sou · GRB3104d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Åtminstone en entré med plant insteg från medelhög plattform Det är också bra om man kan inrätta platser med viss grad av avskildhet eller privacy. Ur detta perspektiv är medsittning bättre än att sitta mot varandra. Minikupéer eller skärmväggar kan också Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer Det gäller att försöka tillgodose det behov av avskildhet man kan få i den egna bilen. Som tidigare nämnts har tågpendlare ungefär lika höga krav på komfort som tjänsteresenärer. En förklaring kan vara att de åker tåg 200–. Hög standard på hållplatser och stationer Det verkar vara så att kollektivtrafikresenärerna fäster större vikt vid att busshållplatser och stationer har hög standard och kvalitet än att fordonen har det. Det innebär att hållplatser ska vara väder- skyddade med funktionella, snygga och rena regnskydd med god information, belysning och sittmöjligheter. Därutöver kan även uppvärmda sittbänkar behövas. stationer har i många fall rustats upp till resecentra, i andra fall har de stängts eller decimerats. Fräscha stationer med god service värderas relativt högt, men i regional- och fjärrtrafiken är även fordonens standard av minst lika stor vikt. Bättre utrymmesutnyttjande i tåg; tvåvåningståg och breda tåg Den huvudsakliga orsaken till tågets lägre utrymmesutnyttjande är inte sittplatsernas yta utan ytor i tåg för gångar, entréer, bagage och resgods, apparater och maskiner, toaletter, servering, personal med mera. Bara en del av dessa ytor upplevs av resenärerna som kom- forthöjande. Tåg i två våningar har funnits alltsedan tågets barndom och det finns goda skäl för denna lösning som röner nytt intresse världen över. Flera länder har infört dubbeldäckade vagnar i lokal- och regionaltågstrafiken och det finns även dubbeldäckade höghastighetståg för långväga trafik. Tvåvåningståg bidrar till högre konkurrenskraft främst genom lägre kostnader. En tvåvåningsvagn bör ha fler sittplatser med minst samma komfort som mot- svarande envåningsvagn. Kostnaden per platskilometer beräknas då sjunka med 5–. En lika stor kostnadsreduktion per sittplats går att åstadkomma med bredare vagnar. Nedanstående bild visar dels ett konventio- nellt loktåg med tre vagnar och totalt 190 sittplatser, dels ett brett Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer motorvagnståg med lika många sittplatser. Det senare har ungefär lika stor yta för sittplatser trots att det är avsevärt kortare. Figur motorvagnståg är utrymmeseffektivare än loktåg och kan därför bidra till sänkta biljettpriser Att ha tre platser i bredd kan eventuellt upplevas negativt av tågets resenärer. Därför har KTH i flera studier inter- vjuat och observerat resenärer – hur man väljer att sätta sig. Folk har olika preferenser men i medel är det svagt negativt att sitta där det är tre stolar i bredd. I medel är betalningsviljan för att åka med en bred vagn med 2+3 möblering lägre än för en vanlig 2+2 möblerad vagn. Detta måste jämföras med att man kan sänka kost- naderna och därmed biljettpriserna med 7–. Vinsten kan bli 5–i resenärernas favör. Regionaltåg ska vara som snabbtåg resonerade man som att det skulle finnas olika höga krav på tågens komfort i följande ordning: lokaltåg/pendeltåg - regio- naltåg - Interregiotåg - Intercitytåg - snabbtåg. Därmed skulle det behövas fordon som motsvarade alla dessa kravnivåer. Vi har kom- mit fram till att det finns skäl att ha samma tågtyp för flera mark- nader från den regionala marknaden och till snabbtågsmarknaden. Forskningsresultat visar att resenärernas krav på komfort m.m. i dessa marknadssegment är höga och ganska lika. Det borde vara möjligt att konstruera ett koncept som är så flexibelt att det kan användas på alla dessa marknader. Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer Figur Fyra olika marknader som kräver hög tågstandard helg som vardag samt regionalt som interregionalt. till egna bilen (?) Tjänsteresenärer kräver både hög komfort och hög servicenivå. Regionala pendlare är lika krävande vad gäller komforten. Båda dessa grupper åker mycket tåg på vardagar medan fritidsresenärer åker tåg vid helgerna. De som åker längre sträckor behöver hög komfort, vilket man insett , och de som gör litet kortare resor bör lockas att ta tåget i stället för bilen. Alla dessa grupper attraheras av tåg med hög standard. Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer Ackermann, K. (1996). Mobilitätserfordernisse ausgewählter Personengruppen. 48, Heft 1+2. Ajzen (1985). From intentions to actions: A Theory of Planned Behaviour Ajzen & Fishbein (1975). Belief, Attitude, Intention and Behavior: An introduction to Thery and Research. Algers, S.; , C. & , J. (2001). Komfortens betydelse för spår- och busstrafik. Trafikantvärderingar, modeller och prognoser för lokala arbetsresor. (2001). Rädslans rum- trygghetens rum: ett forsk- ningsprojekt om kvinnors vistelse i trafikrummet. Meddelande VM 2001:01, . & Sjöber, A. (1996). Ungdomars syn på kollektiv- trafik och bil: en etnologisk intervjuundersökning kring attity- der, resvanor och framtidsbilder. , rapport 9:1996, . (1992), Effekter av regelbundna avgångstider i kollektivtrafiken, LTH Trafikpalnering 1192, Bulletin 112 , , 1996, ()satisfaction with public services: the case of public transportation. 9, no. Bailom, F., Hinterhuber, H. H., Matzler, K. & Sauerwein, E. (1996). Marketing ZFP, Jg. 18, S. 117–126. Bamberg, S., & , P. (1993). Verkehrsmittelwahl - eine geplantes Verhalten. Zeitschrift für Sozialpsychologie, Jg. 24, S. 25–37. (1996) Livsstil og transportmiddelvalg, TOI rapport 328, (1999) Cykling , VTI meddelande 861, Beser m.fl. (1996) Kan vi lita på trafikprognoser? granskning av några prognosmodeller, Rapport 4562, Båge, P: (1997), Är breda tåg lönsamma? En värdering av olika sittplatsarrangemang med fyra metoder. Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer CAPTURE (1999) to Public Transport in the URban Environment. EU-projekt, Results, Recommendations & Guide- lines, Carlsson-Kanyama och (1999) patterns and envi- ronmental effects now and in the future Implications of diffferences in energy consumption among socio-economic groups, Ecological Economics für Normiermung e.V., Entwurf DIN EN 13816 Dienstleistungen im Transportwesen, Öffentlicher Personenverkehr, Definition, und , Deutsche Fassung, Dziekan, K.; Schlag, B. & , I. (under utgivning). - Mobilitätshemmnisse und Mobilitätsbedürf- nisse In: Schlag, B. & , S. Verkehrspsychologie. tät - Verkehrssicherheit – Fahrerassistenz. Engeln, A. & Schlag, B. (2001). ANBINDUNG – Anforderungen Älterer an eine benutzergerechte Vernetzung individueller und gemeinschaftlich genutzter Verkehrsmittel. Schriftenreihe des Bundesministeriums für Familie, Senioren, Frauen und Jugend, Band 196, . , N, (KFB Kommuniké 2/99) (1998) T.E. Echeverri, P., (1999), Servicemötets kommunikation – En video- baserad analys av bemötande med tonvikt på ickeverbal kom- munikation, doktorsavhandling, vid . EU: PIRATE – EU-projekt om attraktivare bytespunkter med fokus på de svenska studieobjekten C och Ängar. , et al. Rapport 2001:2, 2001, Flade, A. (1996). Sozialisation und Raumaneignung. Die räumliche Dimension als Einflußfaktor geschlechtstypischer Sozialisation. Institut und Umwelt (IWU). Flade, A. & Limbourg, M. (Hrsg.) (1999a). Frauen und Männer in der mobilen . Leske+Budrich, Opladen. Flade, A. (1999b). Zu den Ursachen des unterschiedlichen Mobili- tätsverhaltens und Frauen. In: Flade, A. & Limbourg, M. (Hrsg.). Frauen und Männer in der mobilen . Leske+Budrich, Opladen. 137–151. Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer Flade, A. & Wullkopf, U. (2000). Theorien und Modelle zur Verkehrsmittelwahl. : Institut und Umwelt. , , 1992, A National Customer Satisfaction Barometer: The Swedish Experience. (1994) Theoretical models of attitudes and the predic- tion of drivers' behaviour . psychological reports no 434 (1998) Val av transportmedel för kortare resor, VTI rapport 437:1998 , D., Stahlberg, D. & Gollwitzer, P. (1993). Einstellung und Verhalten: Die Theorie des überlegten Handelns und die Theorie des geplanten Verhaltens. In D. . Irle (Hrsg. ), - Band I: Kognitive Theorien (2. Auflage, S. 361–398). , M., , B., & , T. (1998). Perceived