sou · GRB337d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Ett införande av skattegynnade tjänster i denna del av landet kan inte förväntas snedvrida konkurrensförhållanden gentemot små- företag eller andra företag i landet genom förändringar av kost- nadsläget i någon nämnvärd utsträckning. Detta beroende på att skattelättnaderna är tidsbegränsade och därmed inte kan förväntas ha några betydande effekter på företagens lönekostnader. Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Andelen av dem som flyttade med bohagstransport respektive starthjälp och som utredningen har urskiljt som möjlig nyckelkompetens var lika stor för kvinnor som för män. Det var dock något vanligare för män () med nyckelkompetens att flytta till de delar av det nationella stödområ- det som förslaget omfattar än för kvinnor (). Utred- ningen finner emellertid inte att det finns anledning att förvänta sig att män i större utsträckning än kvinnor kommer att komma i åtnjutande av skattegynnade tjänster framöver. Detta bl.a. eftersom förslaget också omfattar offentlig sektor som är en viktig arbets- givare för kvinnor. 9.4Utredningen föreslår att ersättning för tillträdesresa, bohagstransport och starthjälp tas bort Förslag: Utredningen föreslår att ersättning för tillträdesresa, bohagstransport och starthjälp i förordningen (1999:594) om flyttningsbidrag tas bort. Anledningarna till detta förslag är flera. Det finns en rad undersökningar som tyder på att ersätt- ning för bohagstransport och starthjälp endast påverkar flytt- benägenheten mycket marginellt. Den relativt stora andelen som beviljas bidrag tyder också på att bidragen i vissa fall inte utgör någon integrerad del av arbetsförmedlingarnas arbete utan snarare bidrar till att stödja flyttar för människor som söker sig till arbetsförmedlingen för att få flyttningsbidrag. Det har också visat sig vara svårt att stimulera de äldre och de med längre inskrivningstider, dvs. grupper som är mer trögrörliga och som har en mer utsatt position på arbetsmarknaden, att flytta med flyttningsbidragen. Utförligare motivering av förslaget Utredningen föreslår att ersättning för bohagstransport och start- hjälp i förordningen (1999:594) om flyttningsbidrag tas bort. Anledningarna till detta förslag är flera. Det finns flera undersök- ningar som tyder på att ersättning för bohagstransport och start- hjälp endast påverkar flyttbenägenheten mycket marginellt. I en enkätundersökning gjord av uppgav av dem som fick bohagstransport eller starthjälp att de hade flyttat även utan ekonomisk ersättning. Det har också visat sig vara svårt att stimulera de äldre och de med längre inskrivnings- tider, dvs. grupper som är mer trögrörliga, att flytta med flytt- ningsbidragen. Åldersgränsen bidrar till att flytta fram tyngdpunkten i beviljningen av ersättning och startbidrag till åldrarna varefter antalet beviljade bidrag sjunker kraf- tigt. Den relativt stora andelen bidrag som beviljas i samband med inskrivningen, eller som ges till arbetssökande som endast har varit inskrivna , bidrar ytterligare till att förstärka bilden av att stöden i vissa fall inte är en integrerad del av förmedlings- verksamheten. Arbetsförmedlingen har då inte hunnit göra någon egentlig prövning av den sökande på arbetsmarknaden och risken är då stor att bidragen subventionerar redan planerade flyttar. Utredningen förespråkar att sökanderesorna ska behållas efter- som det framstår som rimligt att subventionera resor till arbets- givare där det är ovisst om resultatet blir lyckosamt. Det är betyd- ligt svårare att utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv motivera att den första resan till arbetet subventioneras. Eftersom personen redan har accepterat jobbet ger den ersättning för tillträdesresa som finns ett mycket begränsat mervärde. Utredningen föreslår därför att ersättningen för tillträdesresa tas bort. I de fall då indivi- der erhåller pendlingsbidrag är tillträdesresan i princip redan subventionerad. 