sou · GRB3108d1 · 2004-01-01 00:00:00 — De är måna om sitt område och tycks se deltagandet i studiecirklarna som en möjlighet att ytterligare stärka den gemenskapskänsla som finns. Deltagandet i studiecirklarna är svårt att skilja från deltagande i andra aktiviteter anordnade av den muslimska föreningen. Föreningens verksamhet ökar känslan av trygghet i bostads- området. Man har ingen önskan att flytta från området. Här har man sina vänner och här känner man trygghet. Naturligtvis finns det sociala problem här precis som på andra ställen, men det är inte avgörande för ens val av boende. Den trygghet man känner och närheten till släkt och vänner väger tungt. Att man ofta tänker på detta sätt och att det ofta upplevs som att det finns en stark gemenskap i denna typ av bostadsområden påtalas även i annan forskning.116 Här utvecklas ett starkt vi och domtänkande. förekommer t.o.m. en romantisering av det egna området.117 116Se exempelvis , 2002, ,2002. 117Sernhede, 2002. Deltagarnas tankar kring integration Två olika aspekter av det som benämns som integration tas upp i intervjuerna. Den ena handlar om kontakter mellan svenskfödda och invandrare. Flera av kvinnorna menar att det är svårt med kontakter över kulturgränserna. De menar också att det inte är invandrarna som inte vill ha kontakt. finns det en prakt- isk svårighet på grund av att man bor i ett bostadsområde med så få svenskfödda personer. Hur ska man göra? Ett sätt som flera av de intervjuade tror är en möjlighet är att olika föreningar kan knyta kontakt med varandra, att man skulle kunna ha ett samarbete exempelvis mellan islamska föreningen och någon svensk förening. Det är således fråga om en kontakt på grupp- eller organisations- nivå. En kvinna säger: Men sen om man vidare för att påverka det här med integration, göra ett samarbete med svenska föreningar så kanske man förbättrar integrationen på det sättet i och med att man kan liksom inte gå ut i xxxxx (det bostadsområde kvinnorna bor i, författarens anmärkning) och skrika kom nu alla utlänningar så går vi till xxxxx (ett helsvenskt bostadsområde, författarens anmärkning). Men genom en förening så kan det bli enklare. Detta var tankar som även fanns bland personalen på . Vid intervjutillfället var det dock bara tankar och inget som någon försökt realisera. Den andra aspekten handlar om valdeltagandet, som ökade i bostadsområdet senaste valet jämfört med tidigare val. Detta ser kvinnorna som något mycket positivt. I området har det funnits personer som informerat om valet. Genom att föreningen finns har det varit lätt att kalla ihop dess medlemmar till olika informations- möten om valet. Detta har sedan resulterat i ett ökat valdeltagande. Detta deltagande ses som en viktig del av integrationen. Samtliga intervjuade kvinnor uppfattar integration som något positivt. Kvinnorna betonar således en lösning på integrations- problemen mer på en organisations- eller gruppnivå. Vad de enskilda individerna har svårt att uppnå kanske man kan klara med hjälp av kontakt föreningar emellan. Genom att föreningen har kontakt eller samarbete med ABF ökar möjligheterna till integra- tion enligt kvinnornas och lokalföreningens sätt att resonera. Man skulle kunna säga att förutsättningarna finns, men utnyttjas eller prövas inte i någon större utsträckning. Att över huvud taget organisera sig på olika sätt tycks vara gynnsamt för integrations- processen, enligt kvinnornas sätt att resonera. Samarbete mellan ABF och den muslimska kulturföreningen De intervjuade kvinnorna är medvetna om att studiecirklarna drivs i samarbete med ABF. Man vet dock inte varför föreningen sam- arbetar med just detta studieförbund. Man hänvisar till ordföran- den för svar på detta. som man är medveten om att ABF på något sätt finns i bakgrunden så är man inte insatt i vad ABF är för något och vad det står för. Det finns dock en allmänt positiv inställning till ABF. Kvinnorna berättar också att när man vill göra något speciellt, att anordna en fest exempelvis, kan man vända sig till ABF som då ställer upp ekonomiskt. Det finns dock inte hos kvinnorna någon kunskap om vad ABF betyder eller ideologiskt står för. Man litar helt till ordförande i föreningen och hans ställ- ningstaganden. Man har inte heller någon kunskap om den svenska folkbildningstraditionen eller att man kan sägas vara en del av den. Man försöker bara få sina liv att fungera så bra som möjligt. 