sou · GRB315d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Också vad gäller produktanalys finns exempel på forskning som har haft en systemteoretisk utgångspunkt.98 Emellertid är det två särskilda områden som utvecklats på ett intressant sätt : ämnesdidaktiska studier och kritisk diskursanalys.99 Till ämnesdidaktik vill jag även föra sådan forskning som i gått under rubriken pedagogik, då didaktiken inte varit etablerad här särskilt länge.100 Här finns exempel på studier av ämnen som historia, geografi, samhällskunskap, fysik, biologi religion, matematik, litteratur och musik.101 utvecklades även ett kritiskt förhåll- ningssätt som gick under beteckningen ideologi-kritik. Här var man intresserad av textens underliggande värderingar och ideologiskt präglade föreställningar, inte minst vad gällde sam- hällsfrågor och Tredje-världen-problematiken.102 Andra forskare har utvecklat en kritisk diskurs-analys, både kring lärobokstexter och meta-pedagogiska texter103, särskilt med social-semiotisk, retorisk eller hermeneutisk inriktning.104 Också feministiskt orienterade studier av genusproblematiken i läroböcker kan föras 98Laubig m.fl. (1986), Garefalakis (1994). 99Även lingvistiskt orienterade studier bör givetvis uppmärksammas, se t.ex. (1974), (1975), (1985), Strömqvist (1992). (u.u.) har gjort en utmärkt översikt över lingvistisk forskning kring läroböcker. 100Pedagogik, som i etablerades med professur 1910, har i huvudsak sysslat med frågor som rört läroplansteori, utvärdering, individers lärande/fenomenografi respektive skolans roll i samhället, social skiktning o.likn. 1996 inrättades den första professuren i didaktik (vid LHS). Didaktiken ligger närmare frågor som rör hur ämnesinnehållet i undervisning/lärsituationer formas som ett samspel mellan lärar- och elevaktivitet respektive läromedel (1997). Termer som allmän didaktik, pedagogiskt arbete och lärande har parallellt etablerats, och de betecknar, med olika betoningar, frågor som ligger i gränszonen mellan pedagogik och ämnesdidaktik. Termen ämnesdidaktik skall dock inte uppfattas i någon snäv mening av typen de etablerade skolämnena. Med ämnesdidaktisk inriktning menas här didaktik som utvecklar tänkandet om samspelet mellan lärande, sociala aktiviteter, sociala artefakter, kunskapsområden och kunskapstraditioner. 101Andolf (1972), (1986), Löfdahl (1987), (1987), Engeström (1990), (1990), (1993), (1995), (1997), (1998), Knain (1999), (2000), Bronäs (2000), Rostvall & West (2001). 102Koritzinsky (1977), Haavelsrud (1979), Nordkvelle (1987), , . & Christian- , L.K. (1991). 103Selander (1988), de Castell et.al. (1989), Julkunen et. (1991), et. (1992), (1994), (1995), Cherryholmes (1997). 104van Leeuwen & (1995), Knain (1999), (1997, 2001), (1998), (1998), Mårdsjö (1998), Wendt (1998), (1999), Bronäs (2000), Ajagán (2000), Breidlid & Nicolaisen (2002). Se även publikationerna från det första norska sakprosaprojektet (1995, 1996, 1997) samt från det andra, nu pågående, norska sakprosaprojektet under ledning av . hit.105 En speciell aspekt har rört frågan om demokratin och hur demokrati och mänskliga rättigheter framställs i olika läromedel.106 Slutligen kan forskning om andra medier än läroböckerna nämnas här.107 Till kategorin produktanalys kan vi även föra historiskt inriktade studier av läroböcker, vilka ofta är centrerade kring själva texterna, deras innehåll och utformning. Choppins forskning vid INREP kan ses som ett typiskt exempel härpå.108 Det finns en omfattande forskning kring läsning av bl.a. läro- böcker.109 Forskning om barns läsinlärning och läsutveckling bedrivs av såväl pedagoger och psykologer som lingvister.110 Denna forskning har bl.a. lett fram till olika slags rekommendationer om texters utseende och utformning. Internationellt sett finns det ju en standard för literacy/läskunnighet (från avkodning till förstå- else). Detta literacy-begrepp har utgått från texter. När nu allt fler medier används vidgas också