sou · GRB334d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Den viktigaste databasen är härvid Informations- system för den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (). I databasen behandlas uppgifter som rör hela den militära underrättelse- och säkerhetstjänstens ansvarsområde. Det finns även vissa andra databaser för behandling av hemlig information med mer begränsade användningsområden, som t.ex. bearbetning och analys av uppgifter i samband med deltagande i internationella operationer eller för kommunikation med försvarsattachéer. Underrättelse- och säkerhets- databasen är avsedd att vara ett samlande begrepp för de olika databaser i vilka Försvarsmakten behandlar hemliga uppgifter. Det är inte möjligt att i detalj lagreglera vilka uppgifter som bör få behandlas i myndigheternas databaser. En noggrann reglering av vilka uppgifter som får behandlas måste även till viss del vara Vi föreslår därför att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall meddela närmare föreskrifter eller beslut om vilka uppgifter som får behandlas i Försvarsmaktens och Försvarets radioanstalts databaser. I förordning införs emellertid av upplysningsskäl en bestämmelse om vilka uppgiftskategorier som får behandlas i databaserna. Även bestämmelserna om ändamål kan ge enskilda information om vilka uppgifter som registreras. Att tillåta direktåtkomst för myndigheter till information i andra myndigheters dataregister m.m. har länge ansetts särskilt integri- tetskänsligt. Vi delar den uppfattningen, men anser att det finns starka skäl för att tillåta sådan åtkomst. Vilka som får ha direkt- åtkomst till Försvarsmaktens och Försvarets radioanstalts data- baser bestäms av regeringen i förordning eller beslut. Vi föreslår att direktåtkomst får förekomma mellan Försvarsmakten respektive och i första hand . I viss utsträckning bör också de andra myndigheter som bedriver försvarsunderrättelseverksamhet eller i övrigt deltar i skyddet av rikets säkerhet ha direktåtkomst. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, bör meddela närmare föreskrifter eller beslut om omfattningen av direktåtkomsten. Fysiska personer bör av integritetsskäl ha vissa grundläggande rättigheter som rör behandlingen av uppgifter om dem. Förutom rätt till information, rättelse och skadestånd, anser vi att vissa beslut av Försvarsmakten och bör kunna överklagas. Dessa rättigheter bör inte gälla för juridiska personer. Således anser vi att personuppgiftslagens bestämmelser om information som skall lämnas självmant till den registrerade när uppgifter samlas in från denne själv och om information som skall lämnas efter ansökan av den registrerade, i huvudsak bör tillämpas vid behandling av personuppgifter i de aktuella verksamheterna. Vidare bör personuppgiftslagens bestämmelser om rättelse av personuppgifter och om skadestånd tillämpas. Försvarsmaktens och Försvarets radioanstalts beslut om rättelse och om information som skall lämnas efter ansökan av en registrerad skall enligt vår mening kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Särskild granskning till skydd för den personliga integriteten Personuppgiftslagens regler om enskildas rätt till information är av stor betydelse för att personuppgifter inte skall behandlas på ett sätt som kan medföra att enskildas personliga integritet kränks. Den sekretess som gäller för uppgifter i de nu aktuella verksam- heterna innebär emellertid att information i den mening som avses i personuppgiftslagen i praktiken aldrig kommer att lämnas av den personuppgiftsansvariga myndigheten. Av 27 § personuppgifts- lagen följer nämligen att sekretess och tystnadsplikt alltid går före den i personuppgiftslagen föreskrivna informationsskyldigheten. Härigenom begränsas också de registrerades möjlighet att begära rättelse och skadestånd. Det är enligt vår uppfattning nödvändigt att skyddet för registrerades personliga integritet kompletteras. Försvarets under- rättelsenämnd bör därför få i uppdrag att särskilt granska den behandling av personuppgifter som sker i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten samt i Försvarets radioanstalts underrättelseverksamhet. har till uppgift att följa under- rättelsetjänsten inom Försvarsmakten och de övriga myndigheter som bedriver försvarsunderrättelseverksamhet, bl.a. . Härvid har nämnden som särskild uppgift att granska hur de register som behövs för försvarsunderrättelse- verksamhet läggs upp och förs. framstår med hänsyn härtill och till nämndens kunskaper om försvarsunderrättelseverksamhet som bäst lämpad att utföra granskning av behandlingen av personuppgifter enligt de