9.5Uppföljningsbara mål till regleringsbrevet Förslag: Utredningen väljer att lämna ett förslag på ett tredje verksamhetsmål under Matchning på arbetsmarknaden. Målet är att motverka regionala obalanser i utbud av och efterfrågan på arbetskraft genom att stimulera till geografisk rörlighet. Ett vidgat geografiskt sökområde, både utifrån arbetsgivarens och den arbetssökandes perspektiv, ska medverka till att korta arbetslöshetstider och minska lokal arbetskraftsbrist. Utredningen väljer att lämna förslag på ett tredje mål till regler- ingsbrevet under Verksamhetsgrenen Matchning på arbetsmark- naden. Inget av de båda befintliga målen under denna verksam- hetsgren berör frågan om hur AMV ska arbeta med geografisk rörlighet. Utredningen finner inte att det är önskvärt att sätta en nivå för rörligheten, t.ex. i form av ett visst antal beviljade flytt- ningsbidrag. Målet bör i stället handla om att arbetet med geogra- fisk rörlighet ska bedrivas aktivt som ett medel för att uppnå en förbättrad matchning av arbetssökande till lediga platser utifrån ett regionalt perspektiv, och därmed motverka regionala obalanser. Det finns uppföljning av i vilken utsträckning de arbets- sökande vidgar sitt yrkesmässiga och geografiska sökområde . I sökandeundersökningen följs de arbets- sökandes geografiska och yrkesmässiga sökområde upp med frågorna: När Du söker jobb, brukar Du då söka jobb på andra orter, dvs. längre bort än Du kan dagpendla (utanför vad Du kan resa fram och åter )? Och när Du söker jobb, brukar du då söka jobb inom andra yrkesom- råden än Du är utbildad till och har erfarenhet från? I registreras vidare information om huruvida den arbets- sökande kan flytta eller veckopendla samt om antalet sökta yrken. Denna information används för att jämföra de arbetssökandes sök- område innan och . Alla arbetssökande ska i princip kunna ha ett vidgat yrkesmässigt sökområde . Uppföljningen av i vilken utsträckning den arbetssökande vidgar sitt geografiska sökområde är mer problema- tisk eftersom den arbetssökande beroende på personliga förutsätt- ningar kan vara lokalt bunden och därmed förhindrad att ta arbete utanför normalt pendlingsavstånd även . sker enligt i princip ingen vidgning av det geografiska sök- området . Detta kan bero på att alla arbetssökande har fullt geografiskt sökområde redan innan , att uppgiften om geografiskt sökområde inte uppdateras av handläggarna eller att handläggaren inte ställer krav på och att de arbetssökande därför inte heller vidgar sitt geogra- fiska sökområde. För att denna slags uppföljning ska bli menings- full krävs dels att handläggaren ställer krav på den arbetssökande som motsvarar regelverket, dels att handläggaren registrerar indivi- dens förutsättningar för att ha ett vidgat geografiskt sökområde på ett tillförlitligt sätt. Ett sätt att följa upp hur handläggarna arbetar med att stimulera och ställa krav på de arbetssökande till att söka arbete på annan ort är att föra in följande fråga i sökandeundersökningen som riktar sig till dem som har uppnått : Har din handläggare uppmanat dig till att söka jobb som ligger utanför normalt pendlingsavstånd? En motsvarande fråga om den yrkesmässiga rörligheten skulle vara: Har din handläggare uppmanat dig till att söka arbeten inom andra yrkesområden än det du är utbildad för eller har erfarenheten ifrån? Handlingsplanen är också ett relevant område för uppföljning eftersom denna ska ligga som grund för de arbetssökandes aktivi- teter. AMS föreskrifter om handlingsplaner säger att planerna ska uppdateras med uppgifter om hur den arbetssökande ska vidga sitt geografiska och yrkesmässiga sök- område. En fråga som skulle kunna föras in i sökandeundersök- ningen till de som anger att de har en handlingsplan är: Innehåller din handlingsplan uppgifter om att du ska söka jobb även utanför normalt pendlingsområde? Innehåller din handlingsplan uppgifter om att du ska söka arbeten inom andra yrkesområden än det du är utbildad för eller har erfaren- heten ifrån? Målet om att stimulera den geografiska