ser- vice quality attributes in public transport: Inferences from complaints and negative critical incidents. , 2 (1), 69-91. , M., , B., & , T. (2001). Frequency of Negative Critical Incidents and Satisfaction with Public Trans- port Services. Services, 8, 95-104. , M., & , T. (2001). Frequency of Negative Critical Incidents and Satisfaction with . Services, 8, 105-114. , M., & , T. (2001). Satisfaction with Public Transport Related to Service Performance Attributes. In Hensher, D. (Ed). The leading Edge. (pp.815-825). UK: , Ltd. , M., & , B. (2002). A content analysis of comp- laints and compliments. Quality, 13. (In press). The structure of affective reactions to criti- cal incidents. Accepted for publication in . , ; (1998) Förflyttningar, en sammanhållande länk i vardagens organisation, KFB rapport nr 23, , T., & Fujii, S. (1999). Structural Equation Modeling of Determinants of Implementation Intentions. Psychological Report, 29, Internetversion. Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer Gillholm, R. & , T. (1997). Determinants of Implementa- tion Intentions. Psychological Report, 27, Internet- version. , W. & Kottenhoff, K. (2001). Effektiva handikappreduce- rade fordon – järnvägsfordon som på ett ekonomiskt sätt redu- cerar tågresenärers handikapp. KTH AR 01-93A. (1999) Kvinners og menns oppfatning av trans- portmidlenes egenskaper og symbolverdi, Sociologisk , . Hunecke, M. & Preißner, C. (2001). Mobilitätsbedürfnisse und Mobilitätsverhalten in . In: Flade, A. & Bamberg, S. (Hrsg.). Ansätze zur Erklärung und Beeinflussung des Mobilitätsverhaltens. INPHORMM (1998) EU-projekt, , des Landes , (1999) U.MOVE Jugend und Mobi- lität, Mobilitätsstilforschung zur Entwicklung zielgruppens- pezifischer intermodaler Mobilitätsdienstleistungen für Jugend- liche. Auflage, Dortmund. m.fl. (1986) Personbilsinnehavet i 1950-2010, VTI rapport 301 , (1997) Benzin i blodet kvalitativ del, DMU rapport nr. (1989). Komfort.i kollektivtrafik (Comfort in public transport, in Swedish), , Dep. of Transportation and Logistics, Report 9. Killey, R. (1998). The "". Report 3: What does theory suggest it might be, and what do passengers think? Kottenhoff, K: (1994) Tågresenärernas värdering av utrymme och inredning i fjärrtåg och lokaltåg, KTH Trafikplanering 1994, AR 94-11 Kottenhoff, K: (1994). Tåg eller buss med tåginredning - en jämfö- relse i mellan tåg (Kustpilen) och rymliga bussar (Kustbussar), KFB report 1994:14 Kottenhoff, K: (1995) Utvärdering av svenska och tyska Inter- regiovagnar 1993 och 1995, KTH Trafikplanering 1994, AR 95-34 Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer Kottenhoff, K: (1999), Utvärdering av dubbeldäckat tåg Competence – Resenärernas kvalitativa och kvantitativa värderingar av tvåvåningståget och dess inredning på olika linjer. 1999, AR 99-72 Kottenhoff, K. (1999). Evaluation of passenger train concepts. and results of measuring travellers preferences in relation to costs. Kottenhoff, K: (2000), Passenger Preferences in Terms of Time- table, Comfort and Attributes on the X2000, KTH Traffic Planning 2000, AR 00-87 Kottenhoff, K: (1991), Tågresenärers upplevelse av utrymme – Regressionsanalys av olika sittplatsegenskaper. 2001, AR 01-94 Kottenhoff, K. (2002). Utvärdering av ny bred motorvagn - att sitta fem i bredd i , KTH Trafik och logistik 2002, TRITA-INFRA 02-014 Kottenhoff, K. (2002). Kollektivtrafiksatsningar i – förstudie om attraktivitet och orienterbarhet. KTH , TRITA-INFRA 02-015 (1998). Funktionshindrades värdering av färdtjänst. FR 98-43, 1998, . och (1996) Förändringar av den dagliga rör- ligheten i 1978-1994, Kvalitetsbarometern, , Sverigerapporten. Per et al. Komfort i kollektivtrafik tekniska hög- skola. Projektarbete M3, , 1986 Limbourg, M.; Flade, A.; Schönharting, J. (2000). Mobilität im Kindes- und Jugendalter, Opladen , C., Tågresenärers betalningsvilja för förbättringar av punkt- lighet, restid och turtäthet, KTH 1992, TRITA-TPL 92-09-82 , C: (1991), Resenärernas krav på regionaltåg (dubbeldäck- are), KTH Trafikplanering 1991, TRITA-TPL 91-09-75 , C. (1995). Loncar-Lucassi (1998) V.M Spårtrafik kontra buss? Mjuka fakto- rers inverkan på resenärers färdmedelsval, KFB-Meddelande 1998:1, Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer Magelund (1997) Valg af transportmiddel i storbyen – bil og kol- lektiv transport i bolig-arbejdsrejsan. Notat 97- 03, , 1996, Norsk kundebarometer: Et forskningspro- gram for å framheve kvalitet og et mer markedsorientert när- ingsliv. Megel, K. (2001) Schienenbonus: Nur ein Mythos? – Bus oder Bahn im Regionalverkehr – Schemata und Präferenzen, 06/2001, Jg. 19, S. 20-23. Translation: Rail-Bonus: a myth only? – bus or train in regional public transport – schemata and preferences Megel, K. (2002) Endlich fragt uns mal einer Fokusgruppen- gespräche als Marktforschungsmethode – ein Fallbeispiel. Umweltpsychologie, Jg. 6, 2002, S. 182-193 (1999). Sitzplätze statt Parkplätze – Qualitative und quantitative am . Dissertation, , Philosophische Fakultät II. , , 1995, Improving customer service and satisfaction at Underground. Quality, MCB Press, vol. Mäder, H. (1999). Grunddaten zur Mobilität. In: Flade, A. & Limbourg, M. (Hrsg.). Frauen und Männer in der mobilen . Leske+Budrich, Opladen. 93–107. Nelldal, B.-L. (2000). Tågtrafikens möjligheter på den framtida rese- marknaden, , och samhällsplanering, avd för och trans- portplanering. Kurskompendium i tågtrafikplanering. (1998) Cykeln ett konkurrenskraftigt transportmedel, , ., 1996, Satisfaction - A Behavioral Perspecive on Prather , (1998). The railway station and the inter- regional traveller. traveller preferences and implications for the planning process. Public Transport Gender Audi. (2000). Transport Studies at the Univerisity of for the Mobility Unit of , Transport and the Regi- ons(DETR). (2001), Svagt konsumentskydd för tågresenär, RRV 2001:21 Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer Rosenlind, S. (1994). Tågresenärers värderingar av trafikering, vagntyper och service, (Passengers' valuations of traffic services, coach types and on-board service, in Swedish), KTH Traffic Planning, Degree thesis/ examensarbete 94-1 Rystam (1998), Färdmedelsvalet och valprocessen för lokala resor till regional tågtrafik, LTH 1998, LUTVDG/(TVTT-1017- 200)/1998 (1998). Vad vet allmänheten om tågresemöjligheter? Intervjuundersökning i och . , L., Värdeminskning vid värdering av tågkoncept – studie av komfort-, service- och tidtabellspaket med Stated Preferen- ces-metoden. 1996, AR 96-44 Segerman, L. (1997). Resvanor i den nya sträck- ning - allmänhetens kunskaper om och värderingar av olika trafikutbud. SL Strategisk Utveckling, Resande och kvalitet SLTF () (2001). Steer, D. (1987). Research to evaluate passenger investemnt priorities, (about Intercity services) prepared for DSB 1986 and Research to evaluate passenger investemnt priorities for regional services, prepared for DSB (1997) What goes around comes around. Forsknings- rapport nr 2, Transportökonomisk Institutt rapport 78/1991 ; Bäumer, D.; , U. & , C. (1999). You talk about the way U.MOVE. In: (Hrsg.). U.MOVE Jugend und Mobilität. Mobilitätsforschung zur Entwicklung zielgruppenspezifischer intermodaler Mobilitätsdienstleistungen für Jugendliche. 40–46. Utvärdering av stomlinjerna 1, 3 och 4 (2000)) () & Emnid (2001). Gutachten zum VCD-Bahnkundenbarometer . erstellt Emnid und econex im Auftrag des VCD. (2001). The need of information in public transport. Elderly and disabled people´s pre-journey information requirements. Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer Warsén, L., , L. (1993). Utformat för kvalitet – Kundens uppfattning om design, kvalitet och kollektivtrafik, (Designed for quality, in Swedish), TFK report 1993:3 Warsén, L. (1997). Kvinnors och mäns resande. Kunskapssamman- ställning och förslag till forskningsprogram om kvinnligt och manligt i kollektivtrafiken. KFB Rapport 1997:34. Wassenius, B. (1997). Trygghet i kollektivtrafiken. (2001). SL Kundgrupper 2001. Enkätundersökning med vane- och sällanresenärer. Widlert, S., , T., Uhlin, S. (1989). Värdering av kollektiv- trafikens standard, (Valuation of the standard of puplic trans- port, in Swedish), TFB Report 1989:2, , 1989