sou · GRB3102d2 · 2004-01-01 00:00:00 — I syfte att de högsta instanserna skall kunna tillgodose sådana föredragandebehov är det enligt min mening angeläget att ordinarie domare beviljas erforderlig tjänstledighet. Den domstol där domaren är anställd bör också ha ett intresse av att denne som ett led i den personliga utvecklingen får arbeta i eller Regeringsrätten. I förordningarna med instruktion för resp. Regeringsrätten anges att anställningar som revisionssekreterare och regeringsrättssekreterare är tidsbegränsade. Jag noterar alltså att redan dagens regler medger tidsbegränsade anställningar. För båda de högsta domstolarna ligger det säkerligen ett värde i att föredragandekåren successivt kan förnyas. En annan sak är huru- vida det kommer att vara möjligt att med tidsbegrän- sade anställningar locka till sig nödvändig kompetens. Domstolar- nas behov av kompetens och kontinuerlig omsättning av med- arbetare får då vägas mot möjligheterna att locka personal med den Om det skulle visa sig svårt att rekrytera före- dragande som endast anställs med tidsbegränsade förordnanden är sedvanliga tillsvidare anställningar den väg som får väljas. En kom- bination av dessa former är också en möjlig lösning. De förändringar som blir följden av mina förslag kommer först efter att få genomslag för de högsta instanserna varför det för domstolarna finns tid att prova olika rekryteringsvägar och olika modeller för att anpassa domstolarnas beredningsfunktioner. Den allt mer hårdnande konkurrensen om väl utbildad arbetskraft innebär dock att det redan nu finns all anledning att se över vilken kompetens som bör rekryteras, hur de som rekryteras skall vara anställda, hur beredningsarbetet bör organiseras osv. 8.1Nuvarande utbildning av domare Ett helt nytt och mycket mer omfattande kursprogram för notari- er, fiskaler och adjunkter föreligger . Till vissa delar är programmet gemensamt för allmän domstol och allmän förvalt- ningsdomstol. I andra delar är det särskilt utformat för respektive domstolsslag. Den nya utbildningen för fiskaler består av sju delkurser, vilka infaller med ca åtta månaders mellanrum under tjänstgöringen som fiskal i hovrätt eller kammarrätt respektive tingsrätt eller länsrätt. Totalt omfattar utbildningsprogrammet . Det första kurstillfället vid fiskalsutbildningen innehåller frågor kring domarrollen och domaretik samt studiebesök vid och Regeringsrätten. Föredragningsteknik, retorik samt kulturmönster är andra frågor under den första kursen som till stora delar är gemensam för bägge domstolsslagen. Fiskalskurs två riktar sig till dem som har tjänstgjort omkring i hovrätt och har påbörjat sin tingsrättstjänstgöring. Kursen behandlar huvudsakligen den formella processledningen i brottmål och tvistemål med någon tyngdpunkt på tvistemålshante- ringen. Kursen är en av de två fiskalskurser som har genomförts kon- tinuerligt . Det främsta syftet med kursen är att fiskalerna skall ges sådana kunskaper i hanteringen av brottmål och tvistemål att de kan handlägga målen i tingsrätt på ett självständigt, rättssäkert och effektivt sätt. Ett väsentligt inslag i kursen är att fiskalerna utbildas i att agera som ordförande vid rättegångsför- handlingar. Utöver fem olika rättegångsspel innehåller kursen före- läsningar, gruppdiskussioner och debattstunder. Vid varje kurs deltar tre tingsrättsdomare som kursledare. Debatterna leds av inbjudna åklagare och advokater. Delkurs tre avser att ge fiskalerna en fördjupad syn på domar- rollen. Däri ingår att förmedla och utbyta erfarenhetsbaserade kun- skaper om domarens förhållningssätt när det gäller den centrala uppgiften att leda förhandlingar med avseende på målets innehåll och parternas processhandlingar. Kursen vill förmedla en samman- hållen syn på domarens arbete med materiell processledning, struk- turering och värdering av bevisfaktorer och redovisning i dom- skälen av domstolens bedömningar och slutsatser. På kursen följs fiskalernas erfarenheter upp vad gäller