rörligheten förstärker det regionala uppdrag som AMV redan har. AMV ska enligt regler- ingsbrevet bidra till att upprätthålla det regionalpolitiska målet om väl fungerande och hållbara arbetsmarknadsregioner med god servicenivå genom sitt ansvar för arbetskrafts- och kompetensför- sörjning. Ett viktigt led i arbetet med den regionala kompetensför- sörjningen är att handläggarna arbetar mer aktivt med interlokala anvisningar när lediga platser inte kan tillsättas med arbetssökande som finns lokalt. Vid interlokala anvisningar är sökande-, tillträdes- och pendlingsbidragen viktiga redskap för att stimulera till geogra- En ökad aktivitet i form av interlokala anvisningar kan antas påverka andelen arbetsgivare som fått tillräckligt med sökande liksom de arbetssökandes inskrivningstider positivt. Det kan också förväntas synas en viss uppgång i antalet interlokala anvisningar . 10.1Metoder och data som utredningen använt Utvärderingen av arbetsförmedlarnas arbete med flyttningsbidra- gen grundar sig på datauttag från informa- tionssystem () och den longitudinella Händelsedatabasen (). Datauttaget avser samtliga beslut om flyttningsbidrag som beviljades , anvisningar gjorda , samt antalet anmälda vid arbetsförmedlingen (obalansen). Utredningen presenterar i de flesta fall statistiken per bidrags- form. Detta innebär att samma person kan finnas med under flera av bidragsformerna. Totalt beviljades 40 600 personer något slags flyttningsbidrag . Många av dem som beviljades bidrag fick ta del av flera bidragsformer, t.ex. först en tillträdesresa och sedan både bohagstransport och starthjälp (se tabell 10.1). Antal personer som fick beslut om bidrag (finns ej fördelad på övriga bidragsformer) Tillträdesresa, bohagstransport och starthjälp Statistiken har också i vissa fall relaterats till statistik för hela befolkningen hämtad från SCB:s statistiska databaser. I de fall då det har varit möjligt har utredningen presenterat könsuppdelad statistik i tabeller och figurer. Undantagna är de fall då tabeller har hämtats från andra utredningar och där statistiken inte varit könsuppdelad i grundmaterialet. Utredningen har också utnyttjat data om svenskarnas resvanor från SCBs RES-vanedatabas. Statistiken har använts för att ge en bild om hur pendlingsavstånd och pendlingstid varierar efter ålder, kön och region. Statistiken avser huvudresor med arbete som syfte, gjorda av de i åldrarna 20–respektive 2001. Statistiken omfattar vidare effektiv restid. Tiden som eventuella ärenden, t.ex. för att stanna och handla eller lämna barn på dagis, är således inte inkluderad. För att få en inblick i hur handlingsplanerna används som ett verktyg att ställa krav på de arbetssökande att vidga sitt yrkesmässiga och geografiska sökområde, så granskade utredningen ett 40-tal handlingsplaner. Urvalet av handlingsplaner gjordes utifrån senaste uppdateringsdatum () samt utifrån kriteriet att de arbetssökande skulle ha uppnått 100 ersätt- ningsdagar. Utredningen besökte fyra länsarbetsnämnder i olika delar av landet. Dessa var , , Stock- holms- och läns länsarbetsnämnder. Vid besöken träffade utredningen både ledning, utredare och handläggare. Eftersom utredningen endast hade möjlighet att besöka ett fåtal länsarbets- nämnder så har det material som samlats in i första hand använts som internt arbetsmaterial för att fördjupa förståelsen för den rikstäckande statistik som presenteras i utredningen. Utredningen träffade också representanter för ett antal organisationer, bl.a. , (), akademikers centralorga- nisation (), (), Svenska byggnads- arbetareförbundet, och Arbetsmark- nadsstyrelsen, samt forskare och diskuterade frågan om geografisk rörlighet. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Skattelättnad medges för anställd som innehar en skattegynnad tjänst. Lättnaden innebär att den anställde inte skall ta upp till beskattning viss del av lön, arvode eller liknande ersättning eller förmån eller vissa ersättningar för utgifter. Vad som avses med skattegynnad tjänst respektive vilka inkomster lättnaden avser regleras i följande paragrafer. Denna paragraf reglerar vilka tjänster som omfattas av skattelättna- den. fattar i varje enskilt fall beslut om den särskilda tjänsten kräver sådan särskild kompetens som det råder brist på i regionen och om tjänsten i övrigt uppfyller kraven för att utgöra en skattegynnad tjänst. Tjänsten skall finnas inom något av de områden som enligt andra stycket definieras som stödområde. För att skattelättnad skall medges skall vissa villkor vara uppfyllda. Arbetsgivaren skall vara hemmahörande i , t.ex. ett svenskt aktiebolag eller handelsbolag eller en svensk institution som exem- pelvis sjukhus eller universitet eller annan offentlig arbetsgivare. Arbetsgivaren kan också vara ett utländskt företag med filial i . En förutsättning är dock att filialen utgör ett fast driftställe i för det utländska företaget enligt 2 kap 29 § inkomstskatte- lagen. Den anställde måste bosätta sig på tjänstgöringsorten efter att arbetet påbörjats och måste vara bosatt där för att skattelättnad skall kunna medges. Den anställde får inte ha varit bosatt på den aktuella orten under de tre kalenderår som närmast föregår det kalenderår då anställningen påbörjas. Den anställde måste vidare vara bosatt på orten under hela den tid anställningen pågår och för vilken tid skattelättnad yrkas. Om det finns synnerliga skäl kan bosättningstiden få understiga . Med synnerliga skäl avses omständigheter som den anställde inte kunnat förutse och inte heller själv kunnat råda över, såsom exem- pelvis egen akut sjukdom eller nära anhörigs dödsfall som medför att den anställde måste flytta från orten och liknande omständig- heter. Detsamma gäller om anställningen upphör på grund av omständigheter som inte är hänförliga till den anställde och som den anställde inte heller kunnat råda över, såsom exempelvis före- tagets konkurs eller liknande omständigheter. Bestämmelserna får bara tillämpas av anställningen, dvs. av anställningen, och bara en gång för varje enskild person Bestämmelsen reglerar vilka ersättningar och förmåner som omfattas av skattelättnaden. av lönen eller annan lik- nande ersättning skall tas upp som intäkt. Detta gäller endast inkomst som hänför sig till den skattegynnade tjänsten. Har den anställde således inkomst från annat arbete skall sådana inkomster tas upp i normal omfattning. Som lön behandlas samtliga utbetal- ningar från arbetsgivaren på grund av arbetet. Detsamma gäller enligt andra stycket också vissa ersättningar enligt socialförsäk- ringslagstiftningen. Eftersom den inkomst som lättnaden avser skall tas upp i inkomstslaget tjänst blir bestämmelserna tillämpliga vid både anställning och uppdrag. Av det följer också att bestämmelserna inte är tillämpliga om inkomsten av arbetet skall tas upp i inkomst- slaget näringsverksamhet. Den enskilde måste i samband med att deklarationen för det aktu- ella beskattningsåret ges in ansöka om att bestämmelserna skall till- lämpas. Beslut om tillämpning av reglerna fattas av skattemyndig- heten. Beslut om skattelättnad fattas således i efterhand. Om sakförhållandena är sådana att det är sannolikt att den anställde kommer att beviljas skattelättnad utgör det dock sådana omstän- digheter att bestämmelserna om ändrad beräkning av skatteavdrag enligt 8 kap 29 § skattebetalningslagen kan bli aktuella. Ackum Agell (1996): Arbetslösas sökaktivitet, Expertbi- laga till SOU 1996:34 Aktiv Arbetsmarknadspolitik, Arbetsmark- nadspolitiska kommitténs betänkande, . AMS (2002): Arbetsmarknadsutsikterna för , URA 2002:8, . AMS (2003): Sökandeundersökningen: Vad kan vi utläsa, Uin 2002:3, . , Fürth (1997): 70- talister: Om värderingar förr, nu och , Natur och Kul- tur, . , Dallner (2000): Yrkes- och arbetplatsinlåsning: En empirisk studie av omfattning och hälsokonsekvenser, Arbete och hälsa Nr 2000:5, Arbetslivsin- stitutet, . Härshammar (1999): Den geografiska rörligheten: Flyttmotiv och betydelse för sysselsättningen, URA 1999:9, , . Calmfors , Hemström (2002): Vad vet vi om den svenska arbetsmarknadspolitikens effekter, IFAU, Rapport 2002:8, . , Vejsiu (1999): Do Benifit Cuts Boost ? Swedish Evidence from the 1990s, Working paper IFAU 1998:8, . (1998): Rörlighet vid universitet och högskolor, SULF DS 1999:58 Kontrakt för arbete: Rättvisa och tydliga regler i arbets- löshetsförsäkringen. DS 2000:38 En effektivare arbetsmarknadsutbildning. DS 2002:47 Kompetensförsörjning på arbetsmarknaden – strategiska utvecklingstendenser. ., , Staubhaar (1998): Why do People Stay? : The Insider Advantages Approach: Empirical Evidence from Swedish Labour Markets , Reprint of CEPR-Discussion Paper No. 1952, , . ., Straubhaar (1997): Should I Stay or Should I Go?, I , Brochmann , Faist red., International Mobi- lity and Development, , . (2003): Employment, Mobility and Labor Market Programs, IFAU Working paper 2003:3. (2002): Deltagare i aktivitets- garantin, IFAU rapport 2002:11, & Förenings (2002): Småföretagsbarometern: En rikstäckande undersökning om små- företagarnas uppfattningar och förväntningar om konjunkturen, . , (2000): Värdet av att flytta och stanna, Bilaga till regionalpolitiska utredningen 2000:36. Hervik , Ohr (2002): Bedre klima for til- takssonen: En strategisk analyse, Møreforskning , rapport nr. , Strannefors (2002): Geo- grafisk rörlighet och arbetsgivarebyten, URA 2003:1, Arbetsmark- nadsstyrelsen, . ITPS & (2002): Regionernas tillstånd 2002: En rapport om tillväxtens förutsättningar i svenska regioner, . (2000): Lokala arbetsmark- nader i konkurrens: Arbetskraftens rörlighet , Rapport 1 från Regionalpolitiska utredningen 2000:36, . (1995): Rörlighetens mångfald och förändring: Befolkningens dagliga resande i och 1996, Medde- lande från universitets geografiska institutioner, Serie B, nr 95, vid , . (1997): Tänjbara räckvid- der: Lokala arbetsmarknader i förändring, nalforskning rapport 101, . (2003): Labour Market Pro- grammes and Geographical Mobility: Migration and Commuting among Programme Participants and Openly Unemployed, IFAU Working Paper 2003:6, . (2000): Tillämpningen av arbetslöshetsförsäkringens regelverk vid arbetsförmedlingarna, IFAU, stencil . Utredningen bygger på en enkätundersökning av 996 platsför- medlare och arbetsförmedlare. (1995): Den interregionala omflyttningen i : Konsekvenser av arbetsmarknadsläge, arbetsmarknadspo- litik och regionala levnadsomkostnader, Arbetsmarkandsdepar- tementet EFA, . Nordisk Ministerråd (2002): Nöjda så in i : Motiv och kon- sekvenser för de som flyttat och stannat i de nordiska länderna, Nord 2002:6, . (2000): Starka regioner: Människor och företag, . (2000): Arbetskraftens rörlighet: Ett smörjmedel för tillväxt, R2000:15, . (2000): Befolkningsutvecklingen fram och därefter: Prognoser för lokala ar- betsmarknader, Rapport 19 från Regionalpolitiska utredningen 2000:36, . (1996): Arbetsmarknadspolitiskt kalendarium, Expertgrup- pen för arbetsmarknadspolitiska utvärderingsstudier (EFA), , . (2001): Langtidseffekter av per- son- og bedriftsrettede tiltak i Finnmark och Nord-Troms, NORUT Samfunnsforskning as, Rapport 2/2001, . Programberedningen Boendepolitik & (2002): Kommunerna och obalanserna på bostadsmarknaden, En delrapport från programberedningen Boendepolitik. 1997/98:62 Regional tillväxt för arbete och välfärd. 1999/2000:98 Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt. 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet. 2002/03:1 Utgiftsområde 13. Wadensjö (1999): Arbetsmarknadens funk- tionssätt i : En beskrivning baserad på nya intervjudata, , . Gartell (2002): Arbetsmarknaden för hög- skoleutbildade : Inkomstutveckling och geografisk rörlighet , , . revisorer (2002): Styrningen av AMS och länsarbets- nämnderna, Rapport 2002/03:2. (2001): Arbetsförmedlingarnas arbete med geo- grafisk rörlighet, Effektivitetsrevisionen RRV 2001:20. RRV 1996:60 Effektiv ledning: förutsättningar för styrning och upp- följning inom socialförsäkrings- och arbetsmarknadsområdet, . SCB (1999): Utveckling och flöden på arbetsmarknaden : Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik, Statistiska meddelan- den AM 32 , . SCB (2002): Studiestöd 2000/2001: Beviljning av studiestöd, Sta- tistiska meddelanden, SCB och CSN. SCB (2002): Utveckling och flöden på arbetsmarknaden , Sta- tistiska meddelanden AM 32 . (2003): Transporter och kommunikationer: SIKAS årsbok 2003, , SOU 1998:15: Distansarbete, Betänkande från distansutredningen. SOU 2000:87 Regionalpolitiska utredningens slutbetänkande, Slut- betänkande från regionalpolitiska utredningen. Storrie och (1997): Starthjälp geografisk rörlighet 1978–1995 och en utvärdering av starthjälpen, Expertgruppen för arbetsmarknadspolitiska utvärderings- studier (EFA), , . TCO (2002): Att pendla eller flytta: En rapport om hur det svenska folket ser på pendling och flyttning, . Utbildningdepartementet (2001): Internationell rörlighet bland högskoleutbildade: Beskrivning av utvandring och invandring i , skriftsserie rapport 1, . (1992): Internal Gross Migration in . , Simulu and Regional Labour Market Conditions, Economic Studies nr 292, National- ekonomiska insitutionen, . AMS (2002): Redovisning av effekter av regelförändringar inom arbetslöshetsförsäkringen, Särskild återrapportering 15/9 enligt regeringens tillägg till regleringsbrev för AMS, Dnr 02-007312-01. AMS (2003): Riktlinjer för länsarbetsnämndernas verksamhet . Riktlinjerna beslutades i . AMS (2003): Redovisning och analys av effekterna av regelför- ändringen inom arbetslöshetsförsäkringen, Särskild återrap- portering 17/2 2003, Dnr VLK 03-001547. AMS (2003): Uppdrag: Återrapportering Veckopendlingsstöd, Dnr Pro 03-0000221-20. AMS (2003): Årsredovisning 2002, administrativa föreskrifter (AMSFS 2002:5) om handläggningen av ärenden om flyttningsbidrag. allmänna råd för tillämpningen av för- ordningen (1999:594) om flyttningsbidrag. föreskrifter (AMSFS 2001: 10) om lämpligt arbete enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäk- ring; beslutade . föreskrifter (AMSFS 2001:11) om indi- viduella handlingsplaner. (2002): Matchingseffektivitetens utveckling , Utredningsenheten, AMS . Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppdrag att dels göra en översyn av generella åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken som stimulerar arbetsmarknadsrelaterad geografisk rörlighet med särskild tyngd- punkt på flyttningsbidragen, dels göra en översyn av andra möjlig- heter att främja tillgången till nyckelpersoner i mindre lokala arbetsmarknadsregioner. Utredaren skall lämna förslag med anknytning till rörelsestimu- lanser som översynen kan ge upphov till. Förslagen skall beakta de förändringar som gjorts av arbetslöshetsförsäkringen och pendlingsstödet samt de riktlinjer som den nya regionala utveck- lingspolitiken innebär. Även erfarenheter gjorda i jämförbara länder skall beaktas. Generella rörlighetsstimulanser inom arbetsmarknadspolitiken Regeringen betonade i propositionen Förnyad arbetsmarknadspo- litik för delaktighet och tillväxt (prop. 1999/2000:98) att en av arbetsmarknadspolitikens huvuduppgifter är att underlätta geogra- fisk rörlighet. I Regionalpolitiska utredningens slutbetänkande (SOU 2000:87) påtalas att den geografiska rörligheten trendmässigt har minskat . flyttade av invånarna över en länsgräns. sjönk motsvarande siffra till . Utredningen visar också att människor sällan flyttar av arbetsmarknadsskäl. flyttar för att man fått arbete eller Ungefär lika vanliga flyttningsorsaker är att man flyttar ihop med en partner eller att man vill byta miljö. Samman- boende är mindre geografiskt rörliga än andra med jämförbar utbildningsnivå och ålder. Orsaken är svårigheter för den medflyt- tande partnern att få lämplig sysselsättning. För att den geografiska rörligheten även i fortsättningen skall vara tillräckligt stor för fungerande arbetsmarknader i hela landet har regeringen genomfört bl.a. förändringar av arbetslöshetsförsäkringen och pendlingsstödet som är en av bidragsformerna i förordningen (1999:594) om flyttningsbidrag.