sou · GRB3129d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Materialet omfattar inga verk av författare som är skyddade av upphovs- rättsbestämmelserna. Projektledare har sedan starten varit , som leder Projekt på sin fritid. Utredningen har inte haft möjligheter att göra någon heltäckande kartläggning av internationella förhållanden. Ambitionen har varit att finna några intressanta exempel som skulle kunna tjäna som förebilder. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Projekt – Digitalisering av historiska tidningar i Tiden var ett nordiskt projekt för att utveckla metoder för digitalisering av tidningar, som stöddes av Nordinfo och pågick –2001. Deltagare var , KB, Aarhus statsbibliotek och Nasjonalbibliotekavdelninga i Mo i . I projektet provades olika OCR-läsningstekniker av antikva och fraktur för att göra texten sökbar. Man tog fram riktlinjer för digitalisering och mikrofilmning för kommande digitalisering. Projektet har lett till en kompetensutveckling i tidningsdigitalise- ring. Särskilt har kommit långt och har gjort 70 titlar och 431 000 tidningssidor sökbara via Internet. KB har arbetat med äldsta tidning, Post- och , men skulle vilja ge tillgång till åtminstone tre titlar per utgivningsår i sökbar form. Det skulle ge användarna en överblick över vardagshändel- serna i landet. För den samnordiska webbplatsen har 6 000 tid- ningssidor skannats av KB. I har man skapat en bra struktur för fortsatt arbete: e-klassikere: Arkiv for Dansk Litteratur (ADL), Dansk National- litterært Arkiv (DNA) e-tryk: digitale faksimiler af sjældne bøger e-manuskripter: Håndskriftafdelingens e-manuskripter, Orientalsk og Judaistisk Afdelings e-håndskrifter, ett 60-tal titlar e-billedvaerker: Den Nationale Billedbase og Portrætregistranten (en fortegnelse over de personer som findes i portrætsamlingen e-tidsskrifter, e-bøger og databaser: over 18 500 elektroniske ressourcer, Illustreret Tidende Online nu komplet 1859–1924 e-noder Arkiv för Dansk Litteratur: 150 000 sidor Dansk J-stor: 300 000 sidor akademiska tidskrifter Illustreret Tidende: 45 000 sidor Topografiska bilder: 70 000 st. Porträtt: 10 000 st. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Olika för olika delar. ADL är fritt för alla på nätet, medan e-tid- skrifterna bara är tillgängliga för auktoriserade användare. Även finansieringen är olika, ADL har fått pengar från KB och DEF samt ett arv. (, Det sam- lingssida för e-resurser) proj.htm (digitaliseringsprojekt vid statsbiblioteket i ) En enkät angående bibliotekens digitaliseringsbehov till vetenskap- liga och allmänna bibliotek har genomförts av undervisnings- ministeriet. Ett program har tagits fram som omfattar material som inte omfattas av upphovsrättigheter, fram till cirka . Projektet I, Finskt Historiskt Tidningsbibliotek 1771– 1860, har fungerat som pilotprojekt för arbetet, som koordineras av universitetsbiblioteks mikrofilmnings- och konserve- ringstjänst i . Samarbetspartners är inhemska bibliotek, arkiv och museer samt de nordiska länderna. finns 70 titlar och totalt drygt 431 000 sidor. Databasen utökas löpande inom projektet (Finskt Historiskt Tidningsbibliotek 1860–1890). Andra pågående projekt är PERI+ som digitaliserar vetenskap- liga tidskrifter (bl.a. tidskriften , för och Lakimies). deltar även i , som behandlar riktlinjerna för digitalisering. har även deltagit i digitalise- ringsprojektet (betyder Minnet, ett ABM-samarbets- projekt) till vilket egen bilddatabas hör. Kulturhistoriskt intresserade i allmänhet och forskare i synnerhet. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Adresser m (översikt över digitaliseringsprojekt från universi- tetsbiblioteks/hemsida) (Muisti) () (och II) I har ett flertal större digitaliseringssatsningar genomförts. Flera av dessa har gjorts i samarbete mellan olika institutioner. En större insats har också gjorts inför firandet av unionsupplösningen. GalleriNor: 87 000 bilder Digitale aviser: 400 000 sidor Digitalt Radioarkiv (historiskt): Kulturhistoriske plakater: 2 700 st. Det finns även enskilda mindre specialsamlingar. Fritt tillgängligt över Internet med undantag av Digitalt Radio- Arkiv som p.g.a. upphovsrättsliga aspekter endast är tillgängligt för NRK:s och personal. Några projekt har finansierats med externa medel, Nordinfo eller extra statliga anslag. Andra har finansierats av institutionerna själva. (Unionsupplösningen 1905) (Unionsupplösningen 1905 skolsidor) (GalleriNor) (Digitale Aviser) (Olika bild- och ljudarkiv) Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Gallica är det franska stora projekt med böcker, lexikon, tidskrifter, bilder och ljud. Det vill vara ett natio- nellt encyklopediskt digitalt bibliotek. I Gallica ingår samlingar kring olika teman: Gallica Classique (från Villon till ), Gallica , Resor i , Resor i , Gallica Utopie etc. 70 000 titlar, 80 000 bilder och ljud. Fritt tillgänglig över Internet. SCRAN () är en skotsk databas. 1 miljon poster – bild, film och ljud från museer, arkiv och biblio- tek samt undervisningsresurser för skolan Från början var det skolor, som köper tillgång till databasen som de når via olika specialutformade ingångar. kan även hög- skolor, bibliotek, museer och enskilda prenumerera. Fritt att se småbilder och enkel rubrik över Internet, prenumera- tion för full tjänst. Grundfinansieringen kommer från lotterimedel. Därtill kommer prenumerationsavgifterna. De ABM-institutioner som bidrar med material får viss ersättning. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering American Memory är en del av Library of Congress nationella digitala biblioteksprogram (NDL). American Memory innehåller digitaliserade dokument, fotografier, ljud och rörliga bilder som speglar historia. De har sammanställts i över 100 små och stora samlingar. Man har sökt samarbete med andra kulturarvsin- stitutioner och en del av samlingarna innehåller material från dessa. Urvalet sker med stöd av en rådgivande kommitté. Över 7 miljoner objekt. Det går att bläddra genom samlingarna och att söka enskilda objekt på personnamn, geografiska namn och ämnesord. En av tre stora länkar går till en learning page, där lärare får till- gång till olika verktyg som gör det lättare att använda materialet i undervisningen. beslöt kongressen ge i statliga medel för digital infrastruktur och bevarande. 25 miljoner är till utveckling och samverkan medan 75 miljoner bara är tillgängliga för samfinansierade projekt där andra går in med lika mycket. påbörjades det nätverk som heter Picture . Det innehåller cirka trettio ABM-institutioner, som Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering lägger ut allt från vanliga foton till konst och objekt. Fotografierna visar människor, platser och händelser och bland objekten finns kostymer, vapen, sniderier och skulpturer. 940 000 bilder. Lågupplösta bilder över Internet, högupplösta kan beställas. (Australiensiska digi- taliseringsprojekt) 5.3.4Samarbetet i internationella organisationer antog EU:s medlemsländer åtgärdsplanen eEurope 2002. Syftet var att göra till den mest utvecklade dynamiska ekonomin i världen. Att snabbt exploatera de möjligheter som den nya ekonomin – i synnerhet Internet – ger identifierades som en strategisk fråga. Ett av målen i åtgärdsplanen var att främja det europeiska innehållet i globala nätverk för att utnyttja den digitala teknikens möjligheter. I detta mål ingick att medlemsstaterna och gemensamt skulle skapa en samordningsmeka- nism för digitaliseringsprogram. Vid ett expertmöte i i anslutning till det svenska ordförandeskapet diskuterades hur detta skulle realiseras. Man enades om att rekommendera ett antal åtgärder som både stöder samordning och ger ett mervärde till verksamheter på det digitala området som är hållbara . Rekommendationerna har kommit att kallas The Principles. De problem som identifierades var i stort att medlemsländerna har ett splittrat angreppssätt, använder föråldrade metoder, saknar enkla, gemensamma åtkomstformer för medborgare, hanterar immaterialrättigheterna på ett sådant sätt att kollisioner uppstår mellan legitima intressen och saknar synergi mellan program för kultur och teknik. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Vidare konstateras att digitalisering innebär dyra investeringar som är svåra för enskilda institutioner att bära. Rekommendationerna innebär sammanfattningsvis att en europeisk översikt över åtgärder och program ställs samman genom att länderna publicerar s.k. National Policy Profiles på webben som sedan sammanställs av kommissionen en kvalitetsram för benchmarking av digitaliseringsprojekt och program skapas och utvecklas genom en expertgrupp utsedd av medlemsländerna nationella kataloger över digitaliseringsprojekt sammanställs samt att – best practices och guidelines tas fram och framväxten av kompetenscentra ska stödjas. Arbetet har drivits framåt med olika tyngdpunkter under de olika ordförandeskapen. Under det belgiska ordförandeskapet stod kvalitetsfrågorna i centrum och ministerrådet antog två resolu- tioner som anknyter till digitalisering: Kulturens plats i utveck- lingen av europeiska unionen och Kulturens plats i kunskaps- samhället. Under det spanska ordförandeskapet inriktade man sig på bevarandet i digital form. En resolution, Bevarande av framtidens minne – bevarande av digitalt innehåll för kommande generationer, antogs. Det danska ordförandeskapet gjorde en uppföljning. Under det grekiska ordförandeskapet har samordningsarbetet utvecklats ytterligare och även EU:s kandidat- länder har inbjudits att delta. I samarbete med det italienska ordförandeskapet har initiativ tagits till Enhancing the Social and Economic Value of Digitization and Digital Preservation in Europe som lyfter fram ett antal konkreta områden för sam- ordnad digitalisering, bl.a. e-learning. Åtgärdsprogrammet eEurope 2002 har följt av ett nytt program eEurope 2005 som lägger tonvikt inte bara på innehåll utan på struktur. (for Valorising Activities in Digitisation, ) är ett EU-finansierat projekt med inriktning på samordning inom digitaliseringsområdet. Syftet är att skapa en gemensam europeisk plattform i form av gemensamma och enhetliga rekommendationer och guidelines om digitalisering, metadata och långsiktigt tillgängliggörande och Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering bevarande av digital information. Finansieringen sker via EU:s femte ramprogram. Det finns andra exempel på projekt som deltar i som gäller digitalisering t.ex. PuLMAN (, ) som syftar till att stödja good practice i digitala tjänster och digital verksamhet vid allmänna bibliotek på lokal och regional nivå. LEAF () är ett projekt inom EU:s femte ramprogram Ett användarvänligt informationssamhälle (IST). Projektet inleddes och löper . Syftet är att utveckla en modell för ett distribuerat söksystem som bygger på namn i auktoritetsposter. Systemet att skapa ett gemensamt auktoritetsregister, som är baserat på an- vändarnas behov inom en sektor, har stor betydelse för det europé- iska kulturarvet. är svensk full partner i projektet – en av tio. I den s.k. , Technological landscapes for tomorrows cultural economy – Unlocking the value of cultural heritage har ett antal rekommendationer fastställts som rättesnöre för nationella och regionala beslutsfattare (Directorate-General for the , January 2002). Citat ur 3 The educational market is a key area for cultural heritage. National governments and regional authorities should see the educational use of digital cultural heritage informa- tion as a key target in any national digitization programme. National and regional governments should support the establish- ment of virtual protected environment as the most relevant future platforms for cultural e-learning. 