag på konsu- mentpriset. Kommissionen skall bidra till konsumentinforma- tion om den sänkta mervärdesskatten på böcker, tid- skrifter m m., liksom om den löpande prisutveck- lingen på dessa varor och om kommissionens arbete i övrigt. Därutöver skall ett mål för kommissionens arbete vara att läsandet ökar i alla grupper, vilket också är ett uttalat litteraturpolitiskt syfte med den sänkta mer- värdeskatten på böcker och tidskrifter. Det ingår i kommissionens uppdrag att redovisa hur målet har uppnåtts. Kommissionen skall även i övrigt redovisa de litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten som ett komplement till andra in- satser för litteraturen, läsandet och språket. Det ingår i uppdraget att vid behov lämna förslag till åtgärder som kan motiveras av kommissionens granskning. Kommissionen skall därvid särskilt ta hänsyn till vad som anges i 14 § kommitté- förordningen (1998:1474) i fråga om kostnadsberäk- ningar och andra konsekvensbeskrivningar. I kommissionen skall bl a företrädare för förlag, tid- skrifter, bokhandeln, bibliotek, författare och läsare ingå. Även berörda myndigheter som Statens kultur- råd, och skall beredas plats. Kommissionen skall slutligt redo- visa sitt uppdrag i en rapport . Delrapporter skall regelbundet lämnas under uppdragets löptid; , den , , den 20 decem- ber 2003 resp. . Tilläggsdirektiv till (Ku 2002:01) Beslut vid regeringssammanträde . Ändrade tidpunkter för redovisning av uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande den 10 ja- nuari 2002 tillkallade chefen för en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen på böcker, tidskrifter m m efter då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från till (dir. 2002:2). Kommissionen, som antagit namnet Bokpriskommis- sionen, skall enligt direktiven redovisa uppdraget slut- ligt i en rapport . Del- rapporter skall dessutom regelbundet lämnas under uppdragets löptid: , , , resp. . Tidpunkterna för redovis- ning av uppdraget ändras, vilket innebär att Bokpris- kommissionen skall redovisa uppdraget slutligt . Delrapporter skall lämnas un- der uppdragets löptid: , , resp. .