sou · GRB388d1 · 2004-01-01 00:00:00 — kommer nya regleringar föreslås i budgetpropositionen som kan för- ändra bidragens storlek. Det gäller t.ex. slutregleringen av kom- munkontosystemet och pensionsreformen. Regeringen har tidigare uttalat en ambition att kompensera löntagarna för införandet av egenavgifter . Detta har gjorts till 75 pro- cent och om en kompensation föreslås även för den återstående delen kommer det generella statsbidraget att minska. Statskontoret har på uppdrag av kommittén gjort en kartlägg- ning av statsbidragen till kommuner och landsting. Av denna framgår att antalet anslag som berör den kommunala sektorn har ökat från 1993/94 till 2001. Det rör sig i stort sett bara om riktade bidrag. Ett riktat statsbidrag utgår till kommunerna för att täcka inkomstbortfallet av maxtaxan inom förskolan samt för kvalitetssäkrande åtgärder. Detta bidrag föreslås infogas i det gene- rella statsbidraget 2005 vilket skulle öka detta med . Åren 2001 2006 tillförs kommunerna medel i en skolsatsning, som successivt trappas . Bidraget avses då infogas i det generella statsbidraget. Kommittén föreslår att bidraget förs över till det generella bidraget då det uppgår till . Även den återstående nivå- höjningen 2006 föreslås ingå i det generella statsbidraget. avslutades som särskilt projekt vid utgången av 2002. har istället beslutat att ett särskilt statsbidrag till kommunerna för vuxenutbildning om ca skall utgå 2003 2005. Bidraget skall därefter in- ordnas i det generella statsbidraget. Kommittén föreslår att detta bidrag överförs till det generella statsbidraget . Landstingen får ett årligt tillskott för att förbättra tillgängligheten inom vården. Tillskottet är förknippat med krav på åtgärder men fördelas efter antal invånare. detta bidrag förs över till det generella statsbidraget 2005 vilket skulle öka detta med . Staten och landstingen delar åren 2002 2004 kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen enligt ett avtal mellan staten och . För att finansiera förmånen får landstingen ett särskilt statsbidrag som successivt ökas till 2004. skall överenskommelsen utvärderas. Kommittén föreslår att detta bidrag överförs till det generella statsbidraget 2005 vilket skulle öka detta med ca . är detta bidrag differentierat i syfte att utjämna för strukturella kost- nadsskillnader för läkemedel mellan landstingen. För att det skall vara möjligt att omvandla detta riktade statsbidrag till ett generellt statsbidrag är det nödvändigt att en motsvarande kostnadsutjäm- ning införs i utjämningssystemet. Ett tillfälligt sysselsättningsstöd utgår till kommuner och lands- ting åren 2002 2004. Kommuner och landsting får också ett till- skott till skatteintäkterna genom den s.k. 200-kronan . Om dessa satsningar permanentas föreslår kommittén att det görs genom det generella statsbidraget vilket skulle öka detta med ca sammantaget. Med den storlek på de generella statsbidragen som anges i tabellen ovan bedömer kommittén att den garanterade nivån kan fastställas till för både kommuner och landsting. 