4 handlar om att ta hand om digitalt fött och se till att det blir tillgängligt, och nummer 5 handlar om långtidslagring. Även på global nivå har digitaliseringsfrågorna uppmärksammats men med annan vinkling än inom EU. antog en resolution kallad Promotion of the free and access to public domain information for the purposes of education, science and education där medlemsstaterna uppmanas att stödja digitaliseringsåtgärder för att på så sätt göra det allmänna kultur- arvet som förvaras i arkiv, bibliotek och museer fritt tillgängligt. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Liksom EU har kommit fram till att bevarandet av in- formation i digital form är en förutsättning för tillgängliggörande . En resolution Preservation of the digital heritage antogs av . Den har blivit utgångspunkt för mer ett praktiskt arbete. Bland annat har ECPA (Commission on Preser- vation and Access) som är inriktad mot biblioteksområdet genomfört en studie på uppdrag av där man försöker ringa in problemen. Fokus ligger på tredje världen. Det är i första hand IFLA och ICA, Bibliotekens och arkivens världsorganisationer, som är engagerade i detta arbete. /IFLA:s översikt över digitaliseringsprojekt finns på adressen webworld/digicol. 5.4Samverkan mellan arkiv, bibliotek och museer Frågan om ABM-samverkan är övergripande och det ingår inte ut- tryckligen i direktiven att komma med förslag om hur den framtida ABM-samverkan ska organiseras. Det finns dock anledning att ta upp samverkan mellan ABM-myndigheter i samband med behand- lingen av digitaliseringsfrågorna. I det sammanhanget är behovet stort av samordning och utsikterna till ett framgångsrikt samarbete stort. Samordning och samarbete är helt enkelt nödvändigt. startades på KB:s initiativ en informell arbetsgrupp för utökad samverkan mellan arkiv, bibliotek och museer (ABM- gruppen). Syftet var att följa upp pågående samarbete samt ta initiativ till angelägna samarbetsprojekt. Gruppen har inte själv genomfört några projekt. En viktig utgångspunkt för arbetet har varit att sätta brukaren i centrum och underlätta tillgängligheten till det svenska kulturarvet oberoende av medium och förvaringsplats. Fokus har legat på verksamheter/projekt av gemensamt värde för kulturinstitutionerna. Sålunda ingår t.ex. i arbetet med Nationella Arkivdatabasen () de stora bibliotekens handskriftsavdel- ningar. Dessvärre är inte material från dessa synliga på nätet. Inom det ABM-orienterade , som är knutet till Foto- sekretariatet vid , har pågått ett arbete med ut- veckling av en dataelementkatalog för fotografi. Detta grund- läggande arbete är, precis som auktoritetssamarbetet, avgörande för Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering tillgängligheten till informationen i olika databaser. Auktoritets- samarbetet rör t.ex. enhetliga beskrivningar vad gäller person- och institutionsnamn. När det gäller personnamn har kommit långt genom det auktoritetsregister som finns tillgängligt i Libris- databasen. Registreringen i NAD och REA (Register över Enskilda Arkiv) kräver också enhetlighet liksom museernas föremåls- och fotoregistrering. behandlade /2001 ABM-samverkan (bet. 2001/2001:KrU5, rskr. 2000/01:175) och ansåg att en utvärdering borde göras samt en bedömning av förutsättningarna för fortsatt samverkan och framhöll att det borde vara av intresse att välja ut lämpliga samverkansprojekt som kunde föra utvecklingen vidare. Regeringen uppdrog () åt KB, och att utföra ett uppdrag med denna inriktning. Uppdraget redovisades () till regeringen i rapporten mellan arkiv, bibliotek och museer. Rapporten har remissbehandlats och ett stort antal remissinstanser har yttrat sig. I rapporten behandlas innebörden av ABM-samverkan och centrala begrepp tas upp utan att slutliga definitioner fastställs. Vidare presenteras en kartläggning av projekt – tidigare och på- gående. Beträffande syftet med samarbetet framhålls att tillgänglig- heten till institutionernas samlingar måste öka, liksom kvaliteten i verksamheten, att resursutnyttjandet måste bli effektivare och ABM-institutionerna