literacybegreppet till att gälla både bildavläsning och nyttjande av modern teknologi.111 finns också en del forskning kring skolan i relation till ung- domskulturer.112 Här, liksom vad gäller forskning kring narrativer och spel113, står ofta elevens eget skapande i centrum. Om tradi- narrativa studier fokuserar hur berättelser åter-skapas, är den nyare forskningen kring spel och edutainment mer intresserad av vilken slags berättelser som skapas genom handling. I många datorspel kan programmeraren/författaren inte veta vilken slags historia som faktiskt iscensätts av den spelande.114 105SIL initierade ett antal studier kring pojkar-flickor i läroböcker. För en teoretiskt baserad genusstudie, se (1999). Se även Marthinsen (1998). 106Menschenrechte/Human Rights. Internationale Schulbuchforschung, (1994), Fritzsche (1997), Bronäs (2000). 107Forsslund, T. (2002). Jedeskog (2000), (2002), Keerberg (2002), Klep (2002), van Leeuwen (2002). 108Choppin (1992). Se även Stray (1991). 109Se t.ex. Jansen (1969), (1978), (1984, 1988), (1981, 2000), Bartlett (1997). En sökning på internet vad gäller läs- respektive read resulterar i en ofantlig mängd träffar. 110Se t.ex. , J. (1991), Hene, B. & Wahlén, S. (1991). 111Johnson & Eisenberg (1991), (1994), (1996), (1997), (1999), Saparniené et.al. (2002). 112Se t.ex. (2002). 113Klerfelt (2002). 114Aarseth (1997), jfr också begreppet story-grammar hos (1986). Vad gäller läs- och skrivsvårigheter/dyslexi har det funnits kontroverser kring vad frågan egentligen handlar om: läsavkod- ningsproblem, hjärnskador, psykiska och/eller sociala problem m.m.115 Man tycks vara överens om att dyslexi är en särskild sorts läs- och skrivsvårigheter, men att det också kan finnas andra problem med läsning och förståelse av texter. Läromedel för funk- tionshindrade som dyslektiker kräver en genomtänkt syn på vilka kriterier som skall ställas i fokus.116 Det finns, slutligen, exempel på några evalueringsstudier av läromedel som baseras på lärarnas och elevernas aktiviteter och läromedlens roll för deras förståelse snarare än på det för- programmerade materialet.117 Design: analys och utveckling Design är ett begrepp som används i kommunikativa samman- hang, alltså inte endast vad gäller formgivning:118 Design stands between content and expression. It is the conceptual side of expression, and the expression side of . [] Designs are means to realise discourses in the context of a given communication situation. But designs also add something new: they realise the communication situation which changes socially constructed knowledge into social (inter-) action. [] But design is still separate from the actual material production of the semiotic product or the actual material articulation of the semiotic event. Design blir med detta synsätt också något dynamiskt som iscen- sätter idéer och förändrar sociala innebörder. Att forskare alltmer intresserar sig för design i skolans värld kan förstås utifrån de nya villkor som gäller för social produktion och socialt samspel, och berör därför alla de tre föregående kategorierna.119 Invanda roller har förändrats, experter blandas med icke-experter och ständigt aktualiseras nya överväganden och ställningstagande. Den peda- gogiska och didaktiska forskning som intresserar sig för 115Se vidare Hjälmeskog (1999). 116Svärdemo-Åberg (1999), Engh (2002). 117Eik (2001), Sikorova (2002), Horsley (2002), Klep (2002), Reints (2002), Tholey & Rijlaarsdam (2002). 