3.2.4Kommuner och landsting med hög skattekraft Kommitténs förslag: Kommuner och landsting med en skatte- kraft som överstiger den garanterade skattekraften skall betala en särskild utjämningsavgift. En garanterad nivå på är inte tillräckligt hög för att omfatta samtliga kommuner och landsting. Bland landstingen är det ett landsting som har en skattekraft som överstiger av medelskattekraften ; läns landsting med en egen skattekraft på . Däremot är det 12 kommuner som har en högre skattekraft, högst ligger på . I utjämningssystemet , som för kommunerna utgick från en gemensam garantinivå, var det 3 kommuner som hade en skattekraft som översteg den garanterade nivån. fick behålla det överskjutande skatteunderlaget vilket möjliggjorde ett lägre skatteuttag jämfört med andra kommuner, som omfatta- des av systemet. Kommittén anser att det är angeläget att samtliga kommuner och landsting omfattas av systemet om det huvudsakliga syftet med utjämningssystemet, att ge likvärdiga ekonomiska förutsättningar, skall uppnås. En särskild utjämningsavgift bör därför tas ut av de kommuner och landsting som har en skattekraft som överstiger den garanterade. Underlaget för avgiften skall vara skillnaden mellan den egna skattekraften och den garanterade. Dessa avgifter tillförs det föreslagna statsbidraget och beräknas öka systemets intäkter med ca per invånare för kommunerna och per invånare för landstingen, vid en kompensationsgrad på för den överskjutande delen. 3.2.5Kompensationsgrad och länsvisa skattesatser Kommitténs förslag: Kompensationsgraden i inkomstutjäm- ningen skall vara oförändrad, dvs. För kommuner och landsting med en skattekraft som överstiger den garan- terade skattekraften sänks kompensationsgraden till för den överskjutande delen. Den justerade inkomstutjäm- ningen slopas. De länsvisa skattesatserna uppdateras till nivå. Landstingsekonomiska utredningen (LEU) föreslog att kompensa- tionsgraden i inkomstutjämningen skulle fastställas till för landstingen eftersom kostnadsutjämningen bedömdes omfatta av kostnaderna. Genom den föreslagna kompensations- graden skulle balans uppnås mellan inkomst- och kostnadsutjäm- ningen. LEU uppskattade att motsvarande kostnadsutjämning för kommunerna omfattade av kostnaderna. Frågan togs också upp av Beredningen för statsbidrag och utjäm- ning i kommunsektorn. Kommittén anser i likhet med Beredningen att frågan om kompensationsgradens nivå ytterst är en politisk fråga. Kommittén föreslår att kompensationsgraden i inkomst- utjämningen skall vara oförändrad, dvs. När det gäller kommuner och landsting som har en skattekraft som överstiger den garanterade finns det skäl att sänka kompensa- Ett skäl är att de negativa marginaleffekterna minskar betydligt och att den s.k. justerade inkomstutjämningen, som har kritiserats för att komplicera systemet, kan slopas. Efter- som relativt få kommuner och landsting berörs så blir systemets kostnad för en sänkning av kompensationsgraden till vad gäller den del av skatteunderlaget som överstiger garantinivån relativt liten, per invånare för kommunerna och per invånare för landstingen. Expertgruppen för förenklad utjämning föreslog i betänkandet Förenklad utjämning att de fasta införan- detilläggen skulle avvecklas. För att kompensera de kommuner som förlorade på detta och som har högre skattekraft än genomsnittet föreslogs kompensationsgraden sänkas till . Effekterna av detta förslag, som utgick från en utjämning kring medelskatte- kraften, var mer omfattande än kommitténs förslag. Dels var sänk- ningen av kompensationsgraden större, dels var antalet kommuner och landsting som skulle omfattas större. Kostnaderna och därmed omfördelningseffekterna skulle därför ha blivit mer omfattande. Frågan om incitament har diskuterats i olika sammanhang. Beredningen ansåg i sitt betänkande