sou · GRB315d1 · 2004-01-01 00:00:00 — För att lära sig hantera ett text- och/eller ljudbaserat läromedel/hjälpmedel, som reducerar eller underlättar läsnings- momenten, krävs det ofta att man tar del av olika textbaserade instruktioner. Det krävs därför kunskap och stöd i omgivningen. IKT och dess betydelse För barn, ungdomar och vuxna med rörelsehinder är datorn en mycket viktig utrustning. Med hjälp av exempelvis kontakt- styrning, huvudstyrning eller röststyrning kan personer med ytterst begränsad rörlighet eller muskelfunktion styra en dator. För många rörelsehindrade är därför IKT-baserade läromedel det enda som är praktiskt användbart. Fullt tillgängliga läromedel som kan användas direkt av eleven själv ökar självständigheten och minskar beroendet av praktisk hjälp från omgivningen. För personer med begåvningshinder krävs speciella insatser i form av anpassade instruktioner, lättläst text, tydliga och förenklade för- klaringar utifrån det individuella begåvningshindret. Genom sådana anpassningar erbjuder IKT avsevärda förbättringar och ökad livs- kvalitet. Användandet av datorer och IT hjälpmedel i undervisningen kräver liksom vid användning av traditionella läromedel att lärare och handledare har tillräckliga kunskaper och stöd för att kunna vara en god resurs i den individualiserade färdighetsträningen. Det råder ingen större brist på bra pedagogisk programvara utan snarare på utbildning, information, handledning och stöd nära elever som behöver det för sin inlärning. När det gäller elever med utvecklingsstörning måste man reflektera över om det innehåll som läromedlet förmedlar är användbart och går att tillämpa. Det är viktigt att skolan ger möjlighet att få träna mot funktionella mål inför ett självständigt liv. Läromedel, utrustning och hjälpmedel måste därför användas i förening och brukas både i och utanför skolan. Först då blir de verkligt betydelsefulla för denna elevgrupp. 5.2Handikappgruppernas syn på IKT Allmänt konstaterar företrädare för handikapporganisationerna att Internet är ett bra hjälpmedel, men att det krävs snabba och kraft- fulla datorer. är det ofta överbelastning på skolornas datorer och när fel uppstår finns det sällan någon som kan åtgärda det. IKT och dess betydelse Bärbar dator underlättar mycket för eleven, men det är relativt få elever som har tillgång till en sådan i skolan. Talsyntes är ett bra hjälpmedel för den som har lässvårigheter men saknas vanligtvis också i skolornas utrustning. Inlästa böcker exempelvis på CD- är bra, men eleverna har sällan tillgång till rätt utrustning. Således förefaller det inte råda någon brist på lämplig IKT-teknik. Tvärtom beskriver handikapporganisationerna i positiva ordalag de möjligheter som den nya tekniken skapar för funktionshindrade i olika lärsituationer. Problemet ligger snarare i att utbildnings- anordnarna sällan har rätt teknisk utrustning samt uppvisar begränsade kunskaper i att nyttja den man har. Vissa synpunkter finns också på att den nya pedagogiska miljön med mycket grupparbete, gruppdiskussioner och stor rörlighet i klassrummet förefaller vara högljudd och ostrukturerad och kan vara ett hinder för funktionshindrade att delta aktivt. I det följande redovisar jag översiktligt de specifika synpunkter respektive organisation som deltagit i utredningsarbetet har pre- senterat på området IKT i förhållande till läromedel och funktions- hinder. Organisationerna svarar själv för faktauppgifterna. () menar att det i en pedagogisk miljö är viktigt med välutbildade lärare. En lugn miljö är ett krav och eleven måste få hjälp att planera och avgränsa mate- rialet. Läromedel skall finnas på skolorna i olika varianter så att eleven kan välja inlärningssätt. Alla frågor som rör läs- och skrivsvårigheter bör samordnas till en enda myndighet. Dit skall såväl elever, föräldrar som skol- personal kunna vända sig. Enligt med Läs- och skriv- svårigheter (FMLS) är det viktigt att satsningar på IKT special- anpassas för de behov de enskilda eleverna har. Man