sou · GRB395 · 2004-01-01 00:00:00 — kompletterades arbetslöshetsmålet med ytterligare ett mål – sysselsättningsmålet – att andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen ska öka från 2004. Finansiell styrning – finansiella restriktioner som gäller för en verksamhet för att nå vissa mål. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga Statsmakternas årliga styrning av arbetsmarknadspolitiken genom- förs genom den ekonomiska styrningen inom ramen för den statliga budgetprocessen. Den ekonomiska styrningen i staten är ytterst ett medel för politikens förverkligande. Den ekonomiska styrningen ska skapa förutsättningar för god kontroll av statens finanser, resursfördelning i enlighet med politiska prioriteringar samt hög produktivitet och effektivitet i användandet av statens resurser. Ekonomisk styrning i staten består av den finansiella styrningen62 samt mål- och resultatstyrningen.63 Mål- och resultatstyrning i staten genomförs i en verksamhetsstruktur i tre olika nivåer. Mål formuleras för samtliga tre nivåer. politikområden, PO, verksamhetsområden, VO och verksamhetsgrenar, VG. Politikområden är indelning av statlig verksamhet i politiskt rele- vanta områden. Målen för politikområdena beslutas av och är nationella mål. De är oftast generella och gäller t.ex. alla arbetslösa. Det är som fattar beslut om indelningen av politikområden och mål för respektive politikområde. Först på verksamhetsområdesnivå blir målen mer konkreta. Verksamhetsområden är väl avgränsade verksamheter inom ett politikområde som bidrar till att målet för politikområdet uppnås. På verksamhetsområdesnivå kan målen avse såväl effekter som pre- stationer. Verksamhetsgrenar är väl avgränsade verksamheter inom ett verksamhetsområde som bidrar till att målet för verksamhets- området uppnås. På verksamhetsgrensnivå kan mål formuleras även rörande kvalitet, service etc. i handläggningen. Denna typ av mål beslutas av regeringen. För verksamhetsgrenarna (VG) fattar regeringen beslut om mål och återrapporteringskrav och de ekonomiska resurser som respektive myndighet har till sitt förfogande för att genomföra 62Finansiell styrning – finansiella restriktioner som gäller för en verksamhet för att nå vissa mål. 63Mål- och resultatstyrning – styrning som innebär att mål anges, att resultatet följs upp och/eller utvärderas samt att bedömningar görs beträffande vilka åtgärder som behöver vid- tas. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga Regeringens beslut överlämnas till myndigheten i ett regleringsbrev. Arbetsmarknadspolitiken utgör ett politikområde. Målet för politikområdet är en väl fungerande arbetsmarknad med full syssel- sättning och god ekonomisk tillväxt. Målet utgör, enligt regeringen, en sammanfattning av de uppgifter för den framtida arbetsmarknadspolitiken som ställde sig bakom våren 2000.64 För att uppnå målet för politikområdet är arbetsmarknads- politikens uppgift bl.a. att stödja dem som har det svårast att få ett arbete. Genom att ta till vara under- och outnyttjade resurser på arbetsmarknaden ökar samhällets gemensamma produktion och därmed tillskottet till den gemensamma försörjningen.65 Politikområdet Arbetsmarknadspolitik66 har för den verksamhet som genomförs av inte delats in i verksam- hetsområden men har flera verksamhetsgrenar. Därmed är det målen för och resultaten av verksamhets- grenar som ska bidra till att målet för politikområdet uppnås. verksamhet är indelad i fem verksamhets- grenar: 1.matchning på arbetsmarknaden, 3.stöd till dem som har det svårast på arbetsmarknaden, 4.tillsyn och kontroll av arbetslöshetsförsäkringen, 5.avgiftsfinansierad verksamhet Arbetslivstjänster, och tjänsteexport. De Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga finns i verksamhetsgrenen – stöd till dem som har det svårast på arbetsmarknaden. Regeringens verksamhetsmål och återrapporteringskrav åren 2001 – 2003 framgår av uppställningen i tabell 3.3.1. 