slagkraftigare. Remissinstanserna har sammanfattningsvis framfört följande allmänna synpunkter: Utredningsresultatet har påverkats av oklara direktiv. Stora luckor i beskrivningen av tidigare projekt. För stor vikt läggs på tekniska frågor, dvs. enhetliga standarder och nomen- klatur och bevarandeaspekter, i stället för att lägga tyngdpunkten på föremedlande aspekter, behovet av att öka tillgängligheten och den samhälleliga nyttan. Perspektivet anses för snävt – det gäller begränsningen till kultur- och forskningssektorn, att brukar- perspektivet inte står i fokus och att forskningens behov saknas. Vem som är brukaren borde ha belysts. Är det forskaren som utnyttjar de centrala institutionerna eller den intresserade all- Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering mänheten som i större utsträckning utnyttjar lokala resurser? Flera museer anser att redovisningen av deras verksamhet har stora brister. Inom arkivsektorn pekar man på att regionala folkrörelse- och föreningsarkiv samt borde ha ägnats mer uppmärksamhet. Den samverkan som sker lokalt borde ha framhållits. I rapporten föreslås ett samordnande regelverk för vissa sektors- övergripande frågor samt en ny samordnande funktion under . Denna skulle ha till uppgift att arbeta med övergripande strategisk planering, bygga upp av regelverk, förmedla stöd till projekt på olika nivåer, leda projekt samt syssla med ut- värdering och utbildningsplanering. Meningarna är delade om behovet av ett nytt centralt organ. Några anser att styrning kan ske genom regeringsuppdrag och regleringsbrevet. Behovet av samordning inom framhålls. De som förordar en central funktion anser att den i första hand behövs för att upprätta nationella ramverk, rekom- mendationer och standarder – gemensamma regelverk för digitali- sering, registrering och harmonisering av register inom de olika sektorerna. I den samordnande funktionen bör KB, , och Centralmuseernas samarbetsråd ingå. Andra anser det angeläget att det tillskapas organ motsvarande samordningsorganen på KB men utan normgivningsmakt med tanke på att olika institutioner har olika huvudmän. Ansvaret för det eventuella samordningsorganet bör ligga på Utbildningsde- partementet eftersom utbildningssektorn representerar de flesta brukarna. Några betraktar förslagen om samordning som centra- listiska, missriktade i sin storskalighet och förlegade. Dessa menar att ABM-samarbetet ska vara behovsorienterat och främjas genom att lokala och regionala initiativ uppmuntras. Rapporten behandlar vidare utveckling av utbildning och forsk- ning med inriktning på ABM-området. Samverkan med högskole- sektorn framhålls som viktig. Kontakterna mellan ABM- och utbildningssektorn måste stärkas för att institutionerna ska kunna spela en aktiv pedagogisk roll i förmedling av information till brukarna. Det krävs en omfattande upplysnings- och fortbildnings- kampanj om ABM-samarbete för alla som arbetar inom någon av de tre sektorerna. Flera remissinstanser är allmänt positiva till utbildnings- och forskningsinsatser på ABM-området. betonar värdet av sådan utbildning och påpekar att sådan redan finns. Det är viktigt att just universiteten som Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering garanterar kvalitet och integritet ges utrymme att utveckla utbild- ning och forskning på området. Man framhåller vidare att sam- ordnade insatser behövs. Behovet av pedagogisk utbildning under- stryks och att det behövs en omfattande upplysnings- och folk- bildningskampanj kring ABM-samarbete för alla som arbetar inom dessa sektorer. Beträffande registrering, digitalisering och bevarande av digital information anges att den föreslagna nationella digitaliseringsplanen ska fungera som styr- och samordningsinstrument och ska bygga på att registrering alltid ska föregå digitalisering. Utifrån be- varandemål och tillgänglighet ska prioriterade områden pekas ut. Planen ska ligga på en för ABM-sektorn gemensam webbsida. Det långsiktiga