pekar på att det krävs en helhetssyn som innefattar undervisning, läromedel och hjälpmedel. Redan vid planeringen måste hänsyn tas till elevens förutsättning att tillgodogöra sig läromedlet. FMLS har tillsam- mans med tagit fram en kravspecifikation på framtidens läromedel. Läsplattor, talsynteser, skanner, skanner- pennor, separata rättstavningsprogram, taligenkänning etc. är utrustning och hjälpmedel som skapar möjligheter för eleven att tillgodogöra sig sitt läromedel. För personer med begåvningshinder krävs enligt , ungdomar och vuxna alltid speciella insatser i form av anpassade instruktioner, lättläst text, en förtyd- IKT och dess betydelse ligad och förenklad förklaring utifrån det individuella begåvnings- hindret osv. för att världen, och då även IT världen, ska fungera. Om man kan erbjuda en sådan anpassning innebär IKT naturligtvis även för denna grupp avsevärda förbättringar och ökad livskvalitet. Är en handdator, som kan tas med utanför skolan, läromedel eller hjälpmedel? Vem ansvarar för att de program eleven har på datorn i skolan, exempelvis bild på sedlar istället för siffror när man tränar matematik, också kan användas i klädbutiken? Hur ska skolan bli en skola för livet där man får träna mot funktionella mål inför ett självständigt liv? menar att IKT-utvecklingen är positiv för hörselskadade förutsatt att auditiva moment finns i skriven form, är visuella eller går att läsa. Den nya pedagogiska miljön i kombination med stora undervisningsgrupper innebär svårigheter för hörselskadade. () har i sin årsrapport Många syns inte men finns ändå redovisat att sär- skilt individualintegrerade hörselskadade elever är utsatta i dagens skola. Att inte höra eller ständigt vara osäker på om man har hört rätt skapar grogrund för utanförskap och mobbning. I många fall är läromedel på dator det enda som är användbart. Det anser barn och ungdomar. Svårigheten ligger i att det rådande systemet i landets skolor är uppbyggt kring pappersböcker, lösa blad och skrivböcker. I den mån läromedel görs tillgängliga på dator sker det ofta i sista stund genom läraren som kopierar boken eller sidan till ett digitalt format och lägger in resultatet i en dator. Ur elevens perspektiv blir det lätt en störande belastning för skolans lärare som måste göra extra arbete. Otillgängliga läromedel är diskriminering. Det tar att förändra rådande rutiner och arbetssätt. pekar på att IKT-baserade läromedel kan utvecklas ytterligare och bli bättre redskap för ett livslångt lärande. Digital lagring av läromedel för snabbsökning av rörliga bilder i strukturell pedagogisk miljö kan utvecklas för olika medier, exempelvis Internet. Möjligheten att nyttja IKT används i mindre omfattning bl.a. beroende på behovet av speciell pedagogik/metodik, bristande teknisk kompetens, otillräcklig handledning samt brist på anpas- sade datorarbetsplatser. För synskadade barn har IKT betytt mycket. Enligt gör de flesta allt sitt skolarbete på datorn, läromedlen som exempelvis matematikböcker, textböcker i engelska och IKT och dess betydelse orienteringsämnen finns i datorn. Lärare skickar e-post, veckobrev och hemuppgifter till eleven. kunde seende och syn- skadade elever som använde punktskrift inte ta del av varandras texter. När de flesta elever använder datorn för bearbetning av text kan alla läsa varandras texter oavsett vilka medier som används. Det underlättar samarbetet mellan eleverna och leder till högre grad av delaktighet i undervisningen för elever med synskada. Landstingens syncentraler och Specialpedagogiska institutets datapedagoger har enligt SRF ett stort ansvar för att elever med synskada lär sig hantera datorn med anpassningar som ett effektivt hjälpmedel. Det är ett extra men nödvändigt moment att lära sig använda datoranpassningen för att klara skolarbetet. Unga Synskadade anser att för gruppen synskadade är IKT centralt vad gäller att tillgodogöra sig information såväl i undervis- ningssituationen som i det övriga livet. Ökade inslag av IKT i