3.2.3Nykterhetsrörelsens Bildningsverksamhet (NBV) Den NBV-avdelning som vi studerat omfattar 13 kommuner. Den har enheter eller kontor i fyra kommuner och enligt den inter- vjuade verksamhetschefen är varje enhet en egen juridisk enhet. NBV-avdelningen har cirka tio olika medlemsorganisationer och samarbetar dessutom med ett stort antal olika organisationer och invandrarföreningar i länet. Samarbetsorganisationerna kan enligt verksamhetsberättelserna delas in i fem katego- rier: 1.föreningar med förebyggande verksamhet 2.föreningar/organisationer som arbetar med människor med särskilda behov Enligt arbetsplanen är NBV:s syfte att genom fritt och frivilligt folkbildningsarbete a)verka för mål, dvs. ett samhälle fritt från alkohol och andra droger b)skapa engagemang i samhällsfrågor genom att erbjuda kunskap, kulturupplevelser och gemenskap c)vända sig till viktiga målgrupper d)verka för att den samlade lokala och region- ala verksamhet stärks och att samordning av arbetet sker utan att det inkräktar på medlemsorganisationerna särarter. Utifrån dessa syften har avdelningen utvecklat strategier som bygger på följande utgångspunkter: att arbeta med kvalitet att utveckla marknadsföringen så att den når nya målgrupper att vara bäst på profilområdena, medlems- och invandrar- verksamhet att genom att utveckla kulturverksamheten skapa en rekry- teringskälla för att konsekvent arbeta med att kompetensutveckla och utbilda cirkelledare, förtroendevalda och personal. Målgrupperna för NBV:s verksamhet är enligt verksamhetsberättel- sen ungdomar, föräldrar och andra vuxna i deras närhet, medlemmar i medlems- och samarbetsorganisationer, politiker på och regional nivå samt tjänstemän på institutioner och kommunala förvaltningar. NBV i länet har, enligt verksamhetsberättelsen och verksamhets- chefen, arbetat med några profilområden och dessa områden har en tydlig koppling till folkhälsa och till att motverka sociala problem. Problemområdena är alkohol och droger, integration, folkhälsa, globalisering, kultur, utbildning, information och kommunika- tionsteknik. NBV som ska, enligt verksam- hetschefen men också enligt verksamhetsberättelsen, arbeta med drog- och alkoholfrågor och medvetandegöra beslutfattare, indivi- der och samhälle om drogers och alkoholens negativa inverkan på folkhälsan. Detta arbete, menar NBV, måste ske på internationell, nationell och lokal nivå. Man menar att globaliseringen och inträde i EU ställer krav på nya arbetssätt vilka bl.a. innebär att för att arbeta för ett drogfritt samhälle måste arbetet bedrivas på ett internationellt plan. Målet med NBV:s integrationsarbete är att medvetandegöra och förankra det demokratiska tänkandet. Detta ska göras genom studiecirkelarbete. Centralt i NBV:s integrationsarbete är att befästa värderingar om mänskliga rättigheter, jämställdhet mellan könen och barns rättigheter samt att arbeta mot rasism och främ- lingsfientlighet. Detta arbete ska ske genom att skapa mötesplatser mellan olika kulturer då detta kan verka för invandrarnas integra- tion. Verksamhetschefen poängterar i detta sammanhang att integra- tionsarbetet måste ske i samarbete med andra organisationer som arbetar med solidaritet och medmänsklighet för att skapa ett bättre samhällsklimat. I NBV:s verksamhetsberättelse betonas att orga- nisationen ska arbeta med utsatta grupper som på olika sätt behöver inkluderas i samhället. Detta innebär exempelvis att det kan bli fråga om att få tillträde till arbetsmarknaden men det kan också handla om att komma in i ett socialt sammanhang. Integration av dessa målgrupper kan främjas