Utjämning av kostnader och intäkter i kommuner och landsting att det inte vore rimligt att skapa incitament för en ökad skattekraft genom en mindre långt- gående utjämning. I en bilaga1 till betänkandet finns en analys av denna fråga från teoretiska utgångspunkter. En av slutsatserna var att utformningen av utjämningssystemet sannolikt har en mycket marginell betydelse för den ekonomiska tillväxten. Kommittén kan dock konstatera att oavsett hur det förhåller sig med sambandet mellan kompensationsgrad och incitament så bör kritiken mot systemet på denna punkt minska med kommitténs förslag. De länsvisa skattesatserna bör uppdateras. De är fastställda utifrån medelskattesatsen för kommuner respektive landsting 1995. har medelskattesatsen ökat. 1 Utjämning och kommunala incitament, professor . Medelskattesatsen i kommuner och landsting -0,54 -1,22 Vid beräkningarna av medelskattesatsen har , och kommuner exklu- derats 1995 och 2003 eftersom dessa kommuner bedrivit såväl kom- mun- som landstingsverksamhet, s.k. landstingsfria kommuner. Den del av förändringen som beror på skatteväxlingar, och , är beaktad genom årliga justeringar i de länsvisa skatte- satserna. Resterande del beror på att skattesatserna sammantaget har höjts, i genomsnitt med för kommunerna och för landstingen. En stor del av höjningen beror på förändringar av skattesatsen i . sänktes skatten med och 2003 höjdes skatten med och , en ökning netto med . Det motsvarar på medel- skattesatsen för landstingen. Eftersom de länsvisa skattesatserna inte har uppdaterats med hänsyn till dessa förändringar kan man säga att kompensationsgraden har sjunkit något. För att den kom- pensationsgrad som man beslutar om skall bli reell anser kommit- tén att de länsvisa skattesatserna bör uppdateras utifrån den nivå på medelskattesatsen som råder . Effekten av detta blir begränsad för kommunerna, som högst per invånare. Effekten blir något större för landstingen. förlorar per invånare medan övriga landsting vinner, som mest per invånare. Tabell 3.8 visar systemets högsta och lägsta utjämningsgrad med kommitténs förslag. Med utjämningsgrad avses den skatteinkomst efter utjämning en kommun eller ett landsting med genomsnittlig skattesats har som andel av medelinkomsten (se även avsnitt 3.1.5). För kommuner blir spridningen något större jämfört med i nu- varande system och för landstingen oförändrad. Den sänkta kompensationsgraden leder som nämnts ovan till att antalet kommuner som påverkas av negativa marginaleffekter min- skar. Uppdateringen av de länsvisa skattesatserna leder å andra sidan till att antalet ökar. Tabellen nedan visar de sammantagna negativa marginaleffekterna före och efter kommitténs förslag. Med negativ marginaleffekt avses att den sammanlagda inkomsten av skatter och inkomstutjämning ökar långsammare än medel- skattekraften när den egna relativa skattekraften ökar (Pom- peripossaeffekt). Antal kommuner och landsting med negativa marginal- effekter 2003 En annan konsekvens av kommitténs förslag är att det uppstår omfördelningseffekter när det generella statsbidraget används till att finansiera garantinivån. Det generella statsbidraget fördelas med ett lika stort belopp i kronor per invånare. När det generella bi- draget läggs in i garantin fördelas pengarna istället i förhållande till de länsvisa skattesatserna, som är differentierade med hänsyn till tidigare gjorda skatteväxlingar. Det kan diskuteras om