pedagogiken gynnar elever med synskador. En ny pedagogisk miljö kräver kompetensutveckling bland lärarna. Datorn, datorbaserade och tekniskt avancerade hjälpmedel är viktiga. Datorbaserad information är lättillgänglig, snabb och åtkomlig och gör det lätt för den synskadade personen att ta del och förmedla till seende. Läromedel baserade på Design för alla bör kunna leda till färre specialanpassningar . Önskvärt vore om en central Internetbaserad läromedelsbank skulle kunna fungera som portal för exempelvis och Specialpedagogiska institutets hemsidor. En sådan bank förutsätter att den förmedlas kunskap om den och att det utvecklas klara standarder för sökning, presentation, beställning och distribution. De produkter som används kommer att utvecklas och förfinas. Vid sidan av dessa är nya produkter på väg och har börjat användas. Till produkterna kommer tjänster och andra mervärden att kopplas. Inom bl.a. nedanstående områden kan en utveckling av produkter och tjänster förväntas. Multimediaproduktion med digital- och videokamera. Videokonferenser, projektplatser och e-post. Standardiserade format t.ex. med XML (Extensible Markup Language) för att lätt finna och koppla information och kunskap till nya läromedel. IKT och dess betydelse Gemensamma databaser och arkiv för bild, text, ljud och film. Distansundervisning med olika virtuella nätverk och mötes- platser. Mervärdestjänster – exempelvis förlag som tillsammans med sina läromedel erbjuder kontakter med ämnesexperter, forskare etc. Virtuella taktila tredimensionella läromedel (utvecklas av bl.a. Certec). DAISY-läsare (datorbaserad mjukvara för digitala talböcker). Text- och bildtelefoni blir en del av datorn. Databaserat lek- och lärmaterial. Touchboard för avkänning av taktila kartor och bilder. Mobil och trådlös kommunikation. Distribution och stöd via Internet. 5.4Framtidens användning av IKT Under utredningsarbetet har jag genom förfrågningar hos och samtal med producenter, författare och andra aktörer bildat mig en uppfattning om vilka förväntningar och förutsägelser som finns kring den framtida IKT-baserade läromedelsutvecklingen. Som underlag finns också den sammanställning gjort från olika hearings och djupintervjuer. Bland producenter inom läromedelssektorn pågår ett gemensamt arbete för att utveckla nya produktionsmetoder för anpassning av förlagsutgivet material. Syftet är att åstadkomma en snabb och kostnadseffektiv produktion. Utifrån ett generellt och väl definierat grundformat genereras olika typer av anpassningar vilket ökar möjligheten för studerande att få ett läromedel via ett medium som passar just henne eller honom. En förutsättning för detta arbete är att fler förlag och andra pro- ducenter av läromedel ser möjligheten i att från början tänka i banor av samordnad publicering av material i parallella digitala och tryckta format samt att nyttja, anpassa sig till och gå i spetsen för framväxande internationella standarder för tillgänglig publicering som exempelvis W3C/WAI1 och DAISY2. Det är vidare viktigt att 1 W3C/, internationell standard of /Web Accessibility Initiative. 2 DAISY-format (). IKT och dess betydelse läromedlet görs tillgängligt och att presentation av material utgår ifrån funktionshindrades behov vad gäller inlärningsstil, studie- situation, språklig nivå etc. IKT kan med fördel användas för att producera interaktiva teckenspråkiga läromedel. Interaktiviteten i dessa läromedel har varit mycket begränsad eftersom produktionen huvud- sakligen skett i VHS-format. finns teknik och metoder för att, utan större ekonomiska investeringar eller mycket djupa tekniska specialkunskaper, producera interaktiva läromedel på och Internet. Utvecklingen av denna produktionsteknik bör förankras i de tre grundpelarna teknik, design och didaktik. Dessa basfaktorer måste integreras och utvecklas till- sammans. Utvecklingen av IKT gör att också kommer att ersättas av andra och bättre medier. Det kommer framöver att finnas behov av att utveckla basläromedel eller studiematerial med mer eller mindre fast struktur och som till form och innehåll är kända av läraren innan utbildningen startar. Sådana strukturerade läromedel kan distribueras via Internet on-line eller genom att eleven/läraren överför materialet till sin hårddisk. Användningen av Internet för s.k. streaming video (digitalt överförda rörliga bilder och ljud) kommer att få ökad betydelse för de målgrupper vars utrustning och hjälpmedel klarar att hantera denna standard. Internet förväntas också kunna användas för att möjliggöra kommunikation och dialog på teckenspråk såväl direkt som genom databaser och röstbrevlådor. Framtida läromedel kommer att kunna hämtas i flexibla informations- och kunskapsbanker som lätt kan uppdateras, revideras och anpassas av producenten men också byggas ut av användarna för att på så sätt motsvara individuella behov. Läro- medelsproducenter och andra aktörer kommer att erbjuda läraren och eleven ett smörgåsbord med lösa delar eller moduler att fritt kunna välja. Eleven kommer att kunna interagera med läromedlen och andra elever från olika delar av världen. Tillsammans och i samarbete med lärarna kommer de att kunna skapa sina egna helt individuellt anpassade läromedel med hjälp av verktygsprogram utifrån de faktiska behoven. Produkter kommer att locka lärare och elever till att använda ny teknik genom att vara användarvänliga, visuella och intressanta. Inspirationsmaterial och andra pedagogiska material av nya typer IKT och dess betydelse kommer att ha en viktig funktion i en skola där läraren har ett betydande ansvar för att eleverna når kunskapsmålen. Utbudet av tilläggstjänster kommer att växa. Aktörerna kommer att erbjuda ansvariga skolhuvudmän och enskilda pedagoger möj- lighet att abonnera på exempelvis databaser, informationskällor och expertsupport som utgör komplement och fördjupning i för- hållande till det huvudsakliga läromedlet. Ett av de områden som kommer att förverkligas är möjligheten att producera digitala multimediaböcker i nya standardiserade format. Dessa produkter förväntas ha en stor potential baserad på samverkan mellan kommersiella förlag och statliga/institutionella aktörer. Huvuddelen av utvecklingsarbetet bör göras av de kommersiella aktörerna. Ytterligare ett område där en snabb utveckling förväntas är inom kompensatoriska lärmiljöer. Den dedicerade färdiga lärobokens roll kommer troligtvis att minska till förmån för olika läromedia som bättre stödjer ett aktivt och elevcentrerat arbetssätt. En ökad kunskap om IKT bland såväl pedagogisk som teknisk personal ökar givetvis möjligheten att använda ett läromedel på ett pedagogiskt riktigt sätt. Ökad användning av distansundervisning och olika virtuella nätverk/mötesplatser ger nya möjligheter att sprida och utveckla kunskap. Inom råder en stor och internationellt sett unik samsyn när det gäller undervisning och lärande för synskadade, döva och hörselskadade. Samverkan inom läromedelsproduktion för dessa målgrupper kan nyttjas i mycket större grad än det görs – särskilt inom IKT-sektorn. Visserligen har varje land sina nationella språkbehov, men idé, manus, grafisk design m.m. kan samproduceras. De kommersiella aktörerna har svårt att själva utveckla och upp- rätthålla hög kompetens och fokus på elevgrupper med särskilda behov. Pressade ekonomiska och tidsmässiga ramar och en relativt begränsad hemmamarknad påverkar. Fortsatt stärkt inriktning på samverkan mellan statliga och kommersiella aktörer kommer där- för även att vara av stor betydelse. Det är rimligt att anta att den traditionella marknaden för läro- medel inom radikalt kommer att förändras. Nya alternativ kommer att utvecklas som bättre fyller de behov och de förutsättningar som råder inom skolans värld. Mot bakgrund av dessa nya behov och med en vidgad syn på läromedelsbegreppet kommer marknaden i högre grad att basera sina produkter på on- IKT och dess betydelse line tjänster och databaser där skolorna abonnerar på innehåll och källor som nås via skolans datorer