sou · GRB3121d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Internationella kontakter ger möjlighet att utveckla en konstart eller en institution i dialog med de främsta aktörerna inom det egna området. Kulturlivet är för sin kvalitativa utveckling beroende av ett aktivt internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte. En viktig faktor i detta utbyte är de nya nätverk på kulturområdet som har utvecklats under det senaste årtiondet. Det intresse som svensk kultur kan väcka utomlands när den interagerar med ett annat lands kulturliv stärker indirekt förutsätt- ningarna för att främja svenska intressen på andra områden, t.ex. inom handeln och kulturdiplomatin. Att främja kulturell mångfald är ett av kulturpolitiska mål. Det drivs även inom internationella organisationer som och EU. Genom medverkan i organisationer som och Europa- rådet kan bidra till att främja kulturell (inkluderande språk- lig) mångfald. Med stöd till kulturprojekt, partnerskap och upp- Mål, riktlinjer och strategi byggande av infrastruktur kan medverka till en utveckling av kultur, demokrati och mänskliga rättigheter i andra länder. Denna verksamhet är också ett viktigt instrument för att utveckla respekt för och kunskap om kulturell mångfald i . De kun- skaper som återförs till ska medvetet tillvaratas i detta syfte. Inom demokratisamarbetet, i konfliktförebyggande program och i utvecklingssamarbete i konfliktområden spelar kultur en viktig roll, eftersom den erbjuder särskilda möjligheter att kommunicera över de gränser som politiska motsättningar ger upphov till. För att åstadkomma ett utbyte och en förståelse över nations- och kulturgränser behöver man kunskap om varandras kulturer. Kulturens betydelsefulla roll inom utrikespolitiken har nämnts ovan. Kulturella uttryck blir alltmer tillgängliga för en publik långt bort från dessa uttrycks geografiska ursprung. Mot denna bak- grund är det viktigt att även den svenska kulturen blir tillgänglig för en publik utomlands, inte bara den del av kulturen som helt bärs upp av marknadskrafterna, utan även sådan kultur som får kulturpolitiskt stöd i hemlandet. För att uppnå detta krävs emellertid, precis som inom den natio- nella kulturpolitiken, aktiva främjande- eller stödinsatser. Sådana insatser bidrar till att attraktion som internationell kulturell mötesplats för både konstnärer och publik ökar. Det är också viktigt att en svensk publik får goda möjligheter att möta konst och kultur från andra länder. Särskilda åtgärder krävs i detta syfte. Det bör framför allt vara ett ansvar för offentligstödda kulturinstitutioner att inom sina respektive verksamhetsområden förmedla internationella impulser till det svenska kulturlivet och till den svenska publiken. Uthållighet och stabilitet i det internationella utbytet möjliggör fördjupning och breddning av kontakterna. Alla världsdelar är av intresse för internationellt utbyte, och nya intressanta arenor tillkommer kontinuerligt. Detta ställer stora krav på geografisk och innehållslig planering och prioritering av de offentliga insatserna. Statliga satsningar bör syfta till långsiktiga kontakter. De måste genomföras med professionell kompetens hos institutionerna och i en nära samverkan med kulturlivets företrädare. Mål, riktlinjer och strategi fälliga insatser på kulturområdet bör följas upp av mindre program, som drar nytta av den ofta kostsamma initiala investeringen. Som tidigare nämnts så påverkas det svenska kulturlivet av den internationella utvecklingen i stort och av beslut som fattas i inter- nationella organisationer. Det kan gälla beslut med direkt inverkan på kulturområdet, t.ex. i och , men det kan också handla om beslut av mer generell karaktär, från WTO, EU eller andra internationella samverkansorgan. Beslut inom den senare kategorin kan till sitt innehåll avse tullar, momssatser, upp- hovsrätt, rätten till riktade statliga stöd m.m., liksom samarbeten mellan såväl stater som organisationer (se bil. 4) Det ständigt ökande antalet