författ- ningar vi nu föreslår. Förslaget om en särskild granskning syftar inte till att inskränka det övergripande tillsynsansvar som åligger Datainspektionen enligt personuppgiftslagen. Datainspektionen bör alltjämt ha huvudansvaret för tillsyn över behandlingen av personuppgifter hos Försvarsmakten och . Försvarets under- rättelsenämnds granskning skall vara en extra integritets- skyddskontroll som, utöver Datainspektionens tillsyn, skyddar de registrerade mot kränkning av den personliga integriteten vid behandling av personuppgifter. skall inte vara involverad i någon löpande ärendehantering hos de båda myndigheterna och enskilda skall inte kunna vända sig till nämnden med begäran om utlämnande av handlingar. En sådan begäran skall som prövas av Försvarsmakten eller . Registerförfattningar innehåller av integritetsskäl ofta bestäm- melser som innebär att uppgifter som huvudregel inte får bevaras utan tidsgräns. I många sådana författningar finns därför bestämmelser om gallring av uppgifter eller om överlämnande av uppgifter till en arkivmyndighet. I nya registerförfattningar tillämpas vanligen en metod som innebär att det i lag ställs upp huvudregler för när gallring av uppgifter skall ske, men med möjlighet för regeringen eller att besluta eller meddela föreskrifter om att uppgifter skall bevaras. När det gäller uppgifter i traditionella pappersbaserade allmänna handlingar är i stället huvudregeln att det inte finns några särbestämmelser utan arkivlagens regler gäller fullt ut. Det är också denna metod som vi anser bör gälla i fråga om bevarande och gallring av uppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelse- verksamhet och den militära säkerhetstjänsten samt i Försvarets radioanstalts underrättelseverksamhet. I de aktuella verksamheterna måste uppgifter kunna sparas , ofta och ibland så länge som upp till . Gallring syftar som nämnts i första hand till att värna skyddet för den personliga integriteten. Med hänsyn till bl.a. offentlighetsprincipen bör emellertid krav på gallring inte gälla som huvudregel utan att starkt vägande integritetsskäl talar härför. När uppgifter har bevarats eller längre har enligt vår uppfattning integritetsintressena till stor del spelat ut sin roll. Gallring är vidare inte den enda metoden för att tillgodose skyddet för den personliga integriteten. Framför allt den sekretess som gäller i verksamheterna fungerar som ett starkt skydd för den personliga integriteten och talar mot nödvändigheten av att ha särskilda gallringsregler. tjänas integritetsintresset inte alltid bäst av att så många uppgifter som möjligt gallras. I vissa fall har bevarandet av känsliga uppgifter visat sig vara till stor fördel för enskilda. offentlighetsintresset och den minskade möjligheten till insyn i myndigheternas verksamhet för bl.a. forskning skäl som talar mot omfattande gallring. Mot bakgrund härav föreslår vi inte några särskilda gallringsbestämmelser för de aktuella verksamheterna. Det innebär att bestämmelserna i arkivlagen och personuppgiftslagen blir tillämpliga vad gäller frågor om bevarande och gallring, oavsett om uppgifterna behandlas i en databas eller inte. I praktiken innebär detta att allmänna handlingar som huvudregel skall bevaras och att handlingarna får gallras endast om har tillåtit det. För andra uppgifter, dvs. sådana uppgifter som inte ingår i allmänna handlingar, gäller i stället att de skall rensas (förstöras) när de inte längre behövs för de ursprungliga ändamålen med registreringen. Sekretess till skydd för enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden I Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten finns uppgifter som kan vara mycket integritetskänsliga för enskilda och deras närstående och som inte skyddas av gällande sekretessregler. Det kan t.ex. gälla uppgifter som avslöjar en persons fysiska eller psykiska hälsotillstånd. Den sekretess som gäller för uppgifter i den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten syftar endast till att skydda själva verksamheten hos myndigheten och utgör därmed inget skydd för enskilda individer och deras personliga eller ekonomiska intressen. Mot bakgrund härav föreslår vi att det i sekretesslagen (1980:100) införs en bestämmelse om sekretess hos Försvarsmakten i den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten, till skydd för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Sekretess för sådan uppgift skall enligt vår mening gälla om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men. Sekretess bör gälla i högst . 1 Förslag till lag om behandling av uppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten Härigenom föreskrivs följande. 