och nätverk. Med all säkerhet kommer också olika former av mervärdes- tjänster att introduceras på marknaden. Exempelvis kan förlag i anslutning till sina läromedel komma att erbjuda nationella och internationella kontakter med ämnesexperter och forskare. Läro- medelsbegreppet är under stark omvandling, inte bara för elever med funktionshinder, utan för alla elever. Kan denna utveckling ske utifrån internationellt uppställda riktlinjer om tillgänglighet kom- mer all information att vara tillgänglig för funktionshindrade. Det kommer att bli ett minskat behov av särskilda anpassningar för vissa grupper av funktionshindrade som mer utrymme skapas för att göra avancerade anpassningar för målgrupper som inte kan nås genom generellt ökad tillgänglighet. Den snabba utvecklingen på IKT-området och de växande använd- ningsområdena gör att möjligheter skapas för kommunikation och ökad delaktighet i undervisningssituationen för funktionshindrade. Goda IKT-baserade läromedel för funktionshindrade förutsätter tillgång till hjälpmedel och en adekvat utrustning i skolorna. Jag kan bl.a. utifrån handikapporganisationernas synpunkter konstatera att det i samhället inte råder brist på bra programvaror och bra tekniska förutsättningar. Snarare ligger begränsningarna i att utbildningsanordnarna inte införskaffar dessa och att personalen vid skolorna som försöker nyttja IKT-tekniken ofta saknar utbild- ning/information och handledning/stöd. Mina slutsatser blir att det behövs starkare incitament för att få ansvariga utbildningsanordnare att införskaffa de läromedel och läromedelsrelaterade hjälpmedel som funktionshindrade har behov av. Frågan om ansvarsfördelning mellan landstingen och kom- munerna för läromedel, utrustning och hjälpmedel för funk- tionshindrade måste tydliggöras och lösas. Det ligger inte i mitt uppdrag att lägga förslag till en sådan gränsdragning. LSS- och hjälpmedelsutredningen (S 2001:06) är ännu i ett tidigt skede i sitt arbete med hjälpmedel i utbildningsväsendet. Utredningens preli- minära resultat tyder på att gränsdragningen mellan läro- medel och hjälpmedel mycket sällan skapar problem. IKT och dess betydelse SOU 2003:15 som faktiskt uppstår tycks oftast avse gränsdragningen mellan hjälpmedel och utrustning Vidare är skolpersonalens förutsättningar att tillgodogöra sig IKT-teknikens möjligheter samt förmågan att kunna kommunicera dessa kunskaper till funktionshindrade elever nyckelfunktioner för den framtida skolan. För att fullt ut nyttja IKT-teknikens möjligheter i läromedels- produktionen behövs gemensamma standarder, gemensamma databaser för läromedel, virtuella lärmiljöer, samordnad produktion och distribution. Det behövs en starkare samordning inom områdena FoU, teknik- och metodutveckling samt information mellan de aktörer som ansvarar för produktion av läromedel och hjälpmedel. I utredningens uppdrag ingår att analysera hur den statliga läro- medelsframställningen kan effektiviseras samt lägga fram riktlinjer för vilken läromedelsproduktion som staten bör ansvara för och vilken produktion som kan skötas på den kommersiella läro- medelsmarknaden samt hur en sådan produktion kan stimuleras. En utgångspunkt för uppdraget är en strävan att öka produktionen på den kommersiella läromedelsmarknaden. I den statliga läromedelsframställningen ingår anpassning, utveckling och produktion av läromedel för studerande med funk- tionshinder. Vidare erbjuds konsultativt stöd till läromedelsför- lagen samt stöd för utvecklingsverksamhet inom läromedels- området. Den egna produktionen är i första hand riktad till barn och ungdomar med synskada, rörelsehinder eller utvecklings- störning samt till döva/hörselskadade elever. Jag vill inledningsvis konstatera att det inte är ett självändamål med statligt producerade läromedel för funktionshindrade. Tvärtom är det önskvärt från effektivitets- och kvalitetssynpunkt med en väl fungerande marknad också inom denna del av läro- medelsproduktionen. Att en stor del av produktionen ändå