genom att man erbjuder individer mötesplatser för utveckling av nätverk som kan främja deras integration. Detta arbeta ska organiseras genom före- läsningar, temadagar, kurser och kulturmöten om integration och förhoppningen är att det ska ge en möjlighet för människor att del- ta i nätverk. Integrationsverksamheten hos NBV riktar sig inte bara till invandrare eller andra utsatta grupper utan också till med- lemsorganisationerna och dess medlemmar, cirkelledare och NBV:s samarbetsorganisationer. Folkhälsan är ett viktigt tema för NBV och detta genomsyrar övriga teman eller verksamhetsområden. I både verksamhets- chefens berättelse och verksamhetsplanen poängterar man att vill- koren samhälle ställer allt högre krav på individens fysiska och mentala hälsa. En viktig dimension av folkhälsan som betonas är det ökade våldet samhälle men också frågan om kost, livsstilsfrågor och mental hälsa. Våldet i samhälle, menar man, kräv- er en bättre och fungerande dialog mellan ungdomar och vuxna och mellan olika samhällgrupper. I samarbete med Allmänna arvsfonden och stiftelsen , har NBV startat ett projekt som avser att motverka spel/spel- beroende. Detta växande problem måste, enligt NBV, ses som ett folkhälsoproblem. För att ta itu med detta och motverka ohälsan krävs att man ökar medvetenheten hos alla. Det krävs också att man bedriver ett förebyggande arbete genom att organisera studie- cirklar med ämnen som kost, motion, livsstil, stresshantering, spel- beroende m.m. Målgrupperna för denna verksamhet är medlem- marna i medlemsorganisationerna, samarbetspartner, skolelever, lärare och vuxna i ungdomarnas närhet. Globalisering, liksom kultur, utbildning och information och kommunikationsteknik är andra teman som NBV arbetar med. Det betonas att NBV i länet, inte deltar i utbildningsverksamhet som organiseras av , eller andra traditionella vuxenutbild- ningsverksamheter. Enligt verksamhetschefen avstod de från sådana utbildningar eftersom de är svåra att förena med folkbild- ningsidealen. Hon menar att det blir för dyrt för både kommunerna och kun- skapslyftet eftersom man inte inom NBV vill ha en klassituation med stora grupper. Om man skulle dela grupperna enligt en folk- bildningstradition blir detta alldeles för dyrt, menar hon. Därför bestämde de sig för att inte anordna någon uppdragsutbildning. Det är istället så att den utbildning de bedriver är för deras egen personal, det är olika ledarutbildningar och det är temakvällar om deras profilområden m.m. Relationen mellan NBV och invandrarföreningar NBV har verksamhet med olika invandrarföreningar i länet. Dessa har dock inget inflytande över NBV:s mål och inriktningar. Verk- samhetschefen säger: Ja, de (invandrarföreningarna, författarens anmärkning) är inte repre- senterade i våra olika beslutande organ, men de organisationer vi sam- arbetar med brukar vi anordna, till exempel cirkelledareutbildning och där kan vi eller brukar vi ta avstamp från vad de vill göra, hur de uppfattar vårt samarbete. Vad vi kan göra tillsammans. Det är också ett viktigt forum för oss att informera dom om våra planer, verksamhet... Det är också ett bra forum för olika invandrarföreningar och andra organisationer vi samarbetar med att träffas, utbyta erfarenhet och knyta kontakter. Detta betyder inte att vi sedan utvecklar projektet tillsammans. Vi försöker också uppmuntra kontakter mellan organisa- tioner att samarbeta särskilt samarbete med olika invandrarföreningar. Genom cirkelledareutbildning och olika utbildningar och träffar för medlems- och samarbetsorganisationer som NBV organiserar, menar chefen, att de organisationer som inte är medlemsorganisa- tioner kan påverka verksamheten och komma med nya idéer och projekt. Dessa utbildningar är viktiga inslag i NBV:s verksamhet. Verksamhetschefen poängterar också att NBV inte har någon uttalad policy för uppsökande verksamhet när det gäller invandrar- föreningar. Trots att vi har ingen uppsökande verksamhet, brukar vi på olika sätt få kontakt med