1999/2000:98, bet. 1999/2000:AU7, rskr. 1999/2000:230, Prop. 2000/01:1, utg. omr. 2000/2001:1, utgiftsområde 13. 2002/03:1, utgiftsområde 13. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga Tabell 3.3.1 verksamhetsmål samt återrapporteringskrav för arbets- marknadspolitiska program för personer med nedsatt arbets- förmåga 2001–2003 Målet är att minst 57 000 arbetshandikappade perso- antal arbetshandikappade i subventionerad anställ- ner ska ha lämplig sysselsättning 2001 för beloppet som tilldelas under anslaget 22:4 antalet övergångar till osubventionerat arbete från särskilda insatser för arbetshandikappade anställning med lönebidrag. Målet är att den genomsnittliga bidragsnivån i löne- genomsnittlig bidragsandel som lämnas till andra bidrag som lämnas till andra arbetsgivare än allmän- arbetsgivare än allmännyttiga organisationer, nyttiga organisationer ska uppgå till högst genomsnittlig bidragsandel som lämnas till allmän- av den bidragsgrundande lönekostnaden Målet är att i genomsnitt minst 59 000 arbetshandi- antal arbetshandikappade i subventionerad anställ- kappade personer ska ha lämplig syssel- sättning för beloppet som tilldelas redovisning av antal personer, vilka arbetsplatser under anslaget 22:4 särskilda insatser för arbets- (branscher) och vilka personer som får del av hjälp- medel på arbetsplatsen, stöd till personligt biträde, och särskilt stöd vid start av näringsverksamhet Målet är att andelen övergångar från lönebidrag till antal och andel övergångar från lönebidrag till osubventionerat arbete ska öka jämfört med före- gående år samt att omprövningsbeslut i genomsnitt redovisning av antal övergångar från lönebidrag till ska ha en lägre nivå är föregående beslut. osubventionerat arbete utifrån lönebidragets längd, redovisning av den genomsnittliga nivån i omprövningsbeslutet jämfört med den genomsnittliga nivån i de föregående besluten uppdelat på allmän- nyttiga och övriga arbetsgivare. Målet är att i genomsnitt minst antal arbetshandikappade kvinnor och män uppdelat i 60 000 kvinnor och män med arbetshandikapp per anställningar med lönebidrag och annan subventione- månad ska ha lämplig sysselsättning rad anställning fördelat på arbetsgivarkategori, för beloppet som tilldelas under anslaget 22:4 sär- redovisning av antal personer fördelat på branscher skilda insatser för arbetshandikappade. som får del av hjälpmedel på arbetsplatsen, stöd till personligt biträde, och särskilt stöd vid start av näringsverksamhet för arbetshandikappade. Målet är att andelen övergångar från lönebidrag till antal och andel övergångar från lönebidrag till osubventionerat arbete ska öka jämfört med före- gående år samt att omprövningsbeslut i genomsnitt redovisning av antal övergångar från lönebidrag till ska ha en lägre bidragsnivå än föregående beslut. osubventionerat arbete utifrån lönebidragets längd, redovisning av den genomsnittliga nivån i omprövningsbeslutet jämfört med den genomsnittliga nivån i de föregående besluten uppdelat på allmän- nyttiga och övriga arbetsgivare, genomsnittlig bidragsandel som lämnas till andra arbetsgivare än allmännyttiga organisationer, genomsnittlig bidragsandel som lämnas till allmän- Källa: Regleringsbrev för , budgetåren 2001, 2002, 2003. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga Av uppställningen ovan framgår att målet om ett i genomsnitt minsta antal sysselsatta personer ligger fast under samtliga tre budgetår. Däremot ökar volymerna . Även mål om som avser bidragsnivå finns . Skillnaden är att 2001 fanns det ett mål för den genomsnittliga bidragsnivån, exklusive de allmännyttiga organisationerna. och 2003 gäller däremot att bidragsnivån ska vara lägre efter ett omprövningsbeslut. återinfördes ett mål om övergångar från anställning med lönebidrag till osubventionerat arbete. Enligt målet ska andelen övergångar till osubventionerat arbete öka jämfört med föregående år. var det år det senast fanns ett verksamhetsmål för över- gångar. Då