sker genom statlig försorg beror främst på svårigheterna för de kom- mersiella förlagen att få tillräckligt god avkastning på läromedel som tillverkas i små serier och i få exemplar. Produktionsstödet som administreras av kan om det används offensivt och på rätt sätt vara ett verksamt medel för stimulans av privat läromedelsproduktion. Dagens produktionsstöd beskrivs närmare under avsnitt 6.1.2. Den totala marknaden för läromedelsproduktion har minskat . Detta gäller såväl produk- tion/försäljning av böcker som läromedel. Den totala försäljningen av läromedel minskade enligt FUNKIS - funktionshindrade elever i skolan (SOU 1998:66). Föreningen () visar i sin branschstatistik för på en nedgång av den totala försäljningen mellan och då försäljnings- summan uppgick till . Försäljningen beräknat per elev i minskade med drygt en procent till i snitt per elev och år. Det statliga engagemanget i produktion av läromedel för små målgrupper har sitt ursprung . De ekono- miska insatserna,1 som jag närmare redovisar i kapitel 8, uppgick till . Dessutom tillfördes området i projektmedel från bl.a. och kompetensutveckling () och Allmänna Arvsfonden. Flera myndigheter och organisationer inom utbildnings-, kultur- och socialområdet är på olika sätt involverade i processen att ta fram läromedel för studerande med funktionshinder. Den största aktören är vars läromedelsavdelning svarar för anpassning, utveckling och produk- tion av läromedel för studerande med funktionshinder. I uppdraget ingår också att utgöra ett konsultativt stöd till förlagen och att stimulera utvecklingen av privat läromedelsproduktion. Det senare är tänkt att bl.a. göras med ett produktionsstöd för utveckling av läromedel och som fördelas en gång . 1 Insatserna omfattar läromedelsutveckling, produktion, försäljning, distribution, lämnade produktionsbidrag, anslag och övriga intäkter. har antagit verksamhetsidén att göra det som inga andra gör, dvs. att kompen- sera inom de områden där det finns brister och ingen aktör till- godoser de behov som skolan eller utbildningen har. Detta synsätt kräver, mot bakgrund av den uttalade viljan att öka den kommer- siella läromedelsproduktionen, en lyhördhet mot marknaden och en ständig beredskap att ompröva sin egen produktion. Detta gäller särskilt inom sådana områden där läromedelsförlag och andra privata aktörer ser möjligheter till utveckling. Det ställer också krav på en flexibel organisation som snabbt kan ställa om sin verksam- het för att svara mot de behov som uttalas. Den centrala organisationen har sitt säte i . Läro- medelsavdelningen är indelad i sex olika enheter med olika special- inriktningar och är lokaliserade till fyra orter i landet. Läromedelsenheten i är specialiserad på elever med rörelsehinder och tal- och språksvårigheter. Även de med percep- tionssvårigheter ingår i målgruppen. Enheten framställer läromedel med tydliga och enkla bilder och en lättläst text. Dessutom svarar enheten för utvecklingen av Bliss, som är ett kommunikations- verktyg. I är enheten inriktad mot elever med synhandikapp. Enheten producerar bl.a. taktila bilder för gravt synskadade. På enheten finns också en mindre avdelning som utvecklar informa- tionsmaterial och läromedel för elever med invandrarbakgrund och olika funktionshinder samt informationsmaterial till deras anhöriga. Läromedel på teckenspråk för döva och gravt hörselskadade elever utvecklas och framställs i . Med multimediateknik skapar enheten flexibla läromedel där bild, text, rörliga bilder och animationer kombineras i ett och samma läromedel. I ligger även Datapedagogen som bedriver utvecklings- arbete kring specialpedagogiska datorprogram för elever med olika funktionshinder. Enheten genomför behovsanalyser, anpassar och marknadsför programvaror samt stödjer förlag och producenter så att deras produkter blir tillgängliga för fler elever. Vidare ger Datorpedagogen rådgivning i samband med skolornas inköp av program och programvaror samt visst stöd vid användning av dessa.