förlikning sedan en ordentlig genomgång har getts i fiskalskurs II. Vid kursen betonas samban- det mellan å ena sidan materiell processledning och strukturering av bevismaterialet och å andra sidan effektiva förlikningssamtal alternativt en tydlig och utförlig redovisning av domskälen. Vidare diskuteras inte bara vad domaren måste, bör eller kan göra när det gäller frågor, påpekanden eller klarlägganden utan även hur det konkret bör utföras för att domarens opartiskhet och objektivitet inte skall kunna sättas ifråga. Under fiskalskurs fyra ges utbildning om påföljdsfrågor, vittnes- psykologi, förhörsteknik och verkställighetsfrågor. Även krimino- logi och brottsofferfrågor ingår i kursen. Under kursen besöks Staten kriminaltekniska laboratorium och rättskemiska avdelningen av . Fiskalskurs fem riktar sig till dem som har tjänstgjort som fiskal i hovrätt och därefter under vid tingsrätt. Av- sikten med kursen är i första hand att förmedla och utbyta erfaren- heter i materiella frågor inom obestånds- och skadeståndsrätten. Dessutom ges en inblick i det danska rättssystemet. Under fiskalskurs sex sker fördjupad utbildning i hovrättspro- cessen och frågor kring praktiskt hovrättsarbete. Europakonventio- nens genomslag i svensk rätt och är andra ämnen på kursen. Slutligen behandlas EU , EU och straffrätten samt EG:s familjerättsförordning. Under fiskalskurs sju, som är gemensam för båda domstols- slagen, sker studiebesök och föreläsningar i europarätt. Besök vid domstolarna i och äger också rum. Den första kursen är som nämnts ovan till stora delar gemensam med fiskaler från allmän domstol. Vid fiskalskurs två är avsikten att ge fördjupade kunskaper inom olika delar av den speciella förvaltningsrätten. Rättsområden som tas upp är plan- och bygglagstiftningen samt vissa delar av den sociala lagstiftningen. Dessutom behandlas den psykiatriska tvångsvården. Vidare görs en genomgång av mervärdesskatten med särskild inriktning på kopplingen till EG-rätten. Kursen syftar också till att förmedla kunskap och utbyta erfarenheter om hur man skriver domar och beslut. Det främsta syftet med fiskalskurs tre är att ge deltagarna prak- tiska kunskaper om arbetet i länsrätt så att arbetet kan ske själv- ständigt, rättssäkert och effektivt. Ett viktigt inslag i kursen är att deltagarna får agera i olika roller i två spelade processer, ett LVU- och ett LVM-mål. Ett annat viktigt inslag i kursen är de grupp- arbeten med efterföljande redovisning och diskussion som genom- förs i ämnet förvaltningsprocess. Under tre olika avsnitt behandlas praktiska, vardagliga problem vid ett måls anhängiggörande, vid muntlig förhandling samt vid överläggning och dom. Kursen inne- håller dessutom föreläsningar som har anknytning till processen i allmän förvaltningsdomstol eller till arbetet i domstolen. Vid varje kurs deltar tre länsrättsdomare som kursledare. Vid fiskalskurs fyra är ämnet skatterätt. Vid kursen sker en för- djupad studie i skatteförfarandet, nyheter inom skatterätten be- handlas. Internationell beskattning samt koncernbeskattning är andra ämnen som ingår i kursen. Under den femte fiskalskursen är tonvikten lagd på socialför- säkring. Socialförsäkringssystemet och nyheter inom socialförsäk- ringsrätten behandlas. EG-rätt och socialförsäkring är ett ämne på kursen som även innehåller processrätt och processledning i social- försäkringsmål. Under kursen sker studiebesök vid en försäkrings- kassa. Vid det sjätte kurstillfället behandlas frågor kring kammarrätts- processen. Kursen syftar till att ge fördjupad kunskap i de nya mål- områden som fiskalen möter under adjunktionen, såsom t.ex. sär- skilda rättsmedel, sekretessmål och psykiatrimål. Vidare syftar kursen till att ge fördjupad kunskap i områden som har europa- anknytning eller i övrigt internationell anknytning, såsom rätten till domstolsprövning och förhandsavgörande, och Slutligen avser kursen att ge en fördjupad syn på domarrollen bl.a. genom att se på domarrollen ur ett konstitu- tionellt och internationellt perspektiv samt på regler om domarjäv. Det sista kurstillfället är som redovisats ovan gemensamt med fiskalerna från allmän domstol. 