sou · GRB39d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Den något högre sammanlagda kostnads- nivån för insatsvaror och avskrivningar i och får därför ses mot bakgrund av att företagsstorleken är något mindre fördelaktig och de naturliga förutsättningarna sämre än i de jämförda länderna. Vad gäller kostnaderna för handelsgödsel anges i rapporterna att gödselmedlens andel av kostnaderna är betydligt lägre i än i och . Punktskatten i sägs vara marginell i sammanhanget. Utslaget på åkerarealen har jämförelsevis låga kostnader för handelsgödsel vilket sannolikt beror på att andelen vall är högre än i många andra länder. och grönfoder utgjorde mer än en tredjedel av åkermarken i , något mindre i och i . Kostnaden för bekämpningsmedel utslagen på åkerareal- en är mycket låg i liksom i . En orsak är klimat- förhållandena. Även odlingens sammansättning kan ha betydelse. Utvärdering av skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel När det gäller en skatts eller avgifts betydelse för konkurrens- kraften i ett internationellt perspektiv påverkar, enligt den i kap. 5 redovisade (2001), de flesta skatterna och avgifterna jordbrukets kostnader i relativt liten utsträckning. Undantag är den danska bekämpningsmedelsskatten och den svenska skatten på handelsgödsel där signifikanta prisökningar påverkar kostnaden på varorna. Skatternas/avgifternas påverkan på konkurrens och handel bedöms emellertid som liten. Anledningen till detta är att det finns en rad undantag från skatt/avgifts- skyldigheten. Dessa undantag gör det svårt att undersöka skatter- nas konkurrenseffekter. Bestämmelserna på miljöområdet syftar till att främja en hållbar utveckling så att nuvarande och kommande generationer får en så god och hälsosam livsmiljö som möjligt. För att påverka olika aktörers verksamhet i rätt riktning används ekonomiska styrmedel, bl.a. miljöavgifter och -skatter. Den belastning som sådana avgifter och skatter utgör för aktörerna kan sägas var en följd av det behov av skydd som samhället vill skapa för miljön och människors hälsa. Effekten av dessa styrmedel har även sin grund i den allmänt vedertagna principen att den som på olika sätt förorenar miljön skall stå för kostnaderna för att motverka skadorna (PPP). Denna princip får anses vara accepterad även sett från konkurrens- synpunkt. Uppgiften för utredningen är att bedöma i vad mån skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel har påverkat det svenska jordbrukets internationella konkurrenskraft. Utredningen har således inte att ta ställning till i vad mån det enskilda jordbruks- företaget påverkats av skatteuttaget. Kostnaderna för olika insatsmedel inkluderande skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel kan, som tidigare berörts, utfalla olika beroende på det enskilda företagets storlek, odlingsinriktning m. fl. Generellt sett tycks inte fiskala avgifter utgöra ett konkurrens- problem för svenskt näringsliv även om sådana kostnader kan vara Utvärdering av skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel betungande för företagen.62 Frågan är om de speciella skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel kan anses vara så betungande för jordbruksnäringen som sådan att dess konkurrens- kraft på den internationella marknaden påverkas. Bedömningen görs utan att hänsyn tas till att beslutat att skatterna, som uppskattats till , skall återföras till jordbruket. När det gäller skatten på handelsgödsel intar en särställning så till vida att vårt land numera är ensam om att ta ut en särskild skatt på kväve i handelsgödsel, låt vara att tar ut en avgift på det kväve som förbrukas på annat sätt än i de företag som tillämpar gödselräkenskaper. Däremot finns det flera länder som tar ut en avgift på bekämpningsmedel. Det finns dock olikheter mellan länderna vad gäller basen för avgiftsuttaget. När det gäller jämförelse med bör framhållas att de danska lantbrukarna som kompensation för de förhållandevis höga avgifterna på bekämpningsmedel befriats från motsvarande avsättningar till de s.k. promillefonderna. Vidare återförs huvuddelen av intäkterna från