118Kress (2001, s. 119Rauch & Wurster (1997) beskriver systematiskt läroboksforskningen i ljuset av utbildningsforskning och pekar på samhällets, fackområdets resp. barnets krav på under- visningen. Man gör här en systematisk genomgång av naturvetenskapliga läroböcker med inriktning på såväl text (t.ex. sekvensering) som realisering i praxis. design-frågor försöker också bryta med invanda föreställningar och nedärvda traditioner om vad undervisning, skolämne och lärande är eller bör vara. Istället försöker de iscensätta nya praktiker, tillåta kunskapen att gestaltas på nya vis och fokuserar mer aktivitet och samspel än abstrakta klassificeringar.120 Utvecklingen inom instructional design inriktas mot självstyr- ning. Scaffolding, ett välkänt begrepp i undervisning, tillämpas nu även på särdrag i själva mediet:121 Scaffolding refers to providing support to learners while they engage in activities that are normally out of their reach. It involves guidance in the forms of hints, questions, and materials that lead learners through a process of solving problems. When used in traditional teaching, scaffolding implies that teachers must set up the environment to help students identify what they need to do rather than tell them [] Kraven på aktivitet och inter-aktivitet medför att även det som kallas learning media utsätts för kritik då de ger uttryck för en passiv syn på lärande.122 Ett försök att komma förbi detta är learner-centred design (LCD), där sådana pedagogiska texter skapas så att den lärande individen tillåts växa, där man för- söker håller kvar motivationen genom att inte ge för komplexa och svåra uppgifter och där man accepterar olikhet: att olika elever/studenter befinner sig på olika kunskapsnivåer, har olika personliga, kulturella och sociala förutsättningar, olika lärstilar etc. Med moderna medier uppstår således i grunden samma frågor som varit aktuella i mer traditionell läromedelsforskning – men med större möjlighet att utveckla flexibilitet och individuell anpassning. Läroboken har utgjort en del av kulturarvet, den har varit en nivå- sättare för undervisning och ett redskap för en (möjlig) dynamisk omvärldsorientering. Med skolans utveckling har allt fler sorters texter kommit till i användning i undervisning och begreppet läro- medel används för att täcka av de flesta, för att inte säga alla, artefakter som används i en lärandesituation. 120Fischer-Lichte & (2001), et.al. (2001). 121Katzeff (2002, s. 3). 122Doherty (1998), Otnes (2001). I en tidig utredning om skolans läromedel skriver : 123 Med läromedel avser vi de informationsförmedlande komponenterna i undervisningen. De kan utgöras av en lärobok med eller utan illustra- tioner, en film, ett bildband, ett undervisningsprogram o.l. I rollen som informationsförmedlare ser vi också läraren som ett läromedel. Läromedlet är konstruerat för att leda mot vissa bestämda mål, vanligen av kognitiv karaktär. Ett läromedelssystem är en kombination av läromedel, vilka sam- ordnats till en totalitet avsedd att leda mot mer mångdimensionella mål än det enstaka läromedlet. skriver vidare att om man nyttjar ett läromedels- system får läraren en ny roll som är mer administrativ, övervakande och individuellt hjälpande till sin karaktär.124 framkastar i samma utredning tveksamheter vad gäller en alltför vid definition av läromedel och hur svårt det blir att skilja mellan läro- medel och hjälpmedel:125 [] det är knappast möjligt att finna en definition av läromedel som är tillräckligt snäv för att vara användbar – det fordras ett klassi- fikationssystem. Definitionen ovan innebär ju att både läraren och eleven under vissa betingelser kan betraktas som läromedel, att ingen distinktion görs mellan exempelvis en film och projektor, eller mellan en lärobok och uppslagsbok eller mellan en undervisningsfilm och ett diagram exponerat med skriftprojektor. I Skolförordningen (1971:235, 1 kap. 5 §), liksom i Särskoleförord- ningen (1986:573, 3 §), definieras läromedel som sådant som kan användas för att nå målen i undervisningen. Denna formulering återkommer sedan i olika texter. I förarbetena till Lpf 94 skrivs på motsvarande vis att: Läromedel är sådant som lärare och elever väljer att använda för att uppnå uppsatta mål.126 Pedagogiskt uppslagsverk definierar läromedel som pedagogiskt hjälpmedel i undervisningen.127 I Lgr 80128 skriver man: 123Dahllöf, U. & , E. (1969, s. 10). 125Ahlström (1969, s. 144 f.) 126SOU 1992:94, Kap. 6, Bilaga 1, s. 170. 