8.1.2Utbildning av ordinarie domare () anordnar utbildning för ordinarie domare. Utbildningen är indelad i utbildning för nyutnämnda domare och återkommande utbildning. Dessa utbildningar är obligatoriska. Därutöver finns en rik flora av olika specialkurser. Samtliga nyanställda kallas till ca fem veckors utbildning. Därefter kallas domare till den återkom- mande utbildningen . Innehållet i utbildningsinsatserna utvärderas fortlöpande och anpassas till utbildningsbehoven. Utbildningen är mer inriktad på metoder och arbetsformer än på kunskapsstoff. Ett särskilt utbildningsråd har till uppgift att stödja DV i frågor om kompetens och kompetensutveckling. En del av utbildningen är gemensam för domare i allmän dom- stol och i allmän förvaltningsdomstol. Några av de ämnen som de obligatoriska kurserna innehåller är frågor kring det mångkulturella samhället och frågor kring jämställdhet. Hur stress påverkar indivi- der och grupper är andra ämnen som studeras. En domares kon- takter med parter och ombud samt en domares kontakter med media förekommer också i utbildningen. Vidare ingår centrala områden som offentlighet och sekretess, domaretik, muntlig och skriftlig framställning. I senare kurser för nyutnämnda domare inriktas kurserna mer mot handläggningsfrågor som t.ex. handläggning enligt ärendelagen eller taxeringsprocessen. Grundläggande bestämmelser om notarietjänstgöring finns i notarieförordningen (1990:469). Notarieutbildningen fullgörs vid tingsrätt eller länsrätt och omfattar praktisk utbildning . Utbildningen kan till fullgöras hos annan arbetsgivare, offentlig eller privat, om den ligger i tiden före dom- stolstjänstgöring. Vid bedömningen om tjänstgöring utanför dom- stol skall få tillgodoräknas skall särskilt beaktas tjänstgöringens allmänna juridiska värde men även dess värde för fortsatt tjänst- vid tingsrätt eller länsrätt. Notariernas anställningar är tids- begränsade. Den nuvarande utbildningstiden har varit oförändrad . var utbildningstiden och . Arbetet och utbildningen som notarie innebär en mängd olika arbetsuppgifter vid domstolarna, t.ex. protokollföring, förberedan- de av mål, upprättande av förslag till domar och beslut, föredrag- ning av mål för domare. I respektive domstolsinstruktion regleras notariernas behörighet att utföra vissa mer kvalificerade uppgifter vid domstolarna. En särskild försöksförordning, förordning (1997:139) om för- söksverksamhet med förändrad beredningsorganisation vid tings- rätterna, innebar utökade möjligheter för tingsnotarier och dom- stolssekreterare vid tingsrätt att ansvara för mer kvalificerade upp- gifter än dittills. Försöket, som vid utvärderingar visade sig lyckat, har numera med ytterligare möjligheter till delegation permanen- tats i förordningen (1996:381) med tingsrättsinstruktion. De nuvarande behörighetsreglerna ger bättre möjligheter än tidigare att individuellt pröva vilka arbetsuppgifter som skall anförtros notari- er. Reglerna innebär vidare att uppgifter kan avlastas domare och utföras av annan personal som därmed erbjuds mer stimulerande arbetsuppgifter. Förändringarna av behörighetsreglerna medför också att det vid olika domstolar är möjligt att på ett mer flexibelt sätt organisera arbetet. En riklig flora av olika sätt att organisera arbetet har därför kommit till stånd vid domstolarna. Vid tingsrätterna och länsrätterna finns det ca 700 notarie- platser. Med hänsyn till att alla inte fullföljer utbildningen kan ca 400 nya notarier beredas plats på utbildningen. Detta innebär att ca en tredjedel1 av dem som fullgjort juristutbildningen kan genomgå notarieutbildning. 