invandrarföreningar, antingen kontaktar de oss, eller när vi är ute och informerar om NBV ... gör reklam för våra verksam- heter tar de kontakt med oss. Samarbetet mellan invandrarföreningarna och NBV är enligt verk- samhetschefen inte problemfritt. Som exempel tog hon NBV:s samarbete med en förening i länet som organiserade studiecirklar . Detta, menar hon, gick emot praxisen och traditionen. Hon menade att man inte kan driva en studiecirkel , utan det behövs en eller emellan av reflektion över vad man har gjort eller studerat. vi var tvungen att tala om för dem att de inte kan ha studiecirkel utan minst två eller , och sedan kan de mötas igen och reflektera över den Verksamhetschefen betonade att NBV har granskat sin verksamhet och minskat rejält på studiecirkelverksamheten eftersom vissa studiecirklar inte höll måttet enligt reglerna. Det kunde exempelvis handla om att det var för få deltagare eller att NBV helt enkelt inte kunde ställa sig bakom viss verksamhet då man inte tyckte att verk- samhet passade NBV:s profil. Denna nerskärning av verksamheten var kostsam för NBV, men verksamhetschefen menar att det är viktigt att driva en verksamhet som man tror på och som är av hög kvalitet. NBV är ett av de studerade studieförbunden som man kan säga är trogen sin ideologi och som arbetar målmedvetet med sina profilfrågor. Trots detta kan man när det gäller NBV, precis som när det gäller alla de andra undersökta studieförbund, ifrågasätta den interna demokratin när det gäller arbete med och relation till samarbetsorganisationerna. Hos NBV har samarbetsorganisatio- nerna dock genom olika utbildningar som NBV organiserar möjlig- het att påverka verksamheten. Detta var även fallet hos en del av de andra studieförbunden. Hos NBV har en studiecirkel för enbart invandrarkvinnor stu- derats. Det är en studiecirkel som inte bedrivs i samarbete med någon invandrarförening. Det är inte heller någon studiecirkel som tillhör det ordinarie utbudet utan en cirkel som startat utifrån olika upplevda behov. Studiecirkelledaren är svenskfödd och arvoderad av NBV. Denna studiecirkel har pågått . Upprinnelsen till studiecirkeln var att nuvarande studiecirkelledare fick kontakt med en grupp kvinnor på Hemgården. Hemgården är en förening som funnits . Den har likheter med det som i och kallas settlementrörelsen. Föreningen bedriver olika verksamhet, bl.a. studiecirklar, och NBV har varit en av arrangörer- na av dessa. 1995 hade man en stor verksamhet för invandrare på Hemgården med runt 400 deltagare. Det rörde sig framförallt om svenskstudier och matlagningscirklar. Denna verksamhet är betydligt mindre. Den nu aktuella studiecirkeln kan sägas vara en fortsättning på eller en följd av Hemgårdens verksamhet men en cirkel som helt och hållet drivs i NBV:s regi och också i . I denna studiecirkel deltar nio personer och alla är kvinnor från Bosnien. I studien intervjuades fyra av dessa kvinnor. De kom samtliga till eller 1995 och är . Ingen av dessa kvinnor har arbetat sedan de kom till . Från sina hemländer har två av dem erfarenhet av arbete utanför hemmet. De har arbetat vardera inom olika områden. Endast en av de intervjuade kvinnorna har läst SFI (Svenska för invandrare) sedan hon kom till . De andra har gått kortare språkkurser i Hem- gårdens regi. Flera av kvinnorna har krämpor som gör att de inte orkar vara aktiva så utanför hemmet . Samtliga intervjuade kvinnor bor i samma stad men inte i samma bostads- område. De är spridda över olika områden i stan. Denna grupp kände inte varandra tidigare men har under cirkelns gång blivit goda vänner som umgås privat. Detta handlar, menar vi, om en grupp socialt exkluderade kvinnor. De har varit i mellan åtta och men aldrig deltagit i det svenska arbetslivet. Två av dem har ett mycket långt arbetsliv utanför hemmet bakom sig. Kvinnorna har utvecklat olika sjukdomar eller sjukdomstill- stånd som i kombination med ett bristande svenskt språk och relativ hög ålder, nu tycks ha omöjliggjort ett inträde på den svenska arbetsmarknaden. Kvinnorna kommer troligtvis, om de stannar i , att fort- sätta att leva i en marginaliserad position med exempelvis dåliga ekonomiska villkor som följd. I tidigare forskning har detta beskriv- its som tre dimensioner av underordning. Det handlar om en klass-, en köns- och en invandrardimension.118 Dessa kvinnors situation liknar i stora drag den beskrivning som görs i regeringens propo- sition om integrationspolitiken. 