127Pedagogisk uppslagsbok (1996, s. 376). 128Mål och riktlinjer, s. 50. För skolarbetet finns också speciella läromedel, producerade för undervisningen. Tryckt material som täcker väsentliga delar av ämne, ämnesgrupp eller kursmoment, måste spela en viktig roll, bl.a. för att ge fasthet och sammanhang i studierna Detta formuleras sedan som basläromedel i Förordningen om vissa statliga insatser beträffande läromedel,129 och: skall pröva om ett läromedel skall få antas som basläro- medel []. SIL () gav också ut anvisningar om vad som skiljer basläromedel från icke-basläro- medel:130 , grundbok, kursbok, basbok, textbok i språk, läslära för låg- och mellanstadiet samt bibel. Talböcker enligt punkt 1 för synsvaga och andra funktions- hindrade. Arbetsinstruktion (ofta förekommande inom tekniska ämnen och yrkesinriktad utbildning) eller faktabok med arbetsinstruktion. Som exempel på läromedel som inte kan fastställas som bas- läromedel: , övningsbok hörande till grundbok, faktabok. Väsentliga hjälpmedel, t.ex. psalmbok, ordlista, ordbok, lexikon, grammatik, sångbok, tabeller och formelsamlingar, antologier samt annat material av uppslagsbokskaraktär. Övriga tryckta läromedel (t.ex. lärarhandledning, läroplan, läsebok för undervisning fr.o.m. mellanstadiet, nothäfte) och annat material (t.ex. bildband, film, ljudband, TV-program, datorprogram). I det brasilianska projektet och undervisa med texter131 disku- teras även icke-skoltexter som television, teletidning, tidning, radio, teater, serier och spel.132 Medieutvecklingen påverkar naturligtvis vad som kan räknas in i läromedelsbegreppet. 1291982:393, 3 §. 130Skolböcker 1 (1988, s. 43). 131Aprender e ensinar com textos. Projektet, med säte i , leddes av L. Chiappini. 132Citelli (red; 1997). Begreppet läromedia lyfts fram i Regeringens proposition 1995/96 om åtgärder för att bredda och utveckla informationstekniken i skolan:133 Traditionellt sett har läromedel arbetats fram av lärare för att sedan produceras och distribueras av läromedelsförlagen. Genom IT och multimedia kan en helt ny typ av läromedel tas fram. Ett namn som ofta används är läromedia. Det finns få lärare som har tillräckligt med kunskap för att kunna producera läromedia. Som framgår av dessa nedslag i utredningar, förordningar, propo- sitioner m.m. har begreppet läromedel använts på ett mycket vidsträckt och tämligen oprecist sätt. Omformu- leringen från läro-medel till läro-media förändrar härvidlag ingen- ting. Genomgående blandas intention med funktion, användning med texttyp och lärostoff med redskap. Jag skall längre fram åter- komma till detta och föreslå (åtminstone preliminärt) en annan indelningsgrund. Men låt oss först se på hur läroböcker har definie- rats. Läroböcker har funnits sedan antiken. T.ex. var lärodikten – eller den didaktiska poesin – ett verk på vers med syfte att undervisa. Endast formen var gemensam med poesin. Ett klassiskt verk i denna genre var , en bok om jordbruks- skötsel. Det är mer tveksamt om detta verk skulle betraktas som en lärobok. Den moderna läroboken skapades med industri- samhällets skola och den allmänna skolplikten. Läroboken hade flera funktioner: den skulle avgränsa vad som lärdes ut på de olika skolstadierna, den skulle utgöra navet för verksamheten i klass- rummet, hålla eleverna sysselsatta och få alla att arbeta i samma takt, och den skulle också komplettera läraren som inte alltid var så välutbildad. Det finns många möjliga svar på vad en lärobok är. Pedagogiskt uppslagsverk skriver lakoniskt: lärobok, se -> läromedel.134 I Rapport från Läromedelsöversynen skriver man:135 (1995/96: 125, s. 30). 134Pedagogisk uppslagsbok (1996, s. 376). 