akter medför ett behov av att samlat följa utveck- lingen – och i förekommande fall vidta åtgärder – i internationella organisationer och på regerings- och myndighetsnivå inom landet. För att uppsatta mål och riktlinjer för det internationella kulturut- bytet ska kunna uppfyllas krävs en genomtänkt och samlad strategi. En sådan bör innehålla följande tre element: Ambition: ska vara en aktiv internationell aktör på kulturområdet. ska tillhöra de främsta i världen inom de områden där landet har hög kompetens. Nya mötesplatser och arenor för kulturutbyte ska tillkomma på svenskt initiativ. Detta kräver ett offensivt agerande inom konstområdena och den inter- nationella kulturpolitiken. ska förbli en aktiv och kon- struktiv part i internationella organisationer. Kulturaktörer måste samverka effektivt. Alla möjligheter till synergieffekter med andra politikområden ska tillvaratas. Utlands- myndigheterna måste utnyttjas mera effektivt än nu som instru- ment för kulturutbytet. En sådan offensiv hållning fordrar hög och specialiserad kompetens av såväl utlandsmyndigheter som kulturin- stitutioner. Kulturfrämjande: Aktiva internationella kultursatsningar ska göras för att främja kulturlivet. De möjligheter som nya marknader, teknisk utveckling och ökad rörlighet ger ska utnyttjas. Mål, riktlinjer och strategi och återkommande svensk närvaro på viktiga internationella arenor ska upprätthållas. Nya konstutövare av hög kvalitet ska få hjälp att introduceras i kulturlivet, bland konsertarrangörer, på gallerier etc. Mötesplatser för internationell kulturförmedling ska etableras i . Allt detta kräver en väl fungerande organisation för inter- nationellt kulturutbyte. Uppmärksamhet: En aktiv bevakning av den internationella ut- vecklingen på kulturområdet är av stor betydelse. En av dess upp- gifter blir att bedöma följderna av internationella beslut inom andra politikområden för det svenska kulturlivet. En annan viktig uppgift är att tidigt identifiera de konsekvenser för kulturarvet som uppstår när olika EU-direktiv etableras i . Till detta kommer bevakning av kulturens villkor i de globala förhandlingar som syftar till att avskaffa internationella handelshinder. Denna strategi är beroende av ett brett tvärpolitiskt samarbete, främst mellan olika departement. 4 Utvecklingen i vår omvärld Utvecklingen i vår del av världen har varit utomordentligt snabb. Häri skiljer sig dessa år på ett avgörande sätt från den föregående perioden (1945–89), vilken präglades av det och uppdelningen av i militärallianserna NATO och . Med 1989 föll den kom- munistiska värld samman som skapats i och med oktoberrevolutio- nen 1917, och länderna i blev demokratier. I omedelbara närhet återuppstod de tre baltiska staterna , och . Den positiva utvecklingen förmörkades emellertid av de etniska konflikter som kort därpå utbröt i . Denna stats sammanbrott jämte konflikter i närområde, särskilt i , har orsakat stora flyktingsströmmar. Dessa har ibland visat sig svåra för EU-länderna att hantera. En väsentlig källa till oro är det faktum att vissa EU-länder, däribland , och , tagit emot stora flyktinggrupper, under det att andra medlemmar av unionen inskränkt sig till att främst verka som transitländer. Den internationella utvecklingen har resulterat i att är världens enda supermakt. En del analytiker beskriver t.o.m. landet med ett nytt ord: hypermakt. Inte sedan det tid har ett land och dess kultur påverkat världen i så hög grad som : politiskt, ekonomiskt, militärt, tekniskt-vetenskapligt och kultur- ellt. Den amerikanska kulturen är en magnet för konsumenter och kulturproducenter från hela världen. Engelskan har följaktligen blivit det helt dominerande världsspråket. Demokratins utveckling i världen har emellertid bromsats av de nya hot som vuxit fram efter terrorattackerna mot . Kriget i framstår som ännu en följd av attentaten . riskerar terrorangrepp att göra Väst- Utvecklingen i vår omvärld världens demokratiska samhällen mindre öppna och mer inriktade på säkerhet och självförsvar. För Europasamarbetet innebar 1989 en ny ut- maning. EU ställdes inför krav på konsolidering och fördjupning av samarbetet, som unionen inledde förhandlingar om en utvidgning som skulle kunna fördubbla medlemsantalet . EU:s vidgade inflytande har också inneburit en ökad betoning av regionalt samarbete, för vidkommande framför allt i . Förbindelserna mellan regioner och grupper med likartade intressen kan redan sägas ha stärkts avsevärt. Å andra sidan har närvaro i åstadkommit vidgade åsiktsklyftor, såväl mellan och som mellan de europeiska länderna inbördes. De globala frågor som framstod så klart har alltså blivit mer otydliga. FN:s roll har under- minerats av stormakternas ökande tendens att agera utanför dess ramar. har angrepp mot FN-personal i och gjort det svårare för världsorganisationen att agera i konflikt- situationer, också där det huvudsakligen handlar om att ge huma- nitärt bistånd. Utvecklingen i vad som tidigare benämndes den tredje världen har varierat avsevärt. I har uppgången varit mycket påtaglig: flera stater har samma genomsnittliga standard som EU- länderna, i vissa fall högre. Uppgången i har likaså varit snabb, om än inte lika kraftig som i . I Latin- är bilden mera splittrad, även om flera länder också där varit mycket framgångsrika. I alla dessa regioner kan demokratin – med några notabla undantag – generellt sett sägas vara på fram- marsch. I och i större delen av är läget där- emot bekymmersamt. Knappast någon ekonomisk utveckling har ägt rum och demokratin har ännu inte fått säkert fotfäste. som FN-statistik visar en positiv utveckling (antalet fattiga länder i världen har minskat , liksom antalet svältande och antalet krig; antalet demokratier har ökat) så vidgas klyftan mellan de rikaste och de fattigaste länderna. Likaså minskar de fattigaste ländernas andel av världshandeln. I FN dis- kuteras hur de s.k. givarländerna ska utveckla sitt Utvecklingen i vår omvärld traditionella bistånd mot en modernare biståndspolitik, och hur utvecklingsländerna bl.a. ska kunna få tillgång till de internationella handelsmarknader som varit stängda för dem. Den internationella finanskris som tog sin början i och som fortfarande har globala effekter, inkluderande de över- hettade internationella marknaderna inom framförallt IT-sektorn, har tvingat de flesta industriländer till budgetära åtstramningar. Inom EU har exempelvis sysselsättningsfrågorna snarare än de globala frågorna dominerat de nationella regeringarnas arbete . Ett resultat av åtstramningarna är att i- länderna, trots en gemensamt antagen millenniedeklaration i FN om att bekämpa fattigdomen i världen genom ökat bistånd, istället minskat sina internationella biståndsåtaganden. går i spetsen inom FN för att uppnå det s.k. enprocent- målet, dvs. att avsätta en procent av bruttonationalinkomsten till internationellt utvecklingssamarbete. En ny biståndspolitik baserad på propositionen Gemensamt ansvar – politik för global ut- veckling (Prop. 2002/03:122) avses fördjupa engagemang i det internationella utvecklingssamarbetet ytterligare. är också ett av mycket få länder som inom sitt biståndsprogram avsätter medel för kultursamarbete. 4.2Informationsteknologi och internationell rörlighet Den snabba utvecklingen av informationsteknologi har på ett genomgripande sätt förändrat hela vårt samhälle och tillvägagångs- sätt i kommunikationerna mellan och inom länder, regioner, orga- nisationer och mellan individer. Internet och e-post har kommit att bli självklara redskap för att förmedla och utbyta information. Be- slutsprocesser har förkortats, eftersom nödvändigt underlag genom tillgång till Internet ofta finns tillgängligt i realtid dygnet runt. Allt fler kommunicerar via mobiltelefoner eller portabla, trådlösa datorer. Applikationer som WAP (Application Protocol, trådlös kommunikation med Internet) och Bluetooth (trådlös kommunikation mellan olika sorters elektronisk apparatur); SMS (, digital textöverföring) och MMS (Multi- media , digital bild- och ljudöverföring) har därtill öppnat nya möjligheter för kommunikation. För global nyhetsför- medling, mellanstatlig kommunikation och näringsliv har detta Utvecklingen i vår omvärld blivit särskilt viktigt. Genom den hastiga teknikutvecklingen ställs också ökade krav på tillgänglighet, service och information. Teknikutvecklingen har inneburit förenklingar inom administra- tion, budgetarbete, marknadsföring m.m. Avancerade ordbehand- lings- och designprogram kan köpas billigt, och ingår oftast i bas- utbudet vid köp av ny dator. Kostnader för tryck och distribution kan begränsas. Fasta kostnader kan skäras ned genom att persona- len kan bli rörligare och även arbeta hemifrån. Nätverk utvecklas och underhålls genom användande av elektronisk post. Spridning och inhämtning av information möjliggörs över Internet. Ett stort antal sektorer inom kulturens område har också på- verkats av ny teknik. Det är t.ex. inte ovanligt att basgångar, slingor osv. skapas av olika musiker/tonsättare och e-postas som datafiler till en producent som sammanställer det hela. Konstmusiken finner ständigt nya vägar genom den digitala teknikens utveckling. På litteraturens område har med teknikens hjälp möjligheten introdu- cerats att i begränsad utgåva trycka böcker direkt på beställning över Internet, s.k. print-on-demand; är ett föregångsland på detta område. Nedladdningsbara digitala verk, s.k. e-böcker, av- sedda att läsas på handdatorer eller på särskilt framtagna skärmar (e-bokläsare) tillhandahålls av de stora svenska och utländska förlagen, men de har inte nått någon verklig kommersiell framgång. Digitalt papper, som möjliggör kontinuerlig nedladdning av bok- eller tidningstexter, finns i kommersiell produktion men har i skrivande stund knappt hunnit påverka bok- och tidskrifts- marknaden. Kulturarvssektorn har blivit internationellt tillgänglig för såväl publik som de yrkesmässigt verksamma. Det internationella arbetet inom ABM-området (dvs. inom arkiv, museer och bibliotek) är till stor del inriktat på att bygga upp långsiktig infrastruktur för beva- rande och tillgängliggörande. Moderna publika databaser bygger på internationella standarder och Internetpresentationer. Ett exempel är , ett samarbete mellan fyra arkivinstitutioner i : landsarkiven i och och stads- arkiven i och . Här guidas danskar på danska om hur man personforskar i och svenskar på svenska om hur man forskar i . Ett annat exempel är museernas sam- lingar, vilka genom digitalisering i stor utsträckning blivit tillgäng- liga för såväl forskare och lärare som allmänheten. Utvecklingen i vår omvärld Sammantaget har teknikutvecklingen starkt påverkat möjlig- heterna att internationalisera kulturområdet genom goda rationali- seringsmöjligheter och nätverksbyggande. När gjordes 1978 fanns inom det mediala utbudet endast public service-sfären, med reklamfria (TV1 och TV2), (P1, P2, P3), Lokalradio samt . lyssnar ungdomar i enligt tillgänglig statistik helst på det stora utbudet av svenska privatägda reklamfinansierade radiostationer eller på musik ned- laddad från Internet. Den absoluta majoriteten av ungdomar före- drar privatägda reklamfinansierade kanaler som TV3, TV4 och Kanal . Parabolantenner som tillgängliggör programutbud från utlandet är vanligt förekommande. Enligt statistik från använder av alla ungdomar i Internet. Det medför att internationalise- ringen inom ungdomsgrupperna går betydligt snabbare än för bara , och betydligt snabbare än före Internetrevolu- tionen. Informationsteknologin i sig har blivit en viktig del av ungdomskulturen. Enligt upplevs inte geo- grafiska gränser särskilt tydligt i den unga generationen. Tusentals chatsidor möjliggör en otvungen dialog med vem eller vilka som helst, hur som helst, ofta till en begränsad kostnad. Musik, filmer och spel laddas ned – ofta helt fritt – från Internet, bränns på cd- och dvd-skivor och delas. Det innebär att rättighetsinnehavare i regel går miste om intäkter och royalties.1 I ungdomskulturen måste också de högt internationaliserade dator- och tv-spelen inräknas (interaktiva dataprogram som används i underhållningssyfte). Interaktiva dataspel lockar ungdomar över hela världen att delta . fördubblades världsmarknaden för dessa spel. Branschen omsätter nu mer än filmindustrin och är på väg att bli större än musikbranschen. Till sammanhanget hör också den teknologi som gör det möjligt för enskilda att koppla samman sina Internetanslutna persondatorer och göra sökningar på varandras hårddiskar. 