sou · GRB3121d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Till detta för- ändringsperspektiv kommer att många av SI:s medarbetare avgår med pension –2007. De förändringar av SI:s uppdrag som föreslås innebär att insti- tutets anslagsstruktur förenklas. Utgångspunkten ska vara att myndigheten får ett förvaltningsanslag och ett verksamhetsanslag. Vid större och långsiktiga externa uppdrag ska medel för tidsbe- 1 , PM om Svenska Institutets kultursatsningar. Cogs & Links 2003. gränsade personalförstärkningar och administration inräknas i uppdragen. , med sitt starka varumärke, sina väletablerade nätverk och sin betydande internationella kompetens, stärks för de viktiga Sverigefrämjande uppgifterna. Bidragshanteringen flyttas till andra organ. Arbetsfördelningen mellan berörda institutioner blir mera ändamålsenlig och verksamheten effektiviseras. Iku för- ordar att institutet får en tydlig kärnverksamhet, som också för- enklar och klargör ansvarsfördelningen i bidragsgivning och ut- landsverksamhet. Institutets profil blir tydligare om ansvaret för utbildnings- och forskningssamarbete flyttas till annan myndighet. Det skulle också medföra en rationaliseringseffekt, som skulle kunna komma det internationella kulturutbytet till godo. SI:s roll som hemmabas för utlandsmyndigheterna inom kultur- och samhällsområdena befästs. Institutet får ett tydligt uppdrag att betjäna ambassaderna och utlandsinstituten. Dess fortsatta ansvar för Sverigeinformation samt besöksprogram ligger också nära ut- landsmyndigheternas roll inom samhällsinformation och kun- skapsutbyte. Utlandsmyndigheterna, internationella kultur- och forskningsinstitut och svensklektorerna får en tydlig informationsförmedlare och samarbetspart på hemmaplan. SI:s bokhandel går med förlust. De flesta större bokhandlar i (och andra städer) för Sverigelitte- ratur på engelska och andra språk i sitt sortiment; flera har därtill betydande e-handel. Iku förordar att SI lägger ned verksamheten och ingår avtal med lämplig bokhandel, så att bl.a. ut- landsmyndigheternas behov av relevant material kan tillgodoses även i fortsättningen. Iku föreslår att ett centrum, kallat Internationellt litteraturcentrum, inrättas för stöd och främjande av svensk litteratur. SI:s nuvarande ansvar för stöd till översättningar och främjande av svensk litteratur i utlandet överförs till . rådet bildas ett internationellt litteraturcentrum för stöd till över- sättningar samt främjande av svensk litteraturs närvaro utomlands. En mindre styrelse utses av styrelsen för i samråd med SI. Stor vikt läggs vid den utåtriktade verksamheten; här- igenom uppnås en större slagkraft i de svenska utlandskontakterna på området. Informationen samlas och blir mera effektiv, och exporten av svensk litteratur främjas. Ett nära samarbete med bokförlag och författare förutsätts. och respektive organisationer för litteraturfrämjande kan här tjäna som förebild. Skäl till förslaget: Svenska institutets och Statens kulturråds verksamheter inom litte- raturområdet är näraliggande. Båda har behov av större resurser. Svenska institutets främjande av svensk litteratur i utlandet är mycket uppskattad och erkänd men har mindre resurser i jäm- förelse med exempelvis sin motsvarighet i de nordiska grann- länderna. Att samla de statliga åtgärderna i en myndighet gör det möjligt att bättre utnyttja kompetensen och resurserna. Iku föreslår att: en fristående anslagsfond, benämnd Internationella kultur- fonden, inrättas inom (se ovan 16.2) ett fristående centrum för översättningar och främjande i ut- landet av svensk litteratur, benämnt Internationellt litteratur- centrum, inrättas inom (se ovan 16.4) får det kulturpolitiska samordningsansvaret för den internationella kulturverksamheten. Ansvaret inklude- rar bl.a. att samla och sprida information kring svenska och ut- ländska finansiärer av internationellt kulturutbyte; att följa och vid behov stödja utvecklingen av nätverk inom kulturområdet; att tillse att Kulturnät () kan utnyttjas