118 Knocke, 1986. Cirkelns form och innehåll I denna studiecirkel träffas man en gång och då . Man håller till i som ligger centralt i kommunen. Som nämnts har cirkeln hållit på och som man resonerar nu kan man inte tänka sig att sluta. I studie- cirkeln ägnar man sig framförallt åt att laga mat. Man lagar både bosnisk och svensk mat. De bosniska deltagarna kommer med för- slag på den bosniska maten och den svenska cirkelledaren ger förslag på svensk mat. Man bestämmer gången innan vad man ska laga för mat gången därpå och det är cirkelledaren som gör inköpen till varje gång. I cirkeln ingår också friskvård. Den består till största delen av att cirkelledaren undervisar i vad som är näringsriktig mat. Man sam- talar kring vad som är bra och nyttigt att äta och vad som är mindre bra. Flera av kvinnorna är intresserade av att gå ner i vikt och tycker detta inslag är viktigt. Någon av kvinnorna berättar också att hon lyckats gå ner några kilo. Cirkelledaren har en annan studie- cirkel i NBV:s regi med gymnastik. Samtliga kvinnor i den nu studerade cirkeln deltar även i den cirkeln. Där deltar också svenska kvinnor. Gymnastiken blir ett komplement i friskvården. Med tanke på att flera av kvinnorna är sjukliga blir friskvården extra viktig. Det är känt att invandrare ofta har en sämre hälsa än svenskfödda och också upplever själva att man har det.119 Hälsofrågor är något som ofta uppmärksammats när det gäller folkbildning i invandrargrupper.120 Vi tolkar det som en strävan att se människan som en helhet och där en god hälsa är en förut- sättning för att exempelvis kunna lära sig ett nytt språk, ta in infor- mation etc. De intervjuade kvinnorna beklagar dock att de i gymnastikcirkeln tyvärr inte får någon kontakt med de deltagande svenska kvinnorna. De vet eller förstår inte varför. Inte heller cirkelledaren kan förklara detta. Ett annat viktigt inslag i cirkeln är träningen för kvinnorna i det svenska språket. Under cirkelns gång försöker man att inte tala bosniska utan att hålla sig till svenskan. Dessa tillfällen är dessa kvinnors enda möjlighet att praktisera det svenska språket. Detta inslag blir därför centralt för kvinnorna. Detta är inte något som speciellt påtalas som något positivt i de integrerade cirklarna i Sensus och Studiefrämjandets regi. 119Se exempelvis , 1996, reg.prop. 1997/98:16. 120Se exempelvis , 1999. till detta är att invandrardeltagarna där hade ett betydligt mer utvecklat svenskt språk. De var inte i behov av att träna svenskan på samma sätt som dessa kvinnor. De hade exempelvis arbeten där de fick praktisera sitt svenska språk. De möjligheter studiecirklarna gav till att tala svenska uppmärksammades därför inte. Främst en social betydelse Denna cirkel har varit viktig för deltagarna. Det påpekar samtliga av de intervjuade kvinnorna. Den har framförallt haft en social betydelse. Två av kvinnorna menar att den sociala kontakten med de andra kvinnorna får dem att glömma sina egna bekymmer. En av dessa kvinnor har dessutom problem med att vistas i större grupper varför studiecirkeln är idealisk för henne. Jag vill komma hit för sällskapets skull. Jag kan bara vara med lite folk. Jag kan inte vara med många människor. Detta tycker jag är en lagom stor grupp. Annars är jag rädd för att prata. Xxxx (studiecirkelledaren, förf. anm.) förstår oss. De två andra kvinnorna menar dock att ett deltagande i cirkeln får dem att på olika sätt känna större delaktighet i samhället. Den ena kvinnan betonar gymnastikcirkeln och menar att den kontakt man kan få där med andra personer exempelvis