bevarandet måste lösas. Remissinstansernas åsikter är varierande. Några anser att det behövs en övergripande nationell plan medan någon bestämt av- visar detta förslag. Mindre institutioner på den lokala nivån är i behov av stöd i olika former från centralt håll. I det kan Internet- baserad utbildning vara en metod. Flera påpekar behovet av gemensamma standarder, gemensamt digitalt system för sökning – lättillgängligt och användarvänligt – och att den långsiktiga lag- ringen garanteras. Beträffande långsiktig lagring hänvisas till de förslag som (SOU 2002:78) lämnat. Vidare framhålla att det vore önskvärt att digitaliseringsarbete kunde utföras i samband med arbetsmarknads- och handikappolitiska åt- gärder. I rapporten föreslås en nationell elektronisk namndatabas, ett arbete som också innebär att gemensamma standarder för hur informationen ska registreras måste utarbetas. Några remissin- stanser kommenterar detta och anser att standardisering av person- namn, institutioner och geografiska begrepp måste lösas centralt. I rapporten föreslås en omprövning av Lantmäteriets principer för avgifter på geografisk information, främst på historiska kartor och anser att den skapar rundgång på pengar. Några remissinstan- ser kommenterar förslaget och anser att det innebär en stor förlust att kulturarvssektorn inte har råd att använda sig av kartorna. All digital kulturarvsinformation böra var kostnadsfri för med- borgarna. Beträffande resursbehoven föreslås ett långsiktigt statligt stöd. Flera remissinstanser framhåller att det krävs resursförstärkningar. Inte minst för att detta är en förutsättning för att öka tillgänglig- heten. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering I rapporten föreslås fortsatt utredning. Då bör handlingsinriktade frågor ges särskild uppmärksamhet. Tre frågeställningar lyfts fram som angelägna: ABM-arbetets finansiering, ambitionsnivå och organisation. Flera remissinstanser ställer sig allmänt positiva till fortsatt utredning och att detta ska inriktas mot konkreta förlag om innehållet i ett framtida ABM-samarbete. Flera anser att fokus bör ligga på ABM-samarbete på regional och lokal nivå, någon att utvärderingsarbete inte får försummas. Regeringen aviserar i budgetpropositionen för (utg. område 17) sina avsikter att återkomma om ABM-samverkan och framhåller att samarbetet ökat i första hand om övergripande frågor av principiell betydelse och i första hand på central nivå, samt genom konkreta projekt framför allt på regional och lokal nivå. 5.4.2.2Stöd till gemensamma utvecklingsprojekt Stiftelsen () anser att digitaliseringen är central ur ett forskningsförberedande perspektiv. Tillgänglig- heten är angelägen, liksom vad som ska väljas ut, finansieringen och det långsiktiga bevarandet. RJ har finansierat flera stora digitaliseringsprojekt, och har därvid prioriterat stora institu- tioner för att uppmuntra samarbete och standardisering. Tre viktiga seminarier har anordnats, 1996 om Forskningens roll i kultur- minnesvården, 1997 om Museerna och kulturarvet och 1999 om ABM, IT och forskningen Projektet och digitalisering – plattform för ABM- samverkan är ett omfattande projekt som initierats av KB och genomförts i samverkan mellan KB, , RAÄ och . Projektet har genomförts –2002 och finansierats av RJ. Arbetet, som har rört tre områden (terminologi, registreringsprinciper, teknisk kvalitet och standard), har resulterat i en omfattande rapport som kan utgöra utgångspunkter för ett fortsatt bredare samarbete mellan ABM-institutionerna. En webb- plats () har skapats som bas för samarbetet. Där finns praktiskt inriktad vägledning för digital bildhantering samt rapporten i dess helhet. Fältet är brett och innehåller fler aktörer och sektorer än bara KB och biblioteken – RJ ser den konferens som utredningen an- Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering ordnade som ett bra tillfälle att förbättra besluts- underlaget för ett strategiskt nationellt arbete.