1 kap. Allmänna bestämmelser 1 § Denna lag tillämpas vid behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten, om behandlingen är helt eller delvis automati- serad eller om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Bestämmelserna i 4–6 §§ samt 2 kap. gäller även vid behandling av uppgifter om juridiska personer. I 2 kap. finns särskilda bestämmelser om behandling av personuppgifter i den militära underrättelse- och säkerhetstjänstens databaser. 2 § Om inte annat anges i 3 § eller i 3 kap. gäller denna lag i stället för personuppgiftslagen (1998:204). 3 § När personuppgifter behandlas enligt denna lag eller enligt andra föreskrifter i det ämne som regleras i lagen gäller person- uppgiftslagens (1998:204) bestämmelser om 1.definitioner i 3 §, 2.förhållandet till offentlighetsprincipen m.m. i 8 §, 3.grundläggande krav på behandling i 9 §, 4.säkerheten vid behandling i 30 och 31 §§, 5.personuppgiftsombud m.m. i 36 § andra stycket och 38–40 §§, 6.tillsynsmyndighetens befogenheter i 43 och 47 §§, och 7.straff i 49 §. 4 § Försvarsmakten är personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som myndigheten utför eller som det åligger myndigheten att utföra. Motsvarande ansvar gäller för behandling av uppgifter om juridiska personer. 5 § Uppgifter får behandlas i försvarsunderrättelseverksamheten dels för att kartlägga yttre militära hot mot landet dels till stöd för svensk utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik om det behövs för 1.säkerhetspolitiska och militärstrategiska bedömningar, 2.analyser av pågående och bedömda framtida konflikter, eller 6 § Uppgifter får behandlas i den militära säkerhetstjänsten för att upptäcka, förebygga och avvärja säkerhetshotande verksamhet som riktas mot Försvarsmakten och dess intressen om det behövs för 1.att klarlägga verksamhet som innefattar hot mot rikets säkerhet och personer med anknytning till sådan verksamhet (säkerhetsunderrättelsetjänst), 2.åtgärder som hindrar eller försvårar säkerhetshotande verk- samhet (säkerhetsskyddstjänst), eller 3.att förhindra obehörig insyn i och påverkan av totalförsvarets telekommunikations- och informationssystem (signalskyddstjänst). 7 § För de ändamål som anges i 6 § 1–2 får uppgifter om en person behandlas endast om 1.personen kan misstänkas för att ha utövat eller komma att utöva verksamhet som innefattar hot mot rikets säkerhet eller terrorism, 2.uppgifterna avser information som framkommit i samband med att en person har genomgått registerkontroll enligt säkerhets- skyddslagen (1996:627), 3.det kan antas att personen bedriver annan säkerhetshotande verksamhet än som avses i 1, och det finns särskilda skäl till att uppgiften skall behandlas, eller 4.personen har lämnat uppgifter om säkerhetshotande verksamhet. Uppgifter om att en person kan antas ha samband med säkerhetshotande verksamhet skall förses med upplysning om uppgiftslämnarens trovärdighet och uppgifternas riktighet i sak. Uppgifter om en person som inte misstänks för att ha utövat eller komma att utöva säkerhetshotande verksamhet får behandlas endast om det genom särskild upplysning eller på annat sätt klart framgår att sådan misstanke inte föreligger. Behandling av känsliga personuppgifter 8 § Uppgifter om en person får inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fack- förening, hälsa eller sexualliv. Om uppgifter om en person behandlas på annan grund får de kompletteras med sådana uppgifter som avses i första stycket när det är nödvändigt för syftet med behandlingen. Överföring av personuppgifter till tredje land 9 § Personuppgifter som behandlas med stöd av denna lag får lämnas ut till andra länder om sekretess inte hindrar det och det behövs för att Försvarsmakten skall kunna fullgöra sina uppgifter inom ramen för det internationella försvarsunderrättelse- och säkerhetssamarbetet eller det annars är nödvändigt för verksamheten. 2 kap. Försvarsmaktens databaser 1 § I försvarsunderrättelseverksamheten och den militära säker- hetstjänsten skall det finnas ett antal skilda samlingar uppgifter, som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt i verksamheten för de i 1 kap. 5–7 §§ angivna ändamålen (databaser). 2 § Uppgifter som samlats in från öppna källor skall behandlas i en informationsdatabas för att göra insamlad information tillgänglig i verksamheten. Uppgifter i databasen får utöver vad som framgår av första stycket behandlas endast genom att föras över till en underrättelse- och säkerhetsdatabas. 