135Skolböcker 1 (1988, s. 49 f.). Läroboken har en stark ställning inom ramen för det vida läromedels- begreppet. De flesta lärare vill ha bra läroböcker för sin undervisning och en stor del av läromedelsresurserna används för läroboksinköp. Men det förekommer också skolarbete utan läroböcker (sic! har försökt skilja mellan lärobok och skolbok:136 For example, if we confine the word textbook to books produced for use in instructional sequences, then we exclude books whose authors did not intend such use. When a copy of play, even a plain text, is brought into the classroom and used for teaching, it becomes, in a sense, a textbook. [] Here the available English vocabulary can help by enabling us to distinguish textbooks from schoolbooks. The former term may be reserved for books written, designed and produced specifically for instructional use, the latter for books used in instruction but less closely tied to pedagogic sequences. [] which can be traced in the histories of words. Schoolbook is first attested in the 1750s [] Textbook does not appear until the 1830s. Its predecessor text book is much older, and devotes the text, usually Latin or Greek, used for instruction. Åtskillnaden mellan lärobok och skolbok skulle kunna fungera även på det svenska språket. Ett problem är att bok som medium står centralt, vilket utesluter andra medier. I en brasiliansk studie av undervisning i portugisiska skiljer m.fl.137 mellan didaktisk litteratur, den litteratur som konsulteras av läraren för att fungera i arbetet, även om texten inte ursprungligen skrivits för något peda- gogiskt syfte, men som har införlivats i skoltraditionen och som det hänvisas till i instruktionerna, och didaktiserade texter, som kommer in i skolarbetet. Här är det inte förpack- ningen, mediet, som står centralt utan i vad mån texten införlivats med skolarbetet och dess ramar. Den franske forskaren skiljer mellan läroböcker i strikt mening (livres scolaires stricto sensu), alla de hjälpmedel man kan använda i undervisning, och som är allmänna och permanenta (jfr ) samt administrativt beslutade böcker för användning i skolan.138 136Stray, C. (1991, s. 1). (1997, s. 31 f.): Como ponto de partida, os textos que circularam nas aulas de Língua Portuguesa durante as semanas de observação foram divididos em dois grandes grupos: os didáticos, presentes no livro adotado ou consultado pelo professor, ou seja, aqueles que, mesmo não sendo originariamente escritos com fins pedagógicos, já passaram pelo processo de didatização ao serem selecionados para o manual, portanto já com um recorte efinido e um trabalho elaborado; e os didatizados, aqueles selecionados pelo professor para serem levados para a sala de aula e didatizados pela primeira vez com sua proposta de trabalho. 138Choppin (1992, s. I SIL:s bestämning ovan av basläromedel beskrivs bl.a. grund- bok, kursbok, basbok, textbok i språk och läslära, vilka kan antas motsvara läroboksbegreppet. Grepstad inordnar, i boken om sak- prosans teori och praktik, under beteckningen lärobok, under- genrerna lärobok, läsebok och föreläsning i tryckt form.139 Även om här förekommer olikartade definitioner, är det uppenbart att lärobok, till skillnad från läromedel, ses som något mer avgränsat och urskiljbart. En lärobok förblir en lärobok även utanför skolan, medan definitionerna av läromedel ovan medför att en och samma text på en gång kan vara och inte vara läromedel, beroende på om det används i eller utanför skolan. diskuteras vissa texttypiska drag i läroböcker. Grepstad menar att en lärobok kännetecknas av att den är utformad som en pedagogisk text till skillnad från argumenterande och utredande texter, berättande respektive instruerande texter.140 Det finns dock inga egentliga argument för att en lärobok inte skulle kunna inne- hålla såväl argumenterande och berättande som instruerande texter. Det särskiljande dragen, menar jag, ligger på ett annat plan och nödvändiggör en koppling till såväl syfte och funktion som institu- tionell inramning. Pedagogisk text – början på en begreppslig omdefiniering I ett arbete som syftade till att bryta upp invanda föreställningar om läroböcker/läromedel etablerades begreppet pedagogisk text. Syftet var dels att öppna för en vidare förståelse av text och