var målet att andelen övergångar från anställning med lönebidrag för arbetshandikappade till osubventionerat arbete på den reguljära arbetsmarknaden skulle uppgå till under budgetåret. (Se tabell 3.3.1) Enligt var det emellertid, även under de år det inte fanns något verksam- hetsmål för övergångar, en önskvärd utveckling att av de anställda med lönebidrag skulle övergå till osubventionerat arbete varje år.67 I sin strategi för att nå verksamhetsmålet för sysselsättning för arbetshandikappade ökar betoningen på arbetet med övergångar: Eftersom samtliga län redan vid ingången av året ligger väl till med måluppfyllelsen när det gäller volymmålet kan det ske en ökad foku- sering på arbetet med övergångar till osubventionerat arbete. Fortsatt kvalitetssäkringsarbete med hanteringen av lönebidragen med tätare uppföljning och omprövning ska leda till ökade möjligheter till över- gångar från lönebidrag till osubventionerat arbete. En strategi handlar om att följa upp varje lönebidrag och fokusera på de möjligheter som arbetsgivarna har att anställa utan stöd. Utvecklingen på varje arbets- förmedling med införandet av operativa mål ska stödja detta. God kompetens hos handläggare och arbete enligt kvalitetskraven ska också leda till minskade bidragsnivåer.68 68AMS strategi för att nå verksamhetsmålen 2003. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga Verksamhetsmål åren 1997 – 2000 Även innan verksamhetsgrenarna infördes i samband med den nya strukturen 2001 fanns årliga volymmål för insatserna för personer med arbetshandikapp. Som nämnts ovan fanns det ett mål för övergång från anställning med lönebidrag till osubventionerat arbete. Målet var att skulle övergå till osubven- tionerat arbete. Volymmålet är det mål för verksamheten som varit styrande utan avbrott åren 1997 – 2003. Regeringens förslag till förändringar i verksamhetsstrukturen I budgetpropositionen föreslår regeringen att målet för politikområdet arbetsmarknadspolitik ska formuleras om till arbetsmarknadspolitiken ska bidra till en väl fungerande arbets- marknad. Regeringen vill på det sättet att arbetsmarknadspolitiken ska få en tydligare inriktning mot huvuduppgiften som är match- ning av lediga jobb och arbetssökande. Regeringen aviserade även sin avsikt att införa tre verksamhets- områden för arbetsmarknadspolitiken fr.o.m. 2004.69 För administrationen av AMV:s verksamhet tilldelas verket ett för- valtningsanslag. Medel för de olika insatserna för personer med nedsatt arbetsförmåga tilldelas över ett annat anslag – anslaget 22:4 för särskilda insatser för arbetshandikappade. Se tabell 3.3.2. 2003/04:, utgiftsområde 13. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga Tabell 3.3.2 Anslaget 22:4 för särskilda insatser för arbets- handikappade, tusental kronor Källa: , Statsbudgetens utfall. Syftet med de insatser som finansieras under anslaget är att arbets- sökande personer med arbetshandikapp ska ges samma möjligheter att delta i arbetslivet som personer utan ett arbetshandikapp. Utgifterna under anslaget påverkas till största delen () av omfattningen och den genomsnittliga bidragsnivån av lönebidrag och OSA. Lönebidrag är den dominerande åtgärden. Utgifternas fördelning exemplifieras med utfallet fördelat på olika insatser . Tabell 3.3.3 Anslaget 22:4 – utfall , tusental kronor särskilt stöd vid start av näringsverksamhet stöd till personligt biträde projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning särskilt introduktions- och uppföljningsstöd Källa: , 2003. Beroende på under budgetåret beslutet om en insats fattas kan det medföra kostnader för kommande budgetår. Eftersom myndigheterna tilldelas anslagen i taget betyder det att handläggare vid arbetsförmedlingarna fattar beslut som Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga medför kostnader för /staten som Arbets- marknadsverket ännu inte tilldelats medel för. För att handläggarna ska kunna fatta beslut om insatser som löper