sou · GRB339 · 2004-01-01 00:00:00 — Samordning av godstransporter i tätorter har länge varit ett viktigt forskningsområde, där bland annat TFK och gjort stora insatser. Konkurrensen om gatuutrymmet i större städer gör att forskningen om lokala distributionssystem i tätorter även berör frågor som privatbilism, kollektivtrafikens utformning och priori- tering, trängselavgifter, markanvändning, lokalisering samt utform- ning av köpcentrum. Forskning inom detta område bedrivs, för- utom av de nämnda, även i och och av . Dagligvarudistributionens effektivitet och miljöpåverkan samt retursystem, med kopplingar till Internethandeln och postorder, är några områden som studeras, bland annat vid Lunds och . Intermodala transporter med påhängsvagnar har studerats bland annat i europeiska samarbetsprojekt där TFK medverkat. Påhängs- vagnar har studerats ur teknisk, organisatorisk, praktisk och eko- nomisk synvinkel. Syftet har varit att ta fram brister i nuvarande system och föreslå åtgärder som kan göra användningen av påhängs- vagnar i intermodala system mer attraktiv. Förslag till inriktning av transportforskningen När det gäller intermodala godstransporter gör TFK, KTH och betydande insatser, främst när det gäller landtransporter, medan Mariterm medverkat i olika forskningsinsatser på sjötransport- området. Inom området pågår också ett omfattande samarbete inom europeiska forskningsprojekt. Därutöver studerar så kallade dry ports inom det maritima området, det vill säga hur samarbetet mellan hamnar och olika operatörer kan utvecklas. Studier av transportproduktionens teknik- och hjälpsystem omfattar IT-hjälpmedel men också utveckling av transportsystem i sig samt olika stödsystem för spårning, skydd och säkring av gods, lastbärare och fordon. Optimeringsmodeller och modeller för ruttplanering utvecklas på , bland annat för skogsindustrin, medan KTH och Statens väg- och transport- forskningsinstitut (VTI) arbetar med trafikmodeller på mikro- och makronivå. Vid SSPA pågår ett utvecklingsarbete med digitaliserade kartor som underlag för ruttplanerings- och tidtabellservice. Inom ramen för EU-projekt arbetar TFK med hamnars informations- system. Stora insatser görs även på järnvägs- och kombiområdet. Effektiva tågsystem för godstransporter studeras vid KTH. Tema- programmet System för kombinerad transport mellan landsväg och järnväg är ett forskningssamarbete mellan och , som pågår åren 1999–2004. Programmet avser kombinerade transporter mellan landsväg och järnväg sett ur svensk synvinkel, både inrikes och gränsöverskridande. Viktiga forskningsfrågor är bland annat vilka typer av transporttjänster som ska produceras och för vilka kunder, vilka huvudtyper av kombisystem som kommer att vara konkurrenskraftiga och hur den teknologiska och driftsmässiga profilen kommer att se ut hos optimala system. Hanteringen av gods, mottagning, omsortering och utlastning samt godsskydd är områden som studeras av , Mariterm, Packforsk, SSPA samt TFK. Området inkluderar informations- hantering, hantering av farligt gods, säkringsfrågor och stöldskydd. Skydd mot tredje person, bland annat vad gäller trafiksäkerhets- frågor, är viktiga frågor som får allt större aktualitet, särskilt som ökningen av andelen utlandsregistrerade lastbilar har medfört ett ökat problem med lastsäkringen. När det gäller analysverktyg sker en stor del av utvecklings- arbetet på övergripande nivå genom samarbete mellan (), trafikverken och Förslag till inriktning av transportforskningen I samma krets har också arbetet med varuflödes- undersökningen gjorts. Andra viktiga utvecklingsarbeten är uppbyggnaden av databaser såsom Strategiskt Maritimt Informationssystem hos () och NTMCalc, vilket är en databas för emissionsberäkningar hos Nätverket för Transporter och Miljön (NTM). På miljöområdet sker även en uppbyggnad av modeller för att underlätta arbetet med att värdera transportsystemens miljö- påverkan. Mariterm, , VTI och TFK har gjort stora insatser inom detta område. Analys av företagsinterna databaser kan ge värdefullt forskningsunderlag. Järnvägsföretaget waggon har exempelvis skapat möjligheter att analysera orsaker till förseningar i den europeiska trafiken, genom att tillåta forskare använda deras databas med uppgifter om vagnrörelser. 