svenska kvinnor gör att man känner en delaktighet, som man inte skulle göra om man bara satt hemma. Denna kvinna läser också svensk skönlitteratur för att sätta sig in i hur situationen är i . Den andra kvinnan menar att för henne är det viktigt att delta med tanke på att hon kanske ska läsa vidare. Detta är mycket bra för mig om jag ska fortsätta med någon form av vidareutbildning. Det är bra att vi umgås, att vi lär oss av varandra, att vi lära oss något mera. Jag känner mig som en del av det svenska sam- hället. Genom denna studiecirkel har kvinnorna lärt känna varandra och umgås man privat. Studiecirkelledaren betonar också cirkelns betydelse för kvinnorna. Hon ser det som ett sätt för dem att komma hemifrån. Det är lätt att man bara sitter hemma annars. Här kan de träffas och prata svenska. För cirkelledaren har det också betytt mycket. Hon har lärt sig mycket om Bosnien via kvinnorna och det är en mycket varm stämning i gruppen som för cirkelledaren är ett av motiven till att fortsätta. Cirkeln upplevs som mycket positiv av de deltagande, men tycks ha en i huvudsak social betydelse. Den blir ett sätt att bryta vardagen och träffa vänner. Man kommer ifrån arbetet i hemmet . Ett led i integrationsprocessen De intervjuade kvinnorna ser cirkelns verksamhet som ett led i en integrationsprocess. Genom att man i gruppen stärker sitt själv- förtroende, kommer hemifrån och allmänt känner sig mer delaktig kan detta vara ett första steg att börja närma sig det svenska sam- hället. Genom att delta i denna cirkel kan man exempelvis öka sina svenska kunskaper vilket i förlängningen kan underlätta kontakten med svenskfödda. Dessa kvinnors kontakter med svenskar i andra sammanhang är mycket begränsad. Kvinnorna och cirkelledaren menar således att en segregerad verksamhet på detta sätt kan vara att föredra. De del- tar också alla i en gymnastikcirkel tillsammans med svenska kvinn- or. Detta innebär dock inte att man har så mycket kontakter mellan de olika grupperna. Det är snarare så att de två grupperna håller sig var för sig. De intervjuade vet inte varför det är så, men av rädsla tar man inte själv kontakt. Man är bl.a. orolig för att det svenska språk- et inte ska räcka till vid ett samtal med någon av de svenska kvinn- orna. Genom deltagande i den studerade studiecirkeln får kvinnor- na en känsla av att inte helt stå utanför det svenska samhället. Det blir en möjlighet att få komma utanför hemmet och att få tala det svenska språket. Det tycks ha blivit lite av ett andningshål för kvinnorna. Om det i förlängningen påverkar deras situation sett ur ett strukturellt perspektiv är dock tveksamt. Kvinnorna har deltagit i denna studiecirkel och de beskriver inte någon direkt positiv utveckling vad gäller deras totala situation i samhället. Det tycks mer vara fråga om en upp- rätthållande verksamhet, något som gör kvinnornas vardagsituation mer dräglig. Dessa kvinnor lever i övrigt ihop med sina familjer och vad det innebär av hushållsarbete och omsorg om barn och äldre anförvanter. Kvinnorna har inte kommit in på arbetsmarknaden och är bekymrade över detta. En kvinna säger: Det är svårt att få jobb. Jag tycker det verkar som om invandrarna utgör en andra klassens arbetskraft. Det är svårt att klara av att under långa perioder leva på socialbidrag. Samtliga dessa kvinnor lever på socialbidrag och har gjort detta i stort sett de bott i . Det handlar om perso- ner som på flera olika sätt är socialt exkluderade. Denna studie- cirkel har knappast bidragit till att kvinnorna tar sig ur denna situa- tion, men kan som sagt underlätta deras vardagsliv. Deltagarnas relation till NBV Den lokalavdelning av NBV där studien utfördes har av tradition haft många studiecirklar med invandrardeltagare. På detta sätt finns det en mångårig erfarenhet av att arbeta med dessa grupper. En del av NBV:s cirkelledare har arbetat med detta . De intervjuade invandrarkvinnorna har haft kontakt med NBV och dess verksamhet. Trots detta är deras kunskap om NBV begränsad.