denna om- fördelningseffekt leder till en ökad rättvisa. Ett alternativ för att undvika denna effekt hade varit att räkna med den genomsnittliga länsvisa skattesatsen i skiktet 100 av medelskatte- kraften. En sådan lösning skulle emellertid leda till att det uppstår en snedvridningseffekt i samband med skatteväxlingar. skulle systemet kompliceras. Kommittén föreslår därför ingen sådan justering. Tabell 3.10 visar de länsvisa skattesatserna före och efter upp- datering. är det bara i två län som det finns kom- muner eller landsting med en skattekraft som överstiger 120 pro- cent, och , och som därmed får länsvisa skatte- satser beräknade utifrån en kompensationsgrad på . Länsvisa skattesatser 2003, procent Kommitténs förslag: En regleringspost införs som ett instru- ment för ekonomiska regleringar mellan staten och kommun- sektorn, för att finansiera upprätthållandet av garantinivån i inkomstutjämningen samt för eventuella förändringar i den totala statsbidragsramen. Inledningsvis fastställs reglerings- posten så att de förändringar i systemet som föreslås blir finan- siellt neutrala mellan staten och kommunsektorn. Ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn görs genom justeringar i det generella statsbidraget. Eftersom detta föreslås integreras med inkomstutjämningen behövs ett nytt instrument för ekonomiska regleringar. Kommittén föreslår att en regleringspost införs som inledningsvis fastställs till en nivå som gör de föreslagna förändringarna statsfinansiellt neutrala. På samma sätt som gäller för det generella statsbidraget skall det finnas en separat regleringspost för kommunerna och en för landstingen. Fortsättningsvis fungerar regleringsposten som ett instrument för ekonomiska regleringar och för att finansiera upprätthållandet av garantinivån i inkomstutjämningen. kan vara så- väl positiv som negativ. skall också kunna använ- das för förändringar i den totala statsbidragsramen. Om man endast ser till ändringarna i inkomstutjämningen som kommittén föreslår beräknas regleringsposten inledningsvis bli ca -per invånare för kommunerna och ca +500 kronor per invånare för landstingen. Om den garanterade skattekraften istället uppgår till av medelskattekraften minskar utjämningsbidragen som de särskilda utjämningsavgifterna ökar. Kommunernas och lands- tingens regleringspost blir då ca +720 respektive ca +1 220 kronor per invånare. storlek 2003 med olika garanti- nivåer. Beräkningarna i tabellen ovan är gjorda nivå. Om de före- slagna förändringarna genomförs 2005 kommer förutsättningarna för beräkningen av regleringsposten att ändras av olika skäl. Om- slutningen i inkomstutjämningen fortsätter eventuellt att öka, dels i takt med ökningen av medelskattekraften, dels i takt med för- ändringen av de relativa skattekrafterna. Det kan också komma att göras förändringar i statsbidragsramen som inte är kända , t.ex. som följd av ekonomiska regleringar. Figuren nedan visar hur regleringsposten kan komma att utveck- las framöver om den totala statsbidragsramen hålls nominellt oför- ändrad. Framskrivningen bygger på den ekonomiska vårproposi- tionens skatteunderlagsprognos fram . därefter har skatteunderlaget antagits öka . De relativa skattekrafterna har antagits vara oförändrade, vilket innebär att skattekraften antas öka i samma takt i samtliga kommuner. Trots dessa, ur ett historiskt perspektiv, försiktiga antaganden blir minsk- ningen av regleringsposten