4.2Statlig finansiering av gods- och logistikforskning i relation till all statlig transportforskning utgör stödet till gods- och logistikforskningen . Mot bakgrund av områdets betydelse för samhälle, industri och handel, och där- igenom för tillväxten i , är det enligt vår mening under- försörjt i forskningshänseende. För att få en uppfattning om det statliga stöd som gods- och logistikforskningen tillförts har uppgifter inhämtats från berörda myndigheter – , , Luftfarts- verket, , , , och . Hos flera av dessa särredovisas dock inte godsforskningen, och dessutom finns ett gränsdragningsproblem gentemot forskning som kommer alla typer av transporter till godo. Redovisade siffror bör därför endast ses som indikativa. Eftersom forskningsprojekten oftast är fleråriga är det satsning- arna över som är av intresse. Därför redovisas genomsnittssatsningen inom gods- och logistikområdet för den senaste femårsperioden (1998–2002) för respektive myndighet. Motsvarande uppgifter för all transportforskning inom respektive myndighet redovisas också. Förslag till inriktning av transportforskningen Svenska myndigheters forskningsinsatser inom gods- transportområdet Total transportrelaterad FoU i snitt/år, FoU snitt/år, Myndigheternas sammanlagda genomsnittliga forskningsfinansiering, som huvudsakligen är inriktad på gods- och logistikforskning, upp- går till . Framtida höjningar indi- keras av och . För all transportrelaterad forskning är siffran . Utöver vad som redovisas i tabellen bör även den forskning som utförs vid Energi- myndigheten och nämnas. De båda myndigheter- na satsar tillsammans 73–på transport- relaterad forskning. Spannet beror på oklarheter kring hur stor del av forskning som kan relateras till transport- området. (Den huvudsakliga inriktningen av gods och logistik- forskningen för respektive myndighet framgår av bilaga 2.) i relation till all statlig transportforskning utgör stödet till gods- och logistikforskningen . Mot bakgrund av områdets betydelse för samhälle, industri och handel, och därigenom för tillväxten i , är det enligt vår mening underförsörjt i forskningshänseende. Utöver den statligt finansierade forskningen utförs naturligtvis också forskning av företagen inom och i anslutning till gods- transportsektorn. I våra förslag till prioritering av forsknings- satsningar (avsnitt 4.4) har vi inte beaktat vem som finansierar forskningen utan detta är områden som vi anser bör forskas på oavsett vem som finansierar verksamheten. Förslag till inriktning av transportforskningen 4.3Metod för analys och prioritering av forskningsbehov Godstransport- och logistikområdet är som forskningsområde komplext och multidisciplinärt. Berörda discipliner är bland annat nationalekonomi, företagsekonomi, kulturgeografi, informations- teknologi och transportteknik, men också arbetslivsforskning, organisationsteori och ergonomi. Vi har valt att dela in forskningen i fem temaområden (se vidare avsnitt 4.4). För varje område har en inventering gjorts bland näringslivets representanter i delegationen samt bland forskare och myndigheter inom området. Dessa tre grupper har angett vilka forskningsfrågor de anser vara viktiga. (En förteckning över inkomna förslag finns i bilaga 3.) Vi har sedan med utgångspunkt från kartläggningen av pågående forskning, och de förslag till forskningsfrågor vi fått in, gjort en samlad värdering och prioritering av materialet. Värderingen har baserats på följande faktorer Bidrar frågan till ökad uppfyllelse av de transportpolitiska målen? Är frågan av internationell eller av nationell karaktär? Har frågan företagsekonomiska eller samhällsekonomiska för- tecken? Hur stor är förbättringspotentialen inom området? Denna värdering utgör grunden för våra förslag till forsknings- satsningar. Förslagen redovisas under respektive temaområde, och efter för- slagen följer en beskrivning av respektive område. Vi har medvetet valt att hålla förslagen på en övergripande nivå. Vi har som tidigare nämnts valt att dela in forskningen i fem tema- områden: Struktur för logistik- och godsflöden. Transportproduktionens teknik- och hjälpsystem. Analysverktyg, bland annat metoder och modeller. Förslag till inriktning av transportforskningen Indelningen ansluter till den indelning som används i en kunskaps- översikt1 där / Kommunikationsforskningsberedningen (KFB), varit en av finansiärerna. I det följande beskrivs respektive område och av rutorna framgår våra förslag till forsknings- satsningar. Förutom dessa fem områden vill vi också peka på vikten av forskning vad gäller motorer och bränslen. Redan den förra dele- gationen betonade behovet av att förbättra dagens förbrännings- motorer samt att utveckla elmotor- och hybridsystem. I forskningen om omvärldsfrågor bör följande områden priori- teras: på strukturella förändringar. Drivkrafter och hinder för utvecklingen av hållbara transportsystem. Den svenska ekonomin karaktäriseras av att den är liten och öppen, och att den är starkt beroende av förändringar i andra länders ekonomier. Internationaliseringsprocessen har accelererat till följd av EU:s inre marknad, ökad internationell handel och en ökning av direkta utländska investeringar. Drivkrafterna bakom och konsekvenserna av den ökande inter- nationaliseringen av världens produktion och konsumtion är viktiga att förstå. Det är viktigt att kunna hantera internationella regler och skapa nya affärsmöjligheter. Internationaliseringen av marknaderna inom transportsektorn ger nya möjligheter för effektiva operatörer. Ökat marknadstill- träde skapar möjligheter för svenska transportföretag att expan- dera, ofta utanför landets gränