sou · GRB3129d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Arbetet ska bedrivas i samarbete med berörda ABM-myndig- heter, övriga berörda myndigheter/institutioner inom utbildnings- och forskningsområdet samt organisationer. Det ska bedrivas i internationellt samarbete och överenskommelserna inom EU ska vara vägledande. Den nationella digitaliseringsplanen ska fungera som styr- och samordningsinstrument. KB bör tilldelas ansvaret att samordna verksamheten. Statliga medel – såväl projektmedel som permanenta – bör av- sättas för ett långsiktigt digitaliseringsarbete. Särskilda medel bör avsättas för skolprojektet. Arbetet förutsätter samfinansiering varför andra källor och former för finansiering bör undersökas. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Det är angeläget att vårt rika kulturarv kommer fler till del – inte bara de forskare och välutbildade som har nära till våra stora kulturarvsinstitutioner. Geografiska, kulturella och praktiska för- hållanden lägger hinder i vägen för de allra flesta att få tillgång till kulturarvssamlingarna i forskningsbibliotek och arkiv. Tillgången till den viktiga del som KB:s samlingar utgör i informationsförsörj- ningen till forskningen är mycket begränsad och de flesta forskares tillgång till materialet är liten. Det finns inte heller resurser för tiotusentals skolelever att göra studiebesök på t.ex. KB och det går inte att flytta runt kulturarvet. Då måste andra lösningar sökas. Det är en demokratisk rättighet att få de insikter om det svenska samhällets uppbyggnad och utveckling som tillgången till det svenska kulturarvet i form av tryckta skrifter, handskrifter och bilder kan ge. Det är kulturarvsmyndigheternas, forskarnas och ut- bildningsinstitutionernas gemensamma uppgift att göra kulturarvet lättillgängligt för medborgarna på ett pedagogiskt sätt. Kulturarvet tillhör alla och det som är intressant för forskarna torde också var det för andra. Det är också viktigt att det görs tillgängligt för fors- karna/studenterna ute i landet. Inte minst viktigt är att det nå den unga generationen och stimulera deras intresse. Det är också viktigt att påminna om att det i finns en miljon nya svenskar från andra delar av världen som genom digitaliseringen skulle kunna få del av kulturarv. Ett projekt av detta slag befordrar också interaktivitet och själv- ständigt lärande och kan på så sätt bli en del i det livslånga lärandet. Det innebär också möjligheter att utveckla redskap som kan användas inom andra ämnen än de humanistiska och samhällsveten- skapliga. Att finnas på Internet innebär ett synliggörande av och vårt kulturarv internationellt och blir på så sätt också ett led i marknadsföringen av . Det innebär att materialet också måste bli tillgängligt på engelska. Många andra länder har redan genomfört stora digitaliseringsprojekt, så ligger efter trots att vi är en ledande nation när det gäller infrastruktur för IT- användning. Inriktningen bör vara digitalisering av ett urval av objekt ur KB:s egna samlingar. KB är den institution som har den mest kompletta Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering samlingen av svenskt tryck i landet eftersom pliktlagen inneburit att KB samlat det mesta som tryckts för allmän sprid- ning. Till detta kommer bl.a. omfattande äldre samlingar av hand- skrifter, kartor och bilder. Objekt ur andra institutioners (biblio- tek, museer, arkiv och lärosäten) samlingar bör också kunna komma ifråga beroende på vad som ska speglas (en epok, en förete- else etc.) KB har på olika sätt blivit mer öppet och tillgängligt men en digitalisering av det slag som föreslås skulle (tillsammans med förslaget om ett svenskt nätbibliotek) innebära ett stort steg för att öka tillgängligheten till vårt gemensamma kulturarv – för alla i hela landet. För forskare kan det digitaliserade materialet inte alltid ersätta källorna. För viss forskning är det också nödvändigt att se origi- nalen. Det som digitaliseras är med nödvändighet för det mesta ett urval, och kan verka som inspiration för fler att söka källorna. Det är viktigt för både studier och forskning att digitaliseringsarbetet sker under kontrollerade former av betrodda institutioner, som kan säkra en hög kvalitet och materialets autenticitet. Då kan ut- låningen av originalen minskas drastiskt och förslitning och skador minska. Då ökar utsikterna för att också kommande generationer kommer att ha tillgång till dem för sin forskning. 5.7.2Nationell strategi – handlingsplaner för perioden –2016 Strategin innebär att handlingsplaner ska upprättas för en tolvårs- period. Inledningsvis ska de objekt som ska bli föremål för digitali- sering fastställas och ett antal pilotprojekt beslutas. Ett projekt som riktar sig till skolan ska prioriteras. Det övergripande målet för digitaliseringen ska vara att öka tillgängligheten till kulturarvet. Digitaliseringen ska även utnyttjas för att skydda samlingarna så att kommande generationer kan ta del av dem. bör målet vara att en plan upprättas och de organisatoriska formerna för samarbetet fastställs. Förberedelser inför inköp av administrativt system ska ha förberetts. Urval av objekt och Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering digitalisering i liten skala bör påbörjas. En övergripande handlings- plan ska upprättas för den första fyraårsperioden –2008. Denna övergripande plan ska lämnas till regeringen (Utbildnings- departementet) – tillsammans med en detaljplan för – så att KB kan erhålla ett principbeslut av regeringen för den fortsatta planeringen. bör målet vara att detaljplaner för ska upprättas för perioden –2008. Av dessa planer ska även framgå hur arbetet dittills fortskridit. Vidare bör KB rekrytera personal, investera i digitaliseringsutrustning och lokaler, starta ett antal större digitaliseringsprojekt (bl.a. skolprojektet) samt bredda och fördjupa samordningen med andra aktörer. Vid slutet av varje fyraårsperiod ska en utvärdering ske av digi- taliseringen och av hur de digitaliserade samlingarna dittills använts av brukarna – forskare och studenter inom högskolan, lärare och elever inom skolan och allmänheten. 5.7.3Digitalisering – för vem och av vad? Inriktning vid val av projekt Vid urvalet av objekt måste en sammanvägning göras av en rad faktorer göras, nämligen brukarnas behov och hur efterfrågat materialet är, samt hur tillgängligt det är och i vilket tillstånd. Utbildningens och forskningens behov ska stå i centrum. Utgångspunkten för valet av objekt bör vara att det i urvalet ska ingå ett basutbud, en kärna av vårt kulturarv I första hand bör urvalet gälla svenskt material, men även utländskt som berör och svenskarna bör komma ifråga. Vid urvalet bör vidare hänsyn tas till material som rör de nya svenskarna. Svåråtkomliga, efterfrågade och skyddsvärda (dyra och sköra) objekt bör prioriteras. Det kan gälla gamla såväl gamla handskrifter, som nya tidskrifter eller tidningar och enkelt s.k. småtryck. Vid urvalet bör man också tänka på objektens representativa värde och symbolvärde. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Vägledande för val av generella projekt skulle kunna vara följande: De allra äldsta handskrifterna på svenska, t.ex. Västgötalagen Några viktiga bildverk, t.ex. naturvetenskapliga som Palm- struchs Svensk botanik och landskapsskildringar som Suecia Antiqua et Hodierna (som redan är digitaliserad, se avsnitt 5.2.2) Ett antal viktiga svenska författarskap. Ett pilotprojekt för- bereds i samarbete med (se avsnitt 5.5) Ett antal tidningar , där texten görs sökbar så att brukarna får ett (visserligen opålitligt) uppslagsverk till tidens händelser. Några viktiga kulturtidskrifter av kulturellt och historiskt intresse eller massmediernas utveckling från handskrifter till Internet kunde vara andra exempel Material som speglar utvecklingen inom något område som den tar sig uttryck i skrifter och bilder (fotografier, affischer, för- säljningskataloger, reklambroschyrer etc.), t.ex. kvinnornas situation i samhället, folkrörelsernas, partiväsendets, industri- samhällets eller reklamens utveckling. Ljud och rörliga bilder bör inkluderas. Det bör ankomma på be- rörda myndigheter att avgöra vilka objekt etc. som ska prioriteras. Vägledande i detta arbete bör vara vad som framhållits i det före- gående om brukare och urvalskriterier Inledningsvis bör några projekt bedrivas som pilotprojekt för att utveckla effektiva gränssnitt mellan KB:s databaser och olika brukargrupper i hela landet – skolans elever och lärare, universi- tets/högskolors forskare och studenter, bibliotek etc. Mot bakgrund av beskrivningen av skolans behov av digitaliserat material från KB och andra kulturarvsinstitutioner (avsnitt 5.5.1) föreslås ett särskilt projekt för att stimulera barns och ungdomars intresse för vårt gemensamma kulturarv. Introduktionen av vårt rika kulturarv och insatser för att stimulera ungdomars kultur- intresse inklusive intresset för landets kulturinstitutioner är inte minst värdefullt för elever från studieovana hem, elever med in- vandrarbakgrund och de elever som inte bor i närheten av de Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering centrala kulturinstitutionerna och som annars inte får tillgång till det rika kulturarv som finns i KB:s samlingar. Bibliotek och Internet är som nämnts viktiga för eleverna som själva till stor del ska söka sin kunskap och lära sig att kritiskt granska sina källor. Ett samarbete bör inledas mellan KB och skolan för att kartlägga vad som kan vara av intresse för skolan att få tillgång till i digitaliserad form. I på uppdrag av regeringen nämns att det märks en tvekan i ABM-samarbetet på nationell nivå inför den peda- gogiska uppgiften. Ska arkiv, bibliotek och museer enbart till- handahålla material eller ska de spela en aktiv pedagogisk roll i lärandet? skrivs i rapporten. Om detta förordas bör, enligt rap- porten, kontakterna mellan ABM-sektorn och utbildningssektorn stärkas. Även om eleverna har datorvana, så krävs pedagogiska in- satser både från skolan och från de institutioner som tillhandahåller information och kunskap, för att kunskapsbegreppet ska för- verkligas. Det är stor skillnad på information och kunskap. En försöksverksamhet ska startas och ledas av KB där skolan, genom Myndigheten för skolutveckling, bör vara samarbetspartner. Myndigheten för skolutveckling har uppdraget att driva det svenska Skoldatanätet som ska utveckla IT-användningen i skolan. Skoldatanätet fungerar som vägledare och guide för lärare i arbetet att integrera IT i undervisningen, men den indirekta målgruppen är elever. Inom ramen för Skoldatanätet drivs bl.a. Det svenska museifönstret av på uppdrag av Myndigheten för skolutveckling. I myndighetens uppdrag, att främja utvecklingen och genomförandet av den nationella IT-politiken inom skolans område, ingår att utveckla ett strategiskt program för mjuk infra- struktur för informationshantering inom utbildningsområdet. Försöksverksamheten bör vara begränsad och omfattning. Förslag om vad som bör digitaliseras och om pedagogiska insatser för att elever ska kunna tillgodogöra sig materialet bör tas fram. Lärare och elever bör delta och försök göras där skolorna får ta del av vad som finns i arkiven och föreslå vad som kan vara av värde att få tillgång till digitalt. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering KB har som tidigare nämnts kommit långt i sitt arbete med digitali- sering och har tillräckliga ämneskunskaper, nödvändiga infra- strukturella förutsättningar samt de tekniska och administrativa kunskaper och vet vad som behövs för att starta ett mer om- fattande digitaliseringsarbete för att göra samlingarna mer tillgäng- liga (se 5.2.2 och 5.6). Det s.k. utgör en god grund för att snabbt komma igång med digitaliseringsprojekt i större skala. En god grund utgör även den ABM-samverkan som de centrala kulturarvsmyndigheterna tagit initiativ till genom att inrätta ett med start , en början till ABM-centrum. Det måste vara lätt att hitta till och i samlingarna för alla olika målgrupper. Därvid får det nätbibliotek som föreslagits stor betydelse (se avsnitt 7.14). 5.7.5Organisation av arbetet och KB:s roll Huvuddelen av digitaliseringsverksamheten ska enligt direktiven gälla KB:s material. Arbetet ska ske i samarbete mellan berörda brukare och de institutioner vars objekt kan bli aktuella för digi- talisering och andra berörda – myndigheter/institutioner och orga- nisationer. Det gäller ABM-myndigheter, lärosäten som har egna nationellt intressanta gamla samlingar som Lunds och samt några andra lärosäten i landet, Myndigheten för skolutveckling samt skolor. Samarbete bör också sökas med andra berörda, som t.ex. och medieföretag, t.ex. UR/SVT. En bred samverkan är angelägen för att garantera delaktighet, för- ankring och fortvarighet så att verksamheten fortlever i ordinarie former när projekttiden är slut. Det ABM-centrum som in- rättats bör ha en central roll (se avsnitt 5.4). KB ska i enlighet med de planer som upprättats inom myndig- heten ansvara för utformningen av de konkreta handlingsplanerna göra sammanvägningen vid val av objekt upprätta standarder för registrering och indexering i samklang med vad som fastställs internationellt (registrering alltid ska föregå digitalisering) Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering ansvara för samordningen av digitaliseringsarbetet när det gäller svenskt tryck och handskrifter ansvara för det långsiktiga bevarandet göra planen allmänt känd och tillgänglig Samordningen måste vara stark men med decentraliserat ansvar. Ansvaret för digitaliseringsarbetet bör således ligga på den institu- tion som har ansvar för samlingen/objektet. En forskarskola inom biblioteks- och informationsområdet bör understödjas (se vidare kap. 8). I digitaliseringsarbetet skulle studenter och doktorander kunna engageras för olika uppgifter. Exponeringen av kulturhistoriskt värdefullt material och stöld- begärligt material på nätet innebär säkerhetsrisker. Digitalisering innebär att man måste se över rutinerna för tillhandahållande av original. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Kostnader personal och utrustning Urval och hantering av objekt/förlagor Registrering, inläggning i söksystem och Utrustning, licenser, upphovsrätt, lokaler Varav för andra institutioner1 Lagring, permanent tillgänglighet Samverkan, samordning, utbildning2 Förberedelser, genomförande, bevarande Summa kostnader, kkr. Totalt perioden –2016: 1I KB:s samordnande roll bör ingå att fördela medel till de institutioner som kan komma att ingå i projektet med sina objekt. För ändamålet har beräknats sammanlagt –2016. 2Medel för ABM-centrum i fortvarighet. föreslås fokus ligga på digitaliseringsfrågor. Samverkan är inte begränsad till tryck och handskrifter. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Vad får man för pengarna? Med dagens teknik skulle man som ett räkneexempel för få digitaliserat och tillgängligt på Internet 200 böcker, fem tidningars hela utgivning, tio tidskrifters hela ut- givning och 5 000 bilder (fotografier, affischer och småtryck). Med en så omfattande satsning som den föreslagna uppkommer möjlig- heter till rationaliseringar i det fortsatta arbetet. Statliga medel har beräknats enligt följande: (KB, lärosäten, nadsmedel, bidrag från fonder och stiftelser, sponsring etc. Medel ska sökas ur fonder och stiftelser m.fl., såsom: Rådet för högre utbildning Tänkbara sponsorer att kontakta kan vara företag/organisationer med anknytning till digitaliseringsverksamheten och KB:s övriga verksamhet. En modell att föra på tal kunde vara att – i analogi med avsättandet av en procentsats av byggkostnaden till konstnärlig ut- smyckning – avsätta en procentsats på datorinvesteringar. Efter engelsk förebild kan även Adopt a book nämnas. Detta innebär att enskilda, företag, litterära sällskap och andra föreningar erbjuds att adoptera en bok och bidra med en summa för digitali- Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering seringen av denna. Eventuellt kunde detta vara något för KB:s vän- förening . Ytterligare en modell kunde vara den som användes när tak skulle läggas – var och en erbjöds att bi- dra till detta. Kontakter med fonder, stiftelser och sponsorer bör tas . Utgångspunkten är att i likhet med andra länder ska starta ett mer omfattande digitaliseringsarbete för att göra Kulturarvet tillgängligt för fler – såväl forskare som för studerande på olika nivåer. Eftersom det digitaliserade materialet ska göras tillgängligt på Internet blir det också tillgängligt för allmänheten. Arbetet är ett led i bevarandet av det svenska kulturarvet. För att detta arbete inte ytterligare ska fördröjas bör KB ges för- utsättningar för att i samarbete med andra ABM-myndigheter m.fl. påbörja planeringen av digitaliseringsarbetet. KB bör lämna in en övergripande plan för perioden –2008 samt en detaljplan . bör myndigheternas egna medel kunna användas. Detta år bör, förutom åt planering m.m. (se även 5.7.2), kunna ägnas åt att söka andra finansieringskällor, sponsorer och tillfälliga bidrag. En förutsätt- ning för att detta ska lyckas är att regeringen fattar ett principbe- slut om att ett digitaliseringsarbete ska starta. bör särskilda medel utgå för den fortsatta plane- ringen. De fyraåriga planerna bör kunna börja omsättas i praktisk handling .