över budgetårs- gränserna föreslår därför regeringen att bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter som uppgår till högst ett visst belopp. I budgetpropositionen föreslog regeringen att skulle bemyndiga regeringens åtaganden som innebär utgifter på anslaget 22:4 om högst –2006.70 fattade beslut om riktlinjer för länsarbetsnämndernas verksamhet 2003. Enligt riktlinjerna är planeringen av tillgängliga resurser en viktig uppgift för länsarbetsnämndernas verksamhetsplanering . Styrelsen framhöll bl.a. att: Länsarbetsnämndernas planering ska säkerställa att arbetslösa inom ramen för tillgängliga resurser tillförsäkras aktiva insatser utifrån sina behov samt att samtliga tilldelade anslag för verksamheten nyttjas fullt ut och på ett planerat sätt över . Resursanvändningen ska anpassas till de specifika behov av arbetsmarknadspolitiska insatser som finns i varje län. kvalitetskrav för utnyttjande av tilldelade medel infördes åtta (8) särskilda kvalitetskrav som gäller vid handläggning av lönebidrag. Ett av kvalitetskraven gäller plane- ringen och budgeteringen av de tilldelade medlen för de särskilda insatserna för arbetshandikappade (22:4). För anslaget gäller att: planera och budgetera för fullt utnyttjande av tilldelade medel. Det betyder att planera och budgetera för det antal nya beslut som tilldelade medel ger utrymme för. Hänsyn ska tas till bindningar enligt fattade beslut och beräknade avgångar som ska periodiseras över året. Kontinuerlig budgetuppföljning ska genomföras och nödvändiga justeringar ska vidtas.72 70Bemyndiganden är medgivanden som regeringen respektive myndigheten behöver bl.a. för att göra åtaganden om framtida utgifter som inte täcks av årets tilldelade medel eller dispo- sitionsrätt i övrigt. 71AMS riktlinjer för länsarbetsnämndernas verksamhet . 72AMS kvalitetskriterier för handläggning av lönebidrag, 1998. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga fick samtliga länsarbetsnämnder i särskilda handlings- planer redovisa de insatser som skulle komma att vidtas för att volymerna i programmen skulle öka. Enligt länsarbetsnämndernas redovisningar avsåg de fördela resurserna inom länen mer effektivt och genomföra personalförstärkningar och utbildningsinsatser för handläggarna. Angående den finansiella styrningen och användandet av de till- delade resurserna uppgav regeringen i budgetpropositionen följande: AMV har inte använt tilldelade resurser för att minska arbetslösheten bland funktionshindrade i tillräcklig omfattning Regeringen anser det viktigt att AMV fullt ut utnyttjar de tilldelade resurserna för att så många arbetshandikappade som möjligt ska få ett arbete.73 Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsför- måga – resultat Resultaten av arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga redovisas av , enligt regeringens återrapporteringskrav, dels i särskilda rapporter under budgetåret, dels i årsredovisningen. Rent generellt kan sägas att analys och redovisning i årsredovisningarna av resultaten av arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbets- förmåga är begränsad. Resultatredovisningarna har vissa år kunnat inskränka sig till att konstatera huruvida ett mål har nåtts eller inte. I tabell 3.3.4 redovisas mål och resultat – antal sysselsatta inom ramen för anslaget 22:4 – åren 1997–2002. Tabell 3.3.4 Kvantitativa verksamhetsmål och resultat för budget- åren 1997–2002 Källa: Prop. 1999/2000:1, utgiftsområde13. 2000/2000:1, utgiftsområde. 13, Prop. 2001/02:1, utgiftsområde 13., Prop. 2002/03:1, utgiftsområde 13, AMV:s årsredovisning . 2001/02:1, utgiftsområde 13. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga Målet har, enligt uppgifter i års- redovisning, uppnåtts med god marginal. Både anställning med lönebidrag och deltagande i OSA ökade . An- gående volymerna sades att: Regionala skillnader förekommer, men flertalet av länen har uppnått volymmålen med god marginal Trots konjunkturavmattningen och ett tidskrävande arbete att få till stånd lämpliga arbetstillfällen har länen lyckats väl med att få nya anställningar med lönebidrag. Den kraftiga volymökningen av lönebidrag kan ses mot bakgrund av en medveten fokusering på målet och en effektiv organisering av med- arbetare som arbetar med lönebidrag. En annan viktig framgångsfaktor har för många län varit särskilda satsningar på att skapa och utveckla goda arbetsgivarkontakter.74 I samma årsredovisning anförde vidare att: Ytterligare volymökning skulle sannolikt ha varit möjlig om taket för den bidragsgrundande lönekostnaden varit högre. Många länsarbets- nämnder bedömer att taket på är ett hinder för att intressera arbetsgivare för anställningar. Detta gäller särskilt anställningar i yrkesområden där lönenivån är betydligt högre.75 Av tabell 3.3.5 framgår mål och resultat beträffande den högsta genomsnittliga bidragsnivån åren 1997–2001 samt resultatet av om- prövningsbesluten . Tabell 3.3.5 Kvantitativa verksamhetsmål och resultat för budget- åren 1997–2002, målsättningen för den högsta genomsnittliga bi- dragsnivån i lönebidrag samt sänkning vid omprövning av före- gående beslut i genomsnitt ska ha 1999/2000:1, utgiftsområde13, Prop. 2000/2000:1, utgiftsområde 2001/02:1, utgiftsområde 13, Prop. 2002/03:1, utgiftsområde.13, AMV:s årsredovisning . * Exklusive anställningar med lönebidrag vid de allmännyttiga organisationerna. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga I årsredovisningen säger att nya beslut om lönebidrag som regel kräver – relativt sett – högre bi- dragsnivå eftersom den anställde med lönebidrag inledningsvis ofta har större nedsättning i arbetsförmågan. Ökningen av den genom- snittliga bidragsnivån kan, enligt , delvis förklaras av den kraftiga volymökningen. Den kan enligt verket även bero på att sökande med svårare handikapp har an- ställts. Det är samma arbetsgivarkategorier vars genomsnittliga bi- dragsnivåer har ökat som har ökat volymmässigt. Målet för den genomsnittliga bidragsnivån vid omprövningsbe- slut uppnåddes . Den genomsnittliga bidragsnivån minskade med en (1) procentenhet , från till . När de allmännyttiga organisationerna exkluderas var minskningen , från till . Andelen övergångar från lönebidrag till osubventionerat arbete åren 1997–2002 framgår av tabell 3.3.6. Tabell 3.3.6 Andelen övergångar från lönebidrag till osubventio- nerat arbete budgetåren 1997–2002 ska öka jfr. ska öka jfr. Källa: AMV:s årsredovisning , AMV:s regleringsbrev för . Målet att andelen övergångar ska öka jämfört med föregående år nåddes inte 2002. Att målet inte har uppnåtts kan, enligt Arbets- marknadsverket: ha påverkats av generella förändringar på arbetsmarknaden med ökad andel projekt och andra visstidsanställningar, som medför att det blir svårare att få en fortsatt anställning utan subvention för en anställd med lönebidrag. Även den relativt höga andelen lönebidrag vid de allmännyttiga organisationerna kan påverka möjligheterna att nå målet då dessa arbetsgivare oftast saknar ekonomiska förutsättningar för fortsatt anställnings utan lönebidrag. Vidare kan den uteblivna ökningen bero på andra förändringar på arbetsmarknaden där om- Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga fattande neddragningar och varsel om uppsägningar gör det svårare att få till stånd fortsatta anställningar utan bidrag.76 Enligt regelverket får lönebidrag betalas under längst . Bi- draget kan dock, efter särskild prövning, förlängas utöver det fjärde året. Utredningen har inte funnit några aktuella uppgifter om hur stor andel som får förlängt bidrag efter det fjärde året. Av de anställda med lönebidrag som övergick till ett osubventio- nerat arbete 2002 hade varit anställda med lönebidrag än . Det innebar, enligt , en ökning jämfört med . Vid av övergångarna till osubventionerat arbete genom- fördes dessa efter anställningen med löne- bidrag påbörjats. Andelen övergångar till osubventionerat arbete