1 Enligt juristutbildning (rapportserie 2000:1 R) s. 10. I sitt av godkända betänkande (bet. 1996/97:JuU08) framhöll justitieutskottet följande Utskottet vill för sin del framhålla, att notarietjänstgöring måste anses som ett mycket värdefullt komplement till den akademiska juristut- bildningen. Fullgjord notarietjänstgöring är ett krav inte bara för antagning på domarbanan utan även för anställning som åklagare eller kronofogde. Men även för många andra juristyrken måste sådan tjänst- anses vara en värdefull merit. Genom notarietjänstgöringen får den unge juristen inte bara inblick i domstolsväsendets funktion utan tillägnar sig också färdigheter i rättstillämpning. Härtill kommer en grundläggande träning i det juridiska språket, inte minst det skriftliga. Kraven på noggrannhet i arbetet vid domstolarna liksom inskärp- ningen av vissa praktiska moment – t.ex. kontroll av delgivningar – som har betydelse för rättssäkerheten måste också framhållas. Att praktiskt verksamma jurister har fullgjort notarietjänstgöring får därför, enligt utskottets mening, anses vara av betydande värde. Inte minst har detta stor betydelse för kvaliteten på det juridiska arbetet inom den offentliga förvaltningen. Med anledning av det pågående arbetet med domstolarnas organisation vill utskottet alltså under- stryka, att det är angeläget att, med bibehållande av kvalitetskraven, så många jurister som möjligt bereds tillfälle till notarietjänstgöring. Det får ankomma på regeringen att vidta lämpliga åtgärder med anledning av vad utskottet nu med anledning av motionen Ju415 anfört. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringens skrivelse Reformeringen av domstolsväsendet – en handlingsplan (skr. 1999/2000:106) Regeringen gjorde i handlingsplanen följande bedömning rörande notarieutbildningen och notariernas roll i domstolarna. Notariekåren är en värdefull resurs i den förändrade berednings- organisationen. Notariesystemet bör därför bevaras och utvecklas. Detsamma gäller handläggarna i länsrätterna. I framtidens domstolar kommer det också finnas behov av andra beredningsjurister. Regeringen anförde som skäl för sin bedömning. Under notarietjänstgöringen skall notarien få en allsidig och utveck- lande utbildning. Allt efter tjänstgöringstid och vunnen erfarenhet kan notarien få delegation att självständigt utföra uppgifter som annars ankommer på en ordinarie domare. Den notarie som på ett tillfreds- ställande sätt har fullgjort notarietjänstgöringen blir notariemeriterad. Notariernas arbetsuppgifter påverkas av att inskrivnings- respektive bouppteckningsverksamheten kommer att föras bort från dom- stolarna. Regeringen gör bedömningen att den framtida notarierollen i än högre grad kommer att fokuseras mot kvalificerat juridiskt arbete i domstolarnas mål och ärenden. Notarierna kommer att göra rättsut- redningar, svara för domsförslag i vissa mål och bistå domare i det intellektuella juridiska arbetet. De arbetsuppgifter som notarier utför och som inte kräver juridisk utbildning skall så långt möjligt utföras av annan personal vid domstolarna. På så sätt skapas attraktiva notarieplatser som stimulerande uppgifter kan erbjudas andra personalgrupper i domstolarna. Notarierna kommer att utgöra en del av basen i den utbyggda beredningsorganisation som är nödvändig i många domstolar. Det är därför viktigt att det pågående förändringsarbetet inte leder till att antalet notarieanställningar minskar. Det mesta talar för att framtidens domstolar får ett ökat behov av notarier och andra jurister för att åstadkomma en än högre kvalitet i verksamheten och för att göra nödvändig renodling av domares arbetsuppgifter möjlig. Framför allt gäller det i de domstolar som av tradition har en låg andel notarier bland sin personal. ställde sig bakom regeringens bedömning (bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255). Regeringens skrivelse Reformeringen av domstolsväsendet – information och uppföljning av handlingsplanen (skr. 2000/01:112) I skrivelsen gjorde regeringen bedömningen att notarierna var en värdefull resurs i den förändrade beredningsorganisationen. Notariesystemet borde därför bevaras och utvecklas. Detsamma gällde föredragande i länsrätterna. Regeringen bedömde också att det i framtidens domstolar skulle finna behov av andra berednings- jurister. Regeringen framförde vidare i skrivelsen. har bl.a. mot bakgrund av att dagens notariesystem skulle ge upphov till betygshets i rapporten juristutbildning? Ut- värdering av juristutbildningar (rapportserie 2000:1 R) behandlat frågan om notarietjänstgöringens betydelse för jurist- utbildningens uppläggning och inriktning. I redo- visning framhålls det bl.a. att juristutbildningarna präglas av betygshets vilket enligt hänger samman med reglerna för antag- ning till notarietjänstgöring. har därför tillsatt en arbetsgrupp som efter samråd med företrädarna för de juridiska fakulteterna skall belysa om de nuvarande urvalskriterierna vid rekryteringen av notarier behöver ändras och i så fall på vilket sätt. Arbetsgruppen skall redovisa sitt uppdrag till . Regeringen bedömer att den översyn av antagningssystemet för notarieanställning som tillsammans med Högskole- verket genomför är angelägen. Regeringen anser att innehållet i notarietjänstgöringen bör utformas så att de bästa juristerna även skall se notarietjänstgöringen som ett attraktivt alternativ. Den utbildning som notarier i tingsrätt och länsrätt erbjuds är, för att peka på ett område, inte tillräcklig. har därför inlett en översyn av utbildningen av notarier. Regeringen välkomnar också utvecklingen att det för vissa bered- ningsändamål, framför allt i domstolar med viss grad av specialisering, t.ex. miljödomstolar, nu anställs juristpersonal vid sidan av notarier, beredningsjurister. För att kunna rekrytera goda medarbetare till en beredningsjuristroll är det enligt regeringen viktigt att arbetsinnehållet blir intressant och utvecklande. ställde sig bakom regeringens bedömning (bet. 2000/01: JuU29, rskr. 2000/01:283). promemoria Notariemeritering i överrätt har i en promemoria 2003 föreslagit att det skall bli möjligt att genomföra notariemeritering i hovrätt och kammar- rätt. Enligt förslaget skall de hovrätter eller kammarrätter som be- gär det kunna anställa notarier. Notarierna i hovrätt och kammarrätt skall enligt förslaget an- ställas av i likhet med vad som gäller för dagens tingsnotarier och länsrättsnotarier. Arbetsuppgifterna skall vara att bereda och föredra mål på mot- svarande sätt som fiskalerna och övriga juristföredragande i hovrätt eller kammarrätt. Enligt förslaget skall det vara möjligt att anställa en notarie som genomfört sin notarietjänstgöring i hovrätt eller kammarrätt som fiskal. Promemorian bereds i . Domstolarnas och arbete med att förbättra notarieutbildningen Den teoretiska notarieutbildningen är in- delad i tre kurser. Den första och sista av dessa kurser administre- ras av . För kurs två svarar respektive region. Landet har delats in i sex regioner som var och en svarar för kurs- tillfälle två. Den nya utbildningen har tagits fram av en referensgrupp be- stående av domare, notarier och representanter från Domstols- verket. Syftet med utbildningspaketet för tingsnotarierna är att ge dessa oavsett regionstillhörighet en mer enhetlig utbildning som också skulle äga rum av notarieutbildningen. erbjuds tingsnotarierna en två- dagars introduktionskurs. Kursen är gemensam för notarierna i tingsrätt och länsrätt. Under vissa moment delas notarierna upp i grupper efter domstolsslag. Under kursen berörs ämnen som dom- stolarnas roll i samhället, domarrollen, domarbanan, etikfrågor, jävsfrågor, bisysslor, bemötande frågor, massmedia, offentlighet och sekretess, praktisk notarietjänstgöring arbetsmetodik m.m. Den regionala kursen riktar sig till notarier som tjänstgjort tre– . Under kursen sker utbildning i beredning och hand- läggning av brottmål, tvistemål och ärenden. Frågor om påföljdsval och straffmätning, domskrivning och bevisfrågor är andra ämnen som gås igenom under kurs två. Den tredje och sista kursen erbjuds notarier som fullgjort av notarietjänstgöringen. Ämnen under kursen är bl.a. notarie- brottmål