utanför landets gränser; samt att ansvara för att årliga ut- värderingar av de statliga internationella kultursatsningarna görs den del av Sidas uppdrag till som avser institutioners och gruppers kulturutbyte överförs till blir sammankallande organ för löpande sam- råd på myndighetsnivå om internationell kulturverksamhet tillsammans med , uni- versitet och högskolor medverkar till att utbildning i inter- nationell kulturmanagement byggs upp. Utbildningen ska ge kompetens för arbete i såväl i-länder som samt på myndigheter och institutioner i stärker sin internationella kompetens inom hela myndigheten och i syfte att inrätta en internationell enhet löpande informerar utlandsmyndigheterna om sin internationella bidragsgivning ska i den internationella bidragsgivningen öka flexibiliteten genom omprioritering. Det ska integrera stöd till internationell verksamhet inom ordinarie bidragsgivning. Exempel- vis ska ändra sina anslagsbestämmelser så att bi- drag till fria grupper även kan avse internationell verksamhet. Årliga anslag till internationella kulturorganisationer fördelas som av . I anslagen bör medel för del- tagande i internationella kongresser, konferenser och seminarier inkluderas. Iku förutsätter att genomför omprio- riteringar och förändrar bidragsstrukturen med syfte att uppnå ökad rörlighet. ska samråda med Internationella kulturfonden för en ändamålsenlig löpande ansvarsfördelning. Den arbetsfördelning som föreslagits mellan och förutsätter ett nära samarbete mellan myn- digheterna. En samlokalisering skulle medföra betydande fördelar för kunskapsutbyte och resursutnyttjande. kan även en administrativ sammanslagning av myndigheterna komma att visa sig fördelaktig. Den nya roll som kommer att spela kräver en översyn av hela organisationen. Rådet har mycket begränsad kom- petens för internationellt arbete, varför en avsevärd kompetenshöj- ning kommer att bli nödvändig för att myndigheten ska kunna ta det ökade internationella ansvar som krävs. Det är angeläget att de internationella kulturinstituten i kan ingå i nätverket internationella kultur- och forsknings- I sin roll som bidragsgivare till instituten föreslås medverka till att detta kan realiseras. Ett ökat internationellt kulturutbyte kräver att det kulturpolitiska ansvaret förtydligas och förstärks. Som ett led i detta får ett förstärkt internationellt uppdrag och en aktiv inter- nationell roll. En tydligare arbets- och ansvarsfördelning i för- hållande till uppnås. Iku föreslår att: roll för det internationella utbytet för- stärks. Nämnden ska ha ett samlat ansvar för ett ökat interna- tionellt utbyte, utgående från de konstnärliga utövarnas villkor och initiativ ska vara den centrala instans som stödjer enskilda konstnärers närvaro och verksamhet utomlands. Nämnden ska informera berörda utlandsmyndigheter om ut- fallet av bidragsgivningen får i uppdrag att föreslå lämpliga former för internationellt utbyte efter förebild av IASPIS med inriktning på: musik (tonsättare och musiker) arkitektur, form och design (arkitekter, formgivare och konsthantverkare) scenkonst (skådespelare, regissörer, scenografer, dansare och koreografer) litteratur (författare och översättare) Nämnden via IASPIS och AIRIS-bidrag utvecklar sitt stöd till utbyte och samarbete mellan svenska och utländska konstnärer, och att de regionala ateljéprogrammen utvecklas i samverkan med värdkommunerna övertar det uppdrag från Sida som haft att fördela mindre bidrag till konstnärsutbyte med utvecklingsländer i samverkan med utökar sin kunskapsförmedling, sin rådgivning vid internationellt konstnärsutbyte och sin medverkan i utbildnings- och kompe- tensfrågor ansvarar för utländska besök inom bild- och formområdet även fortsättningsvis fördelar bidrag till kortfilmares deltagande i festivaler i utlandet behåller ansvaret för i . bör ges i uppdrag att öka övriga kulturinstitutioners engagemang i i syfte att säkerställa en långsiktig ekonomisk bas för verksamheten förstärks med medel motsvarande en (1) tjänst, för ökad internationell verksamhet löpande informerar utlandsmyndigheterna om sin internationella bidragsgivning föreslås enligt ovan få i uppdrag att med IAS- PIS som förebild, utforma kostnadsberäknade förslag till utbytes- verksamhet inom olika områden. Förslagen bör utarbetas till- sammans med lämpliga samarbetspartner såsom t.ex. Rikskonser- ter, Svensk Form, , , , Författarfonden och eventuellt olika författar- och översättarcentra i landet. har, med tyngdpunkt på bildkonstområdet, utvecklat den internationella utbytesverksamheten IASPIS (Inter- national Artists Studio Program in ), grundad på konst- närernas egna behov. Bildkonstnärsfonden och nämndens arbets- grupp för teater-, dans- och filmkonstnärer har därför omfördelat sina resurser för att kunna möta behoven. Verksamheten har haft stor betydelse för bildkonsten i och för den svenska konstens ställning utomlands. Det är angeläget att förstärka och utvidga nämndens ansvar för det internationella konstnärsutbytet och att pröva IASPIS-modellen inom flera konstområden. 16.7.1Sveriges internationella kultur- och forskningsinstitut Iku föreslår inrättandet av ett nätverk kallat internationella kultur- och forskningsinstitut. I nätverket ska följande institutioner ingå: Svenskhemmet i , utanför , Centre Culturel Suédois i , i och de s.k. Medelhavsinstituten (alltså Svenska institu- tet i , i och i med stiftelsen på ). Härtill kommer Öster- sjöns författar- och översättarcentrum, Baltic Art Center och internationella tonsättarcentrum. Efterhand kan även andra institut komma att fogas till denna grupp. Varje institut behåller sin huvudman, målsättning och organisa- tion men presenteras tillsammans, med en för nätverket specifik logotyp och webbportal. Instituten får ett gemensamt uppdrag att inom ramen för sina stadgar/instruktioner främja svenskt kulturut- byte men behåller i övrigt sina nuvarande inriktningar. Svenska in- stitutet (SI) får till uppgift att stödja nätverket. Uppdragen till instituten kan sammanfattas enligt följande: att främja kulturutbytet mellan värdlandet och genom programverksamhet, företrädesvis fördelad över året att tillhandahålla Sverigeinformation som ett komplement till svensk utlandsmyndighet att inom kulturutbytet också utveckla samarbetet med svenska utlandsmyndigheter i värdlandet, i målsättning att uppnå synergieffekter och viss ansvarfördelning att framstå som pro-aktivt inom kulturens område och sträva efter att bli en känd aktör i värdlandet genom en genomtänkt informationsstrategi riktad mot allmänhet, kulturliv och media i samarbete med , , utlands- myndigheterna i värdlandet m.fl. att utnyttja IT för att utveckla en attraktiv lokal webbplats, arbeta med e-post och e- nyhetsbrev etc. De tre forskningsinstituten (i , och ) har en gemensam administration i . Om även andra institut betjä- nas av denna administration kan samordningsvinster uppnås. För de internationella kulturinstituten i får särskilt upp- drag utformas, med hänsyn till deras geografiska och organisato- riska hemvist. Dessa utgör en betydelsefull del i det internationella konstnärsbaserade utbytet, och det är viktigt att tar ett fortsatt ansvar för detta. Trots att instituten etablerat sig interna- tionellt är deras finansiering osäker. Svenska institutets ansvar för stöd till interna- kultur- och forskningsinstitut ska innefatta att: skapa och underhålla nätverkets gemensamma webbportal (länkad till Kulturnät ) ta fram en för nätverket gemensam logotyp producera informationsmaterial om internationella kultur- och forskningsinstitut på lämpliga språk skapa och tillhandahålla en plattform för Sverigeinformation som ska kunna placeras vid varje institut (t.ex. en mon- ter/bokhylla, tidskriftställ) tillhandahålla Sverigeinformation till instituten på samma sätt som man arbetar gentemot utlandsmyndigheterna De berörda instituten sorterar under , och , och har olika uppdrag och organi- sationsformer. Två (och ) arbetar huvudsakligen med forskning inom antikens