försöka avgränsa detta gentemot andra slags sakprosa- texter:141 Med pedagogisk text kan vi mena lärobok, läsebok, övningsbok eller ett undervisningsprogram i filmens eller videons form. Grundidén med den pedagogiska texten är att den ska återskapa eller reproducera befintlig kunskap, inte skapa ny kunskap. Det måste alltså ske ett urval och en avgränsning av det som ska återges. Dessutom måste texten struktureras i enlighet med vissa pedagogiska krav. Dessa kan gälla utbildningsnivå osv., men ett för alla pedagogiska texter genomgående drag är att de ska förklara någonting och att den kunskap som texten återger ska kunna prövas och kontrolleras av läraren på ett relativt enkelt sätt. Innehållet i den pedagogiska texten karakteriseras också av att kunskap och moral är sammanvävt på sätt som har officiell sanktion 139Grepstad (1997, s. 518). s. 508. ff. 141Selander (1988), s. 17 resp. s. 28. men som oftast inte är uppenbart i texten utan ligger fördolt i den. En pedagogisk text är producerad för en bestämd institutionaliserad användning, ett utbildningssystem med en egen rumslig, tidslig och social organisering som klasser, lektioner, stadier osv. Vi kan därför skilja mellan: 1.texter om pedagogik/undervisning: till denna kategori kan vi föra vetenskapliga och populärvetenskaliga texter om pedagogik och undervisning, journalistiska artiklar, den skrivna läroplanen etc. 2.texter för pedagogik/undervisning: a) juridiska anvisningar, läroplanssupplement som föreskriver eller föreslår olika moment, lärarhandledningar, reglementen m.m. och b) pedagogisk text, läroboken, övningsboken, läseboken samt filmer, ljudband m.m. som är framställda för ett visst pedagogiskt syfte 3.texter i undervisning: härunder faller alla texter som kan användas i en undervisningssituation. Även vissa text-karakteristiska drag diskuterades här, som texternas slutenhet, deras realreferens och att texterna är ikuggade.142 Dessa försök till genre- och textbestämning av den pedagogiska texten som en kommunikativ text i vid mening, kopplad till och styrd av en speciell institution, har även inspirerat andra forskare.143 De har bidragit till att skilja texter som produ- cerats för undervisning från texter som pedagogiserats eller didaktiserats i undervisning, att hålla isär förpackningsformat från textens syfte samt specificerat några typiska (men därmed inte absolut tvingande eller ens nödvändiga) drag i själva textutform- ningen.144 Men begreppet pedagogisk text är möjligt att precisera ytterligare. Ett förslag till en sådan precisering följer nedan. s. 30 ff. Realreferens handlar om att texten pekar mot något som ligger utanför texten. Ricoeur (1979, s. 190) skiljer mellan den poetiska diskursens centripetala riktning som pekar in mot sig själv och den deskriptiva och didaktiska diskursens centrifugala riktning som pekar ut från sig själv, mot en referens utanför texten. Detta är två olika sätt att återberätta verkligheten. Jfr paradigmatic- respektive narrative modes of thought. Ikuggad text är en text som inte ger utrymme för ironi (termen är från , s. 32 f.). 143Se t.ex. (1993), Grepstad (1997 a), (1997), (2000), Ajagán (2000). 144Man kan också hävda att texttypologin utgår från vissa ämnesområden som historia och samhällskunskap. Det är möjligt att andra text-specifika drag finns i läroböcker i matematik, fysik och kemi samt i olika främmande språk. Jfr Eco (1984). Pedagogisk text som kulturell artefakt Vad är en lärobok och ett läromedel? Både genrer och texttyper förändras över tid.145 Begreppet pedagogisk text skall här diskute- ras som en särskild aspekt av kulturell artefakt, vilken används i specifika lär-situationer och vars innehåll bearbetas i relation till speciella uppgifter. En variant av den pedagogiska texten skall också lyftas fram, en text som har likartat syfte men som inte har riktigt samma utformning och som har en vidare institutionell funktion. Detta innebär att begreppet läromedel relateras till:146