och notarietvistemål, förberedelse i tvistemål, formell och materiell processledning, överläggning till dom och konkursfrågor. För notarierna i länsrätt finns ett utbildningspaket som liksom be- träffande tingsnotarier är delat i tre kurser. Den första kursen är som redan nämnts gemensam med notari- erna i tingsrätt. Kursen bör genomföras efter två–sex veckors tjänstgöring i länsrätt. Efter ca två månaders tjänstgöring i länsrätt erbjuds länsrätts- notarierna en tredagarskurs som innehåller bl.a. förvaltningspro- cessrätt, allmän försäkring, vårdbidrag, handikappersättning, bil- stöd, arbetsskadeförsäkring. Efter tjänstgöring i länsrätt kallas länsrätts- notarierna till kurs under två och en halv dag i skatterätt. 8.2Mina överväganden om utbildningsbehoven 8.2.1Utbildning av nyutnämnda ordinarie domare Mina förslag: Det bör skapas särskilda introduktions- och ut- bildningsprogram för nyutnämnda domare. Dessa program be- höver vara individuellt utformade och avpassade till den enskilde domarens behov. Domstolschefen bör vara ansvarig för att utbildningsplanen kommer till stånd och ansvarig för att den genomförs. Planen bör utformas möjligt efter utnämningen och i samråd med den nyutnämnde och med som bör svara för att de olika utbildningsmomenten kan genomföras. I utbildningsplanen bör en viss tids adjunktionstjänstgöring i hovrätt eller kammarrätt ingå. Den domstol där den nyutnämnde anställts kommer att ha en viktig uppgift för att skola in de nyutnämnda domarna och på motsvarande sätt som på de flesta arbetsplatser kommer tyngd- punkten i utbildningen innebära att på plats arbeta med de uppgifter som följer med anställningen. Medarbetarna och fram- för allt de övriga domarna vid domstolen kommer att ha en viktig roll. Mina förslag om en öppen domarrekrytering syftar till att jurister med olika livs- och yrkeserfarenheter skall anställas som ordinarie domare. Det innebär inte att gruppen domarutbildade utesluts från möjligheten till domaranställningar. Som jag redan antytt i avsnittet om rekryteringsförfarandet kommer det under en relativt lång övergångstid att rekryteras domare som genomgått denna utbild- ning och som får konkurrera om anställningar med jurister som har en annan bakgrund. I ökande takt bör emellertid utvecklingen gå därhän att jurister utan domarutbildning men med andra livs- och yrkeserfarenheter utnämns till ordinarie domare. Visserligen kan det antas att flertalet av dessa jurister har tjänstgjort i domstol som notarier och att en del också har erfarenheter som föredragande i framförallt hovrätter och kammarrätter men andra kan helt sakna erfarenhet av domstolstjänstgöring. Vissa kan dock ha verkat som t.ex. åklagare eller som partsombud och därigenom ha haft mer eller mindre omfattande kontakter med domstolarnas verksamhet. är det inte ovanligt att jurister efter de har avslutat sin domarutbildning återvänder till domstolsväsendet som domare. Någon särskild introduktionsutbildning för dessa domare finns inte.2 För denna grupp domare, vars erfarenheter från domarutbild- ningen ligger långt tillbaka i tiden, kan det vara motiverat att det finns särskilda introduktionsprogram i samband med tillträdet som domare. Behovet av särskilda introduktions- program för nytillträdda domare gör sig också gällande vid en rekrytering av domare som inte genomgått domarutbildningen. Vid en öppen domarrekrytering i kombination med ett avskaffande av domarutbildningen ser jag det som en betydande fördel jämfört med dagens förhållanden att utbildningsresurserna kan satsas på de nyutnämnda domarna. För dessa bör därför skapas särskilda intro- duktions- och utbildningsprogram. Med hänsyn till de skiftande yrkeserfarenheter som framtidens domare kan komma att ha går det inte att dra upp några närmare riktlinjer för vilka utbildnings- och introduktionsinsatser i sam- band med utnämningen som kan vara erforderliga. Sådana insatser måste vara individuellt utformade och avpassade till den enskilde domarens behov.