kraftig. Kronor per in- vånare. Den årliga minskningen av regleringsposten uppgår till ca 3 mil- jarder kronor (per invånare) sammantaget för kommuner och landsting vilket motsvarar en värdesäkring av de statliga bidragen i takt med skatteunderlaget. Om skillnaderna i relativa skattekrafter fortsätter att öka blir minskningen av regle- ringsposten större. Det nuvarande utjämningssystemet är konstruerat så att effekten av en skatteväxling slår likartat för alla kommunerna i det län där skatteväxlingen sker. Antag t.ex. att en skatteväxling genomförs i i samband med att en verksamhet förs över från till kommunerna. Om kostnaden för verksamheten motsvarar så minskas både den egna och den länsvisa skatte- satsen för med och ökas motsvarande för kom- munerna. Räknat i kronor per invånare motsvarar skatteväxlingen ca per invånare nivå. Summan av skatter och inkomstutjämning minskar för med per invånare och ökar för samtliga kommuner med per invånare. Den modell som kommittén föreslår skiljer sig mot den nuvaran- de bl.a. i två väsentliga avseenden. Utjämningen sker inte kring medelskattekraften utan kring av medelskattekraften. Dessutom är kompensationsgraden olika ovanför respektive under den garanterade nivån, vilket beaktas i de länsvisa skattesatserna. I de län där det finns kommuner med en skattekraft som överstiger den garanterade kommer därför de länsvisa skattesatserna att skilja sig mellan kommunerna. är detta aktuellt i två län, och . Frågan är då om det föreslagna systemet leder till snedvridnings- effekter vid skatteväxlingar. Det visar sig emellertid att inkomster- na förändras i samma takt för samtliga kommuner i samtliga län, vilket illustreras av beräkningen nedan. Effekt av skatteväxling med en garantimodell I = S K + L (G – K) Iv = (S + V) K + (L + V) (G – K) Iv – I = V K + V (G – K) = V G I = Sammanlagd inkomst av skatter och G = Garanterad skattekraft, kr/inv inkomstutjämning före växling, kr/inv Iv = Sammanlagd inkomst efter växling S = Egen skattesats V = Växlad skattesats K = Egen skattekraft, kr/inv L = Länsvis skattesats Förändringen av den totala inkomsten motsvarar den växlade skattesatsen multiplicerad med den garanterade skattekraften. De egna och de länsvisa skattesatserna samt den egna skatte- kraften saknar alltså betydelse för förändringen i den totala in- komsten. görs en avräkning av de preliminära skattemedlen efter inkomståret. Någon avräkning av inkomstutjämningen görs där- emot inte. Avräkningens storlek beräknas utifrån skillnaden mellan definitiva och prognostiserade skatteintäkter för varje kommun respektive landsting men fördelas ut med ett enhetligt belopp i kronor per invånare för kommuner respektive landsting. Detta innebär en viss omfördelning jämfört med om de slutliga skatte- underlagen hade varit kända från början. Denna omfördelning är dock temporär eftersom den underliggande basen successivt räknas upp. Ett alternativ hade varit att göra en individuell avräkning i efterhand av såväl skatter som inkomstutjämning. Detta hade emellertid komplicerat systemet i en grad som inte är motiverad med hänsyn till omfördelningseffekten. Med kommitténs förslag blir omfördelningseffekten något större men kommittén anser ändå inte att det är motiverat att föreslå någon förändring. Avräkning bör således även i fortsättningen göras kollektivt och enbart av de preliminära skattemedlen. 