bekämpningsmedelsavgiften till näringen. I detta sammanhang bör även framhållas att jordbrukets kostnadssituation är speciell. Kostnadshöjningar i ett EU-land kan nämligen inte utan vidare kompenseras genom höjda priser på produkterna, eftersom priserna på exempelvis spannmål bestäms på en europeisk marknad. Skatteuttaget på gödselmedel uppgick till . Härav kommer ca 350 miljoner från jordbrukssektorn. Huvuddelen utgörs av skatt på kväve. Endast ca 2,5 miljoner avser skatt på kadmium. Skatten på bekämpningsmedel inbringade detta år . Den totala skatteintäkten från jordbruket, inkluderande trädgårdsodlingen, uppgick således till ca . har det totala skatteuttaget på gödselmedel pendlat mellan (1996) och (2000). Skatteuttaget på bekämpningsmedel varierade mellan (1996) och (1999). Jordbrukets skatter motsvarar på sektorsnivå av företagarinkomsten. Om dessa skatter relateras till produktpriserna svarar de mot 0,5 – av dessa priser. 62Jfr rapportserie (2001:2) Fiskala avgifter från konkurrenssynpunkt. 63Se vidare avsnitt 6.6.3. Utvärdering av skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel I betänkandet En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167) gjorde utredningen om livsmedelssektorns omställning och expansion den bedömningen att beskattningen av främst handelsgödsel har en konkurrenssnedvridande effekt för det svenska jordbruket. Vidare framhölls i betänkandet att på grund av klimatet har vissa konkurrensnackdelar i förhållande till andra sydligare EU-länder. Detta bedömdes medföra i sin tur att det svenska jordbruket inte kan bära skatter och avgifter som saknas i konkurrentländerna. Det sades vidare att det svenska jordbrukets kostnader för skatter och avgifter torde höra till de högsta inom EU. Som en förklaring till att lönsamheten för det svenska jordbruket låg på en betydligt lägre nivå än i och angavs att det svenska jordbruket påläggs högre skatter och avgifter. Företrädare för det svenska jordbruket, bl.a. , instämmer i bedömningen att skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel i icke ringa omfattning bidragit till att minska det svenska jordbrukets internationella konkurrenskraft. De utredningar som i övrigt angetts i avsnitt 6.7.4 kan dock inte anses ge stöd för en sådan ståndpunkt. Av tillgängligt underlag framgår att ekonomin i det svenska jordbruket inte har utvecklats lika positivt som i andra EU-länder. Den främsta orsaken till detta synes vara att förhållandet mellan priserna på producerade varor och priserna på insatsvaror förefaller ha utvecklats mera ogynnsamt för än för andra länder. Om förhållandet mellan dessa priser är ogynnsamt kan ett påslag på priset för en insatsvara i form av en avgift eller skatt få en sådan genomslagskraft att det påverkar konkurrenskraften. I det föregående har framgått att det är flera olika faktorer som påverkar jordbrukets konkurrenskraft. Efter inträde i EU är olika former av stöd ett väsentligt inslag på jordbrukets intäktssida. Mot den bakgrunden är det vanskligt att bedöma vilken påverkan på konkurrenskraften som skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel egentligen har haft. Jordbruket i och i övriga EU-länder har den gemen- samma jordbrukspolitiken som ram. Eftersom är det enda land som tar ut skatt på handelsgödselkväve, har det svenska jordbruket på grund av gödselmedelsskatten fått Utvärdering av skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel betala ett pris på detta kväve som är högre än i andra länder. Härigenom har konkurrenskraften för det svenska jordbruket försämrats. Frågan är bara med hur mycket. Utredningen saknar underlag för annan bedömning än att gödselmedelsskattens påverkan på det svenska jordbrukets internationella konkurrenskraft har varit förhållandevis måttlig. Skatten på bekämpningsmedel bedöms ha haft mindre betydelse för konkurrenskraften. Avslutningsvis bör påpekas att om skatterna på gödselmedel och bekämpningsmedel återförs skulle detta innebära att näringen uppnådde kostnadsneutralitet med avseende på skatterna, även om en återföring inte direkt påverkar den enskilde företagarens kostnadsbild.