3 § Uppgifter som samlats in på annat sätt än från öppna källor skall lagras i en underrättelse- och säkerhetsdatabas. I databasen får även lagras uppgifter som överförts från informationsdatabasen. 4 § Uppgifter får behandlas i databasen för analys och bearbetning av inhämtat underrättelsematerial samt för lagring och delgivning av underrättelserapporter. Uppgifter som får behandlas 5 § Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, meddelar närmare föreskrifter eller beslut om vilka uppgifter som får behandlas i databaserna. I 1 kap. 7 § finns vissa bestämmelser om innehåll som gäller för uppgifter som behandlas i den militära säkerhetstjänsten. 6 § Vid sökning efter uppgifter i informationsdatabasen eller underrättelse- och säkerhetsdatabasen får uppgifter om ras eller etniskt ursprung, politisk åsikt, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv användas som sökbegrepp endast om det är nödvändigt för syftet med behandlingen. 7 § Vilka som får ha direktåtkomst till Försvarsmaktens informa- tionsdatabas eller underrättelse- och säkerhetsdatabas bestäms av regeringen i förordning eller beslut. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, meddelar närmare föreskrifter eller beslut om omfattningen av direktåtkomsten. 3 kap. Enskildas rättigheter Information till den registrerade 1 § Vid tillämpningen av denna lag gäller bestämmelserna om information till den registrerade i 23 och 25–27 §§ personupp- giftslagen (1998:204). 2 § Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt denna lag eller anslutande författningar. 3 § Försvarsmaktens beslut om rättelse och om information som skall lämnas enligt 26 § personuppgiftslagen (1998:204) får över- klagas hos allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut enligt denna lag får inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Särskild granskning till skydd för den personliga integriteten 4 § Den myndighet som regeringen bestämmer skall ha till särskild uppgift att granska att Försvarsmaktens behandling av person- uppgifter i försvarsunderrättelseverksamheten och den militära säkerhetstjänsten sker i enlighet med bestämmelserna i denna lag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelser i lagen om grundläggande krav på behandling av personuppgifter samt behandling av känsliga personuppgifter skall inte börja tillämpas förrän i fråga om sådan behandling av personuppgifter som påbörjats före eller behandling som utförs för ett visst bestämt ändamål om behandling för ändamålet påbörjats före . 2 Förslag till lag om behandling av uppgifter i Försvarets radioanstalts underrättelseverksamhet Härigenom föreskrivs följande. 1 kap. Allmänna bestämmelser 1 § Denna lag tillämpas vid behandling av personuppgifter i Försvarets radioanstalts underrättelseverksamhet, om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Bestämmelserna i 4–5 §§ samt 2 kap. gäller även vid behandling av uppgifter om juridiska personer. I 2 kap. finns bestämmelser om behandling av personuppgifter i Försvarets radioanstalts databaser. 2 § Om inte annat anges i 3 § eller i 3 kap. gäller denna lag i stället för personuppgiftslagen (1998:204). 3 § När personuppgifter behandlas enligt denna lag eller enligt andra föreskrifter i det ämne som regleras i lagen gäller personuppgiftslagens (1998:204) bestämmelser om 1.definitioner i 3 §, 2.förhållandet till offentlighetsprincipen m.m. i 8 §, 3.grundläggande krav på behandling i 9 §, 4.säkerheten vid behandling i 30 och 31 §§, 5.personuppgiftsombud m.m. i 36 § andra stycket och 38–40 §§, 6.tillsynsmyndighetens befogenheter i 43 och 47 §§, och 7.straff i 49 §. 4 § är personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som myndigheten utför eller som det åligger myndigheten att utföra. Motsvarande ansvar gäller för behandling av uppgifter om juridiska personer. 5 § Uppgifter får behandlas i underrättelseverksamheten dels för att kartlägga yttre militära hot mot landet dels till stöd för svensk utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik, om det behövs för 1.säkerhetspolitiska och militärstrategiska bedömningar, 2.analyser av pågående och bedömda framtida konflikter, eller Uppgifter får också behandlas om det behövs för myndighetens verksamhet med att 1.bedriva signalspaning enligt den inriktning som regeringen, Försvarsmakten och övriga uppdragsgivare anger, 2.följa förändringen av signalmiljön i omvärlden, den tekniska utvecklingen och signalskyddet, 3.fortlöpande utveckla den teknik och metodik som behövs för att bedriva verksamheten, 4.utföra matematiska bedömningar av kryptosystem för total- försvaret, samt 5.biträda andra myndigheter vid värdering, utveckling, anskaff- ning och drift av signalspaningssystem. Behandling av känsliga personuppgifter 6 § Uppgifter om en person får inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fack- förening, hälsa eller sexualliv. Om uppgifter om en person behandlas på annan grund får de kompletteras med sådana uppgifter som avses i första stycket om det är nödvändigt för syftet med behandlingen. Överföring av personuppgifter till tredje land 7 § Personuppgifter som behandlas med stöd av denna lag får lämnas ut till andra länder om sekretess inte hindrar det och det behövs för att skall kunna fullgöra sina uppgifter inom ramen för det internationella försvarsunderrättelse- och säkerhetssamarbetet eller det annars är nödvändigt för verksamheten. 2 kap. Försvarets radioanstalts databaser 1 § I underrättelseverksamheten skall det finnas ett antal skilda samlingar uppgifter, som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt i verksamheten för de i 1 kap. 5 § angivna ändamålen (databaser). 2 § Uppgifter som används för att bestämma planering och inriktning av inhämtning av information, genom signalspaning eller på annat sätt, skall behandlas i en urvalsdatabas. Uppgifter i databasen får endast behandlas för tillhandahållande av nödvändig urvalsinformation. 3 § Uppgifter som har inhämtats genom signalspaning skall behandlas i en källdatabas för att göra inhämtad information tillgänglig i verksamheten. Uppgifter i databasen får utöver vad som anges i första stycket behandlas endast genom att med hjälp av urvalskriterier föras över till analysdatabasen. Databasen för öppna källor 4 § Uppgifter som har inhämtats på annat sätt än genom signalspaning skall behandlas i en databas för öppna källor för att göra inhämtad information tillgänglig i verksamheten. Uppgifter i databasen får utöver vad som anges i första stycket behandlas endast genom att med hjälp av urvalskriterier föras över till analysdatabasen. 5 § Uppgifter som lagras i källdatabasen och databasen för öppna källor får tillsammans med andra nödvändiga uppgifter behandlas i en analysdatabas för analys och annan bearbetning, såsom dekryptering och översättning. Uppgifter i databasen får utöver vad som framgår av första stycket behandlas endast för utarbetande av underrättelserapporter och lagring av arbetsmaterial för sådana rapporter. 6 § Uppgifter i färdiga underrättelserapporter som har utarbetats i analysdatabasen skall behandlas i en rapportdatabas för att göra informationen i rapporterna tillgänglig i verksamheten. Uppgifter som får behandlas 7 § Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, meddelar närmare föreskrifter eller beslut om vilka uppgifter som får behandlas i databaserna. 8 § Vid sökning efter uppgifter i en databas får uppgifter om ras eller etniskt ursprung, politisk åsikt, religiös eller filosofisk över- tygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv användas som sökbegrepp endast om det är nödvändigt för syftet med behandlingen. 9 § Direktåtkomst får förekomma endast till rapportdatabasen. Regeringen meddelar närmare föreskrifter eller beslut om vilka som får ha direktåtkomst till rapportdatabasen. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, meddelar närmare föreskrifter eller beslut om omfattningen av direktåtkomsten. 3 kap. Enskildas rättigheter m.m. Information till den registrerade 1 § Vid tillämpningen av denna lag gäller bestämmelserna om information till den registrerade i 23 och 25–27 §§ personuppgiftslagen (1998:204). 2 § Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt denna lag eller anslutande författningar. 3 § Försvarets radioanstalts beslut om rättelse och om information som skall lämnas enligt 26 § personuppgiftslagen (1998:204) får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut enligt denna lag får inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Särskild granskning till skydd för den personliga integriteten 4 § Den myndighet som regeringen bestämmer skall ha till särskild uppgift att granska att Försvarets radioanstalts behandling av personuppgifter i underrättelseverksamheten sker i enlighet med bestämmelserna i denna lag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelser i lagen om grundläggande krav på behandling av personuppgifter samt behandling av känsliga personuppgifter skall inte börja tillämpas förrän i fråga om sådan behandling av personuppgifter som påbörjats före eller behandling som utförs för ett visst bestämt ändamål om behandling för ändamålet påbörjats före . 3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att det i sekretesslagen (1980:100) skall införas en ny paragraf, 9 kap. 27 §, av följande lydelse.