3.2.9Effekterna av kommitténs förslag Som framgår av tabellerna nedan är effekterna av kommitténs för- slag relativt små. Något förenklat kan man säga att man byter generellt statsbidrag mot ökade utjämningsbidrag och minskade utjämningsavgifter. I det nuvarande systemet erhåller kommuner och landsting med låg skattekraft ett utjämningsbidrag av medelskattekraften samt ett generellt statsbidrag som ungefär motsvarar av medelskattekraften. När det generella statsbidraget förs över till inkomstutjämningen erhålls ett utjämningsbidrag men inget generellt statsbidrag. Omfördelningseffekter uppstår eftersom utjämnings- bidragen och utjämningsavgifterna bestäms av de länsvisa skatte- satserna, som skiljer sig mellan kommunerna respektive lands- tingen medan det generella statsbidraget utgår med ett lika stort belopp i kronor per invånare. Effekterna beror också på att den justerade inkomstutjämningen försvinner och att kompensationsgraden sänks över den garanterade skattekraften. Slutligen påverkas utfallet av uppdateringen av de länsvisa skatte- satserna till nivå. Som ovan nämnts är effekten av detta liten för kommunerna, som mest per invånare, eftersom deras medelskattesats inte ökat nämnvärt . För lands- tingen blir effekterna större, som mest med per invånare. Effekter av kommitténs förslag jämfört med nu- varande system. Effekter av kommitténs förslag jämfört med nu- varande system. 3.2.10Den åldersrelaterade delen av det generella statsbidraget I budgetpropositionen föreslogs en förlängning av den åldersrelaterade delen av det generella statsbidraget . I propositionen anges att effekterna av att inte fördela detta bidrag efter ålderskriterier därefter kan beaktas av . Denna förändring är inte beaktad i beräkningarna ovan eftersom förändringen inte har någon direkt koppling till inkomstutjäm- ningen. Bidraget uppgår 2003 till och fördelas mellan kommunerna i enlighet med tabellen nedan. Fördelningen är beräknad utifrån nettokostnaderna och utjämningssystemets delmodeller för grundskola, gymnasieskola och äldreomsorg. Åldersrelaterat bidrag till kommuner Bidraget har kritiserats för att ge dubbelkompensation till kommu- ner med hög andel yngre och äldre eftersom åldersstrukturen redan är beaktad i utjämningssystemet. Tabellen nedan visar effekten av att åldersfördelningen av detta bidrag upphör. Effekten varierar mellan +137 och per invånare. Effekt av att fördela den åldersrelaterade delen av det generella statsbidraget utifrån antalet invånare i respektive kom- mun. -100– -50 -150– -100 -200– -150 250– -200 8WMlPQLQJ DY VWUXNWXUHOOD NRVWQDGVVNLOOQDGHU 9DUI|U XWMlPQLQJ" .RPPXQHU RFK ODQGVWLQJ DQVYDUDU I|U FLUND SURFHQW DY 6YHULJHV RIIHQWOLJW ILQDQVLHUDGH YlOIlUG ,QWHUQDWLRQHOOW VHWW lU GHW HWW VWRUW PnWW DY GHFHQWUDOLVHULQJ -X PHU DY YlOIlUGVXSSGUDJHW VRP lU XWODJW Sn NRPPXQHU RFK ODQGVWLQJ GHVWR PHU |NDU EHKRYHW DY XWMlPQLQJ 6RP UHGRYLVDWV WLGLJDUH VNLOMHU VLJ I|UXWVlWWQLQJDUQD DWW ILQDQVLHUD GHWWD PHOODQ HQVNLOGD NRPPXQHU RFK ODQGVWLQJHQ ² YLONHW PRWLYHUDU HQ XWMlPQLQJ Sn LQNRPVWVLGDQ 'HW ILQQV lYHQ VWRUD VNLOOQDGHU L GHQ VWUXNWXUHOOD HIWHUIUnJDQ Sn GHQ YlOIlUG VRP NRPPXQHU RFK ODQGVWLQJ DQVYDUDU I|U YLONHW WLOO VDPPDQV PHG DQGUD VNLOOQDGHU L I|UXWVlWWQLQJDUQD PRWLYHUDU HQ &WLOO SURFHQW DY NRPPXQHUQDV YHUNVDPKHW lU GHPR JUDILVNW EHWLQJDG GHW YLOO VlJD DWW NRVWQDGHUQDV VWRUOHN lU EHURHQGH DY nOGHUVVWUXNWXUHQ )|U GHQ HQVNLOGD NRPPXQHQ HOOHU ODQGVWLQJHW EHW\GHU VNLOOQDGHU L nOGHUVVWUXNWXU DWW YHUNVDPKHWHQ DOOW DQQDW OLND EOLU ROLND ,QRP H[HPSHOYLV lOGUHRPVRUJHQ ILQQV HWW VWDUNW VDPEDQG PHOODQ NRVWQDGHQ DQGHOHQ SHUVRQHU |YHU nU VH ILJXU 0RWVYDUDQGH VDPEDQG ILQQV lYHQ LQRP EDUQRPVRUJHQ RFK VNRODQ lYHQ RP VDPEDQGHW LQWH lU OLND VWDUNW )LJXU 6DPEDQGHW PHOODQ NRVWQDG I|U lOGUHRPVRUJ NURQRU DQGHO LQYnQDUH |YHU nU 6NLOOQDGHU L VRFLDO VWUXNWXU .RPPXQHQ lU DQVYDULJ I|U VRFLDOWMlQVWHQ 'H VRFLDOD SUREOHPHQ lU VW|UUH EODQG YLVVD [HPSHOYLV HQVDPVWnHQGH SHUVRQHU RFK SHUVRQHU PHG XWOlQGVN EDNJUXQG 'n GHW ILQQV EnGH HQ VRFLRHNRQRPLVN RFK HQ HWQLVN VHJUHJDWLRQ L 6YHULJH NDQ YLVVD lQ DQGUD )UDPI|U DOOW L VWRUVWDGVUHJLRQHUQD lU GH VRFLDOD QlWYHUNHQ EUlFNOLJDUH YLONHW I|U PnQJD LQQHElU HWW VW|UUH EHURHQGH DY GHQ RIIHQWOLJD VHUYLFHQ bYHQ NRVWQDGHUQD DWW WLOOJRGRVH EHKRYHQ NDQ YDUD K|JUH , HQ NRPPXQ PHG HQ K|J DQGHO SHUVRQHU PHG OnJ HOOHU LQJHQ LQNRPVW lU VDQQROLNKHWHQ I|U DWW GHVVD |JUH lQ L HQ NRPPXQ VRP KDU In SHUVRQHU PHG OnJ LQNRPVW bYHQ HQSHUVRQVKXVKnOO NDQ KD GHW VYnUW DWW In KXVKnOOVHNRQRPLQ DWW Jn LKRS YLONHW VNDSDU HWW \FN Sn NRP PXQHQV VRFLDOD EXGJHW 6NLOOQDGHU L JHRJUDILVND I|UXWVlWWQLQJDU %HE\JJHOVHVWUXNWXU RFK JHRJUDILVND I|UKnOODQGHQ YDULHUDU P\FNHW NUDIWLJW PHOODQ ODQGHWV NRPPXQHU RFK L YLVV PnQ lYHQ PHOODQ ODQGVWLQJ 6nGDQD I|UKnOODQGHQ KDU EHDNWDWV Sn HWW PHU V\VWHPDWLVNW VlWW L GH XWMlPQLQJVV\VWHP VRP IXQQLWV XQGHU GH VHQDVWH GHFHQ QLHUQD 'H \WVWRUD NRPPXQHUQD L 1RUUODQGV LQODQG lU JOHVW EHIRONDGH RP PDQ UlNQDU DQWDO LQYnQDUH L W H[ .LUXQD VRP lU GHQ WLOO \WDQ VW|UVWD NRPPXQHQ ERU |YHU SURFHQW DY EHIRONQLQJHQ L HQ VWRU WlWRUW PHG FD LQYnQDUH , DQGUD P\FNHW \WVWRUD NRPPXQHU VRP +lUMHGDOHQ RFK 3DMDOD ERU FD SURFHQW Sn JOHVE\JGHQ HOOHU L VPn WlWRUWHU PHG IlUUH lQ LQYnQDUH , IOHUD DY GH \WVWRUD NRPPXQHUQD KDU GHQ VW|UVWD WlWRUWHQ IlUUH lQ LQYnQDUH , HQ IMlUGHGHO DY ODQGHWV NRPPXQHU ERU PHU lQ KlOIWHQ DY EHIRONQLQJHQ L JOHVE\JG HOOHU L VPn WlWRUWHU PHG IlUUH lQ LQYnQDUH , GU\JW HQ IHPWHGHO DY ODQGHWV NRPPXQHU ERU |YHU KlOIWHQ DY EHIRONQLQJHQ L WlWRUWHU PHG |YHU LQ YnQDUH (Q DQQDQ DVSHNW DY JHRJUDILVND I|UKnOODQGHQ lU NOLPDWI|UKnOODQ GHQD VRP LQQHElU PHUNRVWQDGHU I|U NRPPXQHUQD L QRUUD 6YHULJH YDG JlOOHU W H[ YlJKnOOQLQJ RFK XSSYlUPQLQJ 9LOND NRVWQDGHU VNDOO XWMlPQDV (Q DY JUXQGI|UXWVlWWQLQJDUQD L QXYDUDQGH V\VWHP I|U NRVWQDGV XWMlPQLQJ lU DWW DOOD NRPPXQHU RFK ODQGVWLQJ HIWHU XWMlPQLQJHQ VNDOO KD OLNYlUGLJD HNRQRPLVND I|UXWVlWWQLQJDU DWW EHGULYD GHQ YHUNVDPKHW VRP GH lU nODJGD DWW EHGULYD )ULYLOOLJ YHUNVDPKHW Vn VRP IULWLG RFK NXOWXU ELEOLRWHN XQGDQWDJHW VNDOO LQWH LQJn L XWMlPQLQJHQ , ILJXU PRWVYDUDU GHWWD $ SOXV % 8WMlPQLQJHQ VNHU WLOO JHQRPVQLWWOLJ VHUYLFHQLYn NYDOLWHW DYJLIWV QLYn RFK HIIHNWLYLWHW +DU HQ NRPPXQ HOOHU HWW ODQGVWLQJ K|JUH NRVWQDGHU Sn JUXQG DY DWW GH KnOOHU HQ K|JUH VHUYLFHQLYn lQ JHQRP VQLWWHW VNDOO GHWWD ILQDQVLHUDV JHQRP HQ K|JUH VNDWW HIIHNWLYDUH YHUNVDPKHW HOOHU HQ K|JUH DYJLIWVILQDQVLHULQJ 9LG OlJUH NRVWQDGHU JlOOHU GHW PRWVDWWD ,QJHQ NRPPXQ µEHVWUDIIDVµ HOOHU µJ\QQDVµ RP PDQ KDU HQ DQQDQ NRVWQDGVQLYn lQ GHQ JHQRPVQLWWOLJD 6H & L ILJXU )LJXU 3ULQFLSVNLVV |YHU NRVWQDGVXWMlPQLQJ , WDEHOO UHGRYLVDV YLOND YHUNVDPKHWHU RFK NRVWQDGVVODJ VRP QXYDUDQGH V\VWHP XWMlPQDU I|U 9LGDUH UHGRYLVDV YLOND YDULDEOHU VRP YDOWV I|U DWW VSHJOD GH VWUXNWXUHOOD PHUNRVWQDGHU VRP XSSVWnU Sn JUXQG DY VNLOOQDGHU L nOGHUVVWUXNWXU JHRJUDILVND I|UXWVlWWQLQJDU VDPW VRFLDO VWUXNWXU 7DEHOO 1XYDUDQGH NRVWQDGVXWMlPQLQJVV\VWHP cOGHUVVWUXNWXU I|UlOGUDUQDV I|UYlUYVIUHNYHQV cOGHUVVWUXNWXU JOHVE\JG VDPW EDUQ PHG ILQVNW