kultur- och samhällsliv, andra är inriktade på ett brett utbyte i samhälls- och kulturfrågor eller kulturfräm- jande. De flesta instituten är relativt okända för svensk allmänhet och för svenskt kulturliv. I flera fall är de alltför lite kända också bland allmänheten i värdlandet. Med tanke på de avsevärda medel som tas i anspråk för att finansiera instituten borde deras profil höjas, såväl inom som i utlandet, och samarbetet mellan dem öka. Genom att ett gemensamt nätverk bildas kan de till- sammans spela en vital roll i internationella kultur- och forskningsutbyte, samt dessutom få en stark Sverigefrämjande be- tydelse. En annan fördel med denna organisation är att vissa sam- ordningsvinster kan göras i och med att instituten får en gemensam stödfunktion hos . Den finska modellen med fri- stående men samverkande institut kan tjäna som en förebild i detta avseende. 16.7.2Centre Culturel Suédois (CCS) Iku anser att CCS: ska vara och svenskt kulturlivs främsta plattform i utlandet för internationellt kulturutbyte genom fortsatt upprätthållande av höga kvalitetskrav ska värna sin trovärdighet inom svenskt och franskt kulturliv aktivt ska verka inom franskt kulturliv i hela samt i det internationella kulturlivet i , och söka samarbete med olika konstnärer och kulturinstitutioner till förmån för ett vidgat och fördjupat internationellt utbyte ska utveckla möjligheterna att erbjuda en plattform för kontak- terna mellan och också inom sektorerna ut- bildning och forskning ska vara en central och aktiv part i samarbetet med ambassaden och med andra svenska institutioner beträffande kulturella evenemang, strategisk planering av verksamhet och inriktning och kontakter över hela i sin verksamhet ska erbjuda rum för såväl smalare som bredare kulturyttringar ska ha kompetens att samarbeta med olika sponsorer och ut- veckla kontaktytorna med t.ex. näringslivet för att möjliggöra breddad verksamhet ska utnyttja den senaste informationsteknologin och professio- nell marknadsföring i sitt utåtriktade arbete ska ha värdlandets invånare och kulturliv som främsta mål- grupp. Dock bör verksamheten göras känd också i , bl.a. för att värna om att kontaktytorna hemåt vidgas aktivt ska söka nya målgrupper i genom att erbjuda en bred och attraktiv programverksamhet Iku föreslår att: CCS förblir en enhet inom () men med egen styrelse, utsedd av styrelsen för SI UD i sitt regleringsbrev för SI upprättar en särskild anslagspost för CCS, i vilken kulturcentrets ställning tydliggörs SI och tillsammans arbetar för en skynd- sam och allmän förbättring av lokalerna, vilka till stor del är slitna och delvis underutnyttjade de s.k. Tessininstitutets samlingar med tillhörande bibliotek ses över beträffande placering och presentation delar av specialsamlingen av konstlitteratur i första hand för- delas till Bibliothèque Nordique i den allmänna boksamlingen, referensbiblioteket, i lämpliga delar övertas av Bibliothèque Nordique CCS söker andra lokaler för sitt arkivmaterial hyrorna för gästlägenheterna höjs generellt. Hyresgästerna bör i ökad utsträckning engageras i verksamheten tillämpliga utrymmen ska kunna hyras ut för externa ändamål. En samordning mellan CCS och IASPIS kan eventuellt ut- vecklas vad gäller dessa utrymmen en personalplan görs upp, där hänsyn tas till behov av kreativa insatser och projektledning. Huruvida den nuvarande persona- lens kompetens tillgodoser de nya behoven bör be- dömas Förutom att bereda plats för spetskompetens bör CCS också kunna ge utrymme åt ej redan etablerade unga kulturutövare och forskare. Det vore därtill av intresse att se över möjligheterna till gäst- tjänstgöring vid CCS av tjänstemän vid svenska och franska kulturinstitutioner. Tjänsterna skulle lämpligen finansieras av den egna institutionen, men vara underställda direktören för CCS. Tanken vore att ytterligare fördjupa kontakterna mellan professio- nella miljöer i respektive land och att bidra till interna- tionaliseringen av svenska institutioner, eventuellt genom en rote- rande turordning för tjänstetillsättning vid CCS. Skäl till förslaget: CCS är enda renodlade kulturhus i utlandet. Det erbjuder en mycket bred verksamhet som återspeglar svensk kultur och stimulerar till utbyte mellan och . Verksamheten är betydelsefull för svenskt kulturliv som helhet och vänder sig dessutom till andra områden, såsom utbildning och forskning. CCS utgör också ett forum för vetenskapligt utbyte mellan de båda länderna. I uppfattas CCS som ett av de ledande kulturhusen i landet. Det ingår även i ett internationellt nätverk av kulturhus, med betydande samarbete. utredning om CCS framtid ger ett entydigt besked om att CCS spelar en viktig roll för utbytet mellan svensk och fransk kultur och forskning. CCS verksamhet har genomgått en betydande breddning , med inslag av kulturfrämjande insatser, ett utveck- lat och växande samarbete med kommersiella kulturella intressen (de s.k. upplevelseindustrierna) och ett utvidgat samspel med näringslivet för att finna kompletterande former för finansiering av kärnverksamheten. CCS roll inom behöver stärkas. Iku föreslår att UD skapar en särskild anslagspost för CCS i regleringsbrevet till SI, vidare att CCS får en egen styrelse med för- ankring i både svenskt och franskt kulturliv. Iku föreslår att: ökad flexibilitet eftersträvas beträffande såväl placering av kulturrådstjänsterna som anställningsperiodens längd ungefär hälften av kulturrådstjänsterna ska vara rörliga och kunna sättas in för begränsade perioder i länder där särskilda insatser behövs den föreslagna interdepartementala samrådsfunktionen (se ovan 16.1) lägger förslag till hur kulturrådstjänsterna ska för- delas. Chefen för i är anmäld som kulturråd vid ambassaden och bör på praktiska grunder inräknas i gruppen av kulturråd. Kulturråden ska ha en bred kompetens inom svenskt kulturliv men också vara väl förtrogna med tjänstgöringslandet och dess språk före anställningen. De ska vidare ha erfarenhet av utåtriktad uppsökande verksamhet samt vara pro-aktiva och operativa. Social kompetens och förmåga att skapa, utveckla och bevara nätverk är avgörande. Kulturrådens uppgifter måste förtydligas (se bil. Vidare bör tillträdande råd ha dokumenterad utbildning eller någon erfarenhet av informationsverksamhet, ekonomisk redovisning och utvärde- ring, marknadsföring eller projektledning. Därtill kommer känne- dom om regler för offentlig upphandling vid svensk utlandsmyn- dighet och om sponsring. Kulturråden ska arbeta efter en långsiktig () och över- gripande strategi, med såväl kultur- som Sverigefrämjande syfte. I strategin ska det svenska kulturlivets behov av vidgade och för- djupade kontakter med tjänstgöringslandet beaktas, såväl som det omvända förhållandet. Strategin ska utarbetas och stämmas av med , , , , utlandsmyndigheten, den eventuelle företräda- ren och i förekommande fall med Sida. Kulturråden ska regel- bundet inkomma till berörda departement och institutioner med skriftlig problem- och åtgärdsfokuserad rapportering om sin verk- samhet samt om för relevant utveckling inom kulturom- rådet i tjänstgöringslandet. Kulturråden ska före stationeringen praktisera vid lämpligt departement eller myndighet (företrädesvis och ) och genomgå ett brett besöksprogram vid viktiga kulturinstitutioner. Tjänstgöringen ska avslutas med en noggrann överlämning till efterträdare, inklusive skriftlig samman- ställning av verksamhet och kontaktytor. Iku föreslår att: kultursamarbetet med fattiga länder förstärks Sidas bidrag till det internationella kulturutbytet utformas enligt de riktlinjer för biståndsverksamheten som föreslagits i Regeringens proposition Gemensamt ansvar: politik för global utveckling (2002/03:122) Kultursamarbetet med fattiga länder involverar ett 30-tal svenska kulturinstitutioner och organisationer. Arbetet har bidragit till att internationalisera det svenska samhället och genererat betydande goodwill hos FN, andra givare och i de mottagande länderna. Det har också medfört ett omfattande kulturutbyte, som dels handläggs inom respektive svensk samarbetsorganisation och dels genom . För att stärka den internationella kunskapen och förmågan har Sida inrättat fortbildningskurser i internationella frågor för de svenska institutionerna. Kultur har i ökande grad kommit att framträda som en viktig faktor inom förändrings- och utvecklingsarbete i biståndsländer, både som en del av ländernas fattigdomsbekämpning och demo- kratiutveckling och i sin egen rätt. Iku noterar att Sida ger bety- dande stöd till kulturverksamhet och kulturutbyte utifrån en mångdimensionell fattigdomsanalys. Det innebär ett erkännande av att kultursamarbete i olika former skapar visioner, uttryck, debatter och mötesplatser, vilka alla är förutsättningar för samhällsföränd- ring. Även svenska institutioner och kulturliv utvecklas i den dynamik som uppstår i kulturmötet. En fortsatt och fördjupad satsning på kulturutbyte med fattiga länder är ur detta perspektiv angelägen för alla parter. Sida bör fortsatt kommunicera och informera om det svenska kultursamarbetet i utvecklingsländer för att goodwill och kunskap inte ska gå förlorad. Det är likaså viktigt att de kunskaper och erfarenheter som förvärvas i kulturutbytet med utvecklingsländer återförs till svenskt kulturliv, institutioner och myndigheter. Sida bör självklart ingå i det samarbete mellan kulturinstitutioner och den samordning av insatser som utredningen förordar. Eftersom Iku även förordar att Svenska institutets bidrags- givning skall upphöra, och överföras till andra institutioner, före- slås de avtal Sida ingått med SI om bidragsgivning för kulturutbyte med utvecklingsländer föras till respektive . Iku förordar av samma anledning att UD upp- drar åt Sida att hantera de demokratiinsatser i och ut- vecklingsländer som tidigare legat på SI. Iku föreslår att: Rikskonserter behåller nuvarande ansvar för internationell verksamhet inom musikområdet Rikskonserter även framgent bistår som musikproducent i statsceremoniella sammanhang såväl i som i utlandet Rikskonserter medverkar i uppdrag att pröva IASPIS-formen för konstnärsutbyte på musikområdet och inkomma med förslag till finansiering till Kulturdeparte- mentet Rikskonserter bedriver en betydande internationell verksamhet. Det är angeläget att denna fortsätter och kan utvecklas. Riks- konserter kan säkerställa (och utöka) denna verksamhet genom att ansöka om bidrag från Internationella kulturfonden för större internationella projekt. Iku föreslår att Export Music förstärks med medel mot- svarande en (1) tjänst. Pop och rock är musikgenrer inom vilken har nått stora internationella framgångar. Det är angeläget att landet bibehåller sin position. Detta förutsätter ett stöd framförallt till de artister som inte hunnit etablera sig internationellt. Export Music utför med små resurser ett förtjänstfullt och efterfrågat internationellt arbete för att främja framför allt svensk populärmusik. Det stöd som ExMS kan erbjuda är viktigt i övergångsfasen mellan nationell och internationell verksamhet för utövarna. Den möjliggör också för många mindre men kvalitativt framstående aktörer som inte har egna stora skivbolag bakom sig att delta. ExMS, som saknar verksamhetsbidrag, skulle i och med denna resursförstärkning få bättre möjligheter till en permanent främjandeverksamhet. har det övergripande filmpolitiska ansvaret och är den centrala främjaren av svensk filmexport. Iku föreslår att: SFI och () gemensamt finner former för hantering av internationell filmdistribution så att såväl SI:s service till utlandsmyndigheterna som SFI:s internationella verksamhet tillgodoses Film har en viktig ställning inom det internationella kultursam- arbetet. Filmverksamhet är dessutom i högsta grad internationell i sig själv: mycket få filmprojekt är alltigenom svenska, då det ofta krävs utländska samarbetspartners för att realisera ett projekt. Till- sammans med filmkonstens kommersiella särart ställer dessa för- hållanden krav på särskilda insatser, långsiktighet och nya verktyg.