1 , Gnutella, KaZaA, AudioGalaxy och Morpheus är välkända Internetprogram som gjort det möjligt att kringgå förlagsrättigheter m.m. inom kulturområdet. Utvecklingen i vår omvärld Ungdomars förmåga att snabbt ta till sig informationstekno- logins möjligheter har även visat sig i samband med de motdemon- strationer som organiserats i anslutning till internationella konfe- renser om global handel . De unga aktivisterna har då upprättat mobila sambandscentraler men också virtuella press- centra, från vilka de sänt texter och bilder i realtid. använder Internet som det viktigaste instrumen- tet i sin målinriktade satsning på ungdom. De ansvariga har ut- vecklat ett flertal hemsidor om ungdomskultur (t.ex. om pop- musik, fotboll, film) men också en omfattande webbaserad satsning kallad Connecting Futures (), som ska stimulera och utveckla dialog och utbyte mellan ungdomar i Väst- världen och ungdomar med framför allt, men inte uteslutande, muslimsk bakgrund i . Netd@ys Europe är ett av initierat sam- arbetsprojekt för ungdomar. Ytterligare ett exempel är det som drivs av i , där man genom Internet arbetar med utveckling och scenisk produk- tion av barnopera med barn i bl.a. , , och . Ett exempel på internationell ungdomskultur som vuxit fram bara är de s.k. roll- och lajvspelen som kan locka alltifrån en handfull till flera tusentals medverkande sam- . Publiken är deltagarna själva, som dels beskådar spelet och dels agerar. Lajvspel kan bestå av en blandning av teater, dans, musik och film m.m. Ett annat exempel på ny internationell ungdomskultur är de s.k. technofestivaler som går under namnet . De före- kommer över hela världen, men med som ledande ort: där beräknas över en miljon ungdomar medverka . I är skillnaden mellan åskådare och aktörer små, gränsen mellan festivalens början och slut otydlig, och en övergripande konstnärlig ledning saknas. Enligt en studie från är det viktigt för dagens unga kulturintresserade att få vara en del i produktionen och att kunna vara med och påverka med sin egen kreativitet.2 Både roll- spel, lajvspel, rejvfestivaler och datorspel är växande interaktiva, gränsöverskridande och i flera fall internationella former av ung- domskultur med ett mycket stort antal utövare. 2 Källa: : Statens kulturråds omvärldsanalys Utvecklingen i vår omvärld Medieutbudet blir alltmer omfattande. En långtgående internatio- nell omstrukturering av mediemarknaderna äger rum på global, regional och lokal nivå. Nya medier baserar sig på digital teknik och ofta, men inte alltid, med Internet-relaterad distribution. Exempel på nya medier är Internetsajter, dvd och digital-tv. Deras innehåll är till viss del plattformsoberoende (digitalt inspelad och lagrad musik finns på både cd-skivor och på Internet för nedladdning osv. Den audiovisuella sektorn (radio, tv och bio) har fått allt större ekonomisk betydelse ; den sysselsätter nu över en miljon personer inom EU. Den har även stor sociologisk och kulturell betydelse. sände mer än 660 kanaler inom unionen via marknät, satellit eller kabel, vilket var en betydande ökning jämfört med året innan. Utvecklingen av nya sändnings- och distributionstekniker , samt insikten att gemenskapen halkade efter inom programsektorn, har fått EU att ta nya initiativ. Dessa innehåller såväl tekniska, ekonomiska som kulturella element. Konvergensen på mediaområdet - sammansmältningen av IT, media och telekommunikation - innebär att filmen, från att ha varit en avgränsad bransch, numera är en central innehållsleverantör för de audiovisuella medierna. av en långfilms omsättning genereras från biografvisningar. kommer från video och dvd och - en alltjämt ökande andel - från television och betal-tv. Gränserna mellan dataspel och animerad film, mellan musikvideo och långfilm, mellan television och bio är inte längre självklara. Digitalteknikens utveckling har möjliggjort nya sätt att producera, distribuera och konsumera. Det engelska språket har befäst sin ställning som det främsta världsspråket. Att ha åtminstone grundläggande språkkunskaper i engelska upplevs närmast som självklart i stora delar av världen. I förutsätter företag och organisationer med internationell verksamhet att deras anställda har sådana kunskaper och ofta dess- utom viss utlandserfarenhet. Inom kulturens område domineras utbudet av popmusik, tv-produktioner och film av det engelska Utvecklingen i vår omvärld språket, liksom utbudet över Internet. Undervisningsmaterial vid högskolor och universitet är ofta på engelska, och de studenter som går vidare till doktorandutbildning väljer ofta att skriva på engelska, eftersom språket även inom den internationella forskningsvärlden blivit ett världsspråk. Människor reser mer, billigare och längre än . Antalet formella och informella internationella nätverk som upp- står därigenom är oräkneliga. Kunskapen om vår alltmer integre- rade och ömsesidigt beroende omvärld är stor. Exempelvis går upp- skattningsvis 300 000 svenska turister på teater och konserter i , vilket gör till en av största kulturscener. Vid sidan av turismen betyder utlandsstudier mycket för etablerandet av internationella kontakter och nätverk. studerar drygt 25 000 svenskar på högskolenivå i utlandet, och ytterligare 5 000 deltar i längre språkkurser utomlands eller genomför ett utbytesår under eller efter gymnasiet. tar i sin tur emot omkring 5 000 utländska studenter . Till följd av en ökad migration ser man i många länder en ut- veckling mot en kultursammansmältning, s.k. mångkultur, något som kan öka förutsättningarna för ett mera mångfasetterat inter- nationellt kulturutbyte. I den statligt finansierade internationella kulturverksamheten i andra länder, bl.a. i , , och , är mångkultur en självklarhet. När människor flyttar över nationsgränserna för de med sig kun- skaper om sin kultur och behåller oftast kontakten med hemlandet. Ofta blir immigranter kulturförmedlare i sina nya hemländer. Den omfattande utvandringen från (en fjärdedel av befolk- ningen) till är ett exempel på hur folkförflyttningar gett upphov till institutioner på båda sidor . I vårdar i arvet efter , förvarar viktiga bibliotek och arkiv och främjar akademisk forskning med programverksamhet om migra- tion och förmedling av internationella kontakter m.m. Särskilda Sverigerelaterade museer och institutioner finns i (, (The Swedish-American Utvecklingen i vår omvärld Museum Center), (Nordic Heritage Museum), (The American Swedish Historical Museum) osv. Över 100 000 svenska medborgare beräknas vara fast boende i , varav åtminstone 10 000 enbart i . I be- räknas mellan 30 000 och 40 000 svenskar bo.3 Totalt beräknas över 250 000 svenskar vara fast boende i utlandet, med allt vad detta kan betyda för internationella nätverk till , kontakter och ut- byte. I detta avsnitt nämns några frågor som kräver globala lösningar. Den internationella handeln, inklusive handel med kulturella varor och tjänster, har ökat dramatiskt under . har kulturindustrins tillväxt varit stark. Marknaden har också breddats. Den ökade internationella handeln har inneburit ökad tillgänglighet till utländska kulturproduktioner, som produktionen koncentrerats. Produktion och spridning av kulturella varor och tjänster har varit föremål för olika typer av ekonomiskt stöd, vilka utvecklats inom ramen för nationella kulturpolitiska åtgärder. (General on Trade in Services inom världshandelsorganisationen ) har gjort det svårare för nationella regeringar att införa nya stödåtgärder och program på kulturområdet.