efter anställningens början ökade med åtta procent- enheter jämfört med . Det är till största delen män som står för övergångarna till osubventionerade arbeten.77 Resultat – anställning med lönebidrag – och sedan? I förordningen om särskilda insatser för personer med arbets- handikapp anges bl.a. att lönebidrag lämnas under längst , enligt huvudregeln, samt att länsarbetsnämnden ska verka för att arbetstagaren övergår till en anställning utan subvention.78 Övergångar från anställning med lönebidrag till anställning utan sådant bidrag eller annat osubventionerat arbete har dock inte varit ett prioriterat mål eller en prioriterad uppgift vid tillämpningen av arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbets- förmåga. i detta avsnitt har framgått att andelen över- gångar till osubventionerat arbete är mycket låg. I tillfrågades arbetsgivare till anställda med löne- bidrag om anställningar på den egna arbetsplatsen brukat övergå i anställningar utan lönebidrag. 7830-31 §§, Förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandi- kapp. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga Tabell 3.3.7 Brukar anställningar med lönebidrag på din arbetsplats övergå till anställningar utan lönebidrag? Svar från arbetsgivare. har hänt för någon Källa: Enkätundersökning genomförd av SCB, 2003. Av tabellen framgår att bland de arbetsgivare som ingick i under- sökningen var det totalt som svarade ja på frågan. Skillnaden mellan arbetsgivare i allmännyttiga organisationer och övriga arbetsgivare är tydlig. Vi kan se att av arbetsgivarna i allmännyttan svarade nej på frågan om anställningar med lönebidrag brukar övergå till anställningar utan lönebidrag, medan motsvarande svar från övriga arbetsgivare var . Enligt statistik från över s.k. nystatus för personer som slutade en anställning med lönebidrag 2002 gick (8 943 personer) tillbaks till arbetsförmedlingen och registrerades i en ny sökandekategori. Resterande (3 881personer) avaktualiserades. Av samtliga 13 024 personer som lämnade en anställning med lönebidrag 2002 övergick 845 personer till en anställning utan sub- vention. Utredaren ska analysera finansieringsmodellen för anställning med lönebidrag och OSA. Utredaren ska som bakgrund beakta . Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga Analys av finansieringsmodellen för anställnings med lönebidrag och OSA På utredningens uppdrag har () ana- lyserat finansieringsmodeller bl.a. för anställning med lönebidrag och OSA. Avsnittet om alternativa finansieringsmodeller nedan utgår till stora delar från redovisning av upp- draget.79 Finansiering av utgifter på statsbudgeten Huvudprincipen är att statens utgifter finansieras på statsbudgetens utgiftssida med anslag som anvisar för bestämda ändamål. har emellertid i några fall beviljat regeringen och myndigheterna rätt att få finansiera vissa utgifter på stats- budgetens inkomstsida. Finansiering av utgifter på statsbudgetens inkomstsida kan göras genom att: nivån på de arbetsgivaravgifter som arbetsgivarna ska betala sänks generellt i proportion till stödets (bidragets) storlek, arbetsgivarna medges rätt att få göra avdrag på arbetsgivarav- gifterna motsvarande det stöd de har rätt till, och använda nedsättning av skatter. utgångspunkt är att förslag till finansie- ringsmodeller på statsbudgetens utgifts- respektive inkomstsida och en bedömning av dessa finansieringsmodeller måste följa de principer som gäller för statsbudgeten. I regeringsformen fastställs att : bestämmer hur statsinkomsterna ska beräknas och anvisar anslag för bestämda ändamål.80 79Finansieringsmodeller för arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt ar- betsförmåga, ESV 2003:19. 80RF (1974:152). Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga Den formella regleringen av statsbudgetens avgränsning och om- fattning finns i budgetlagen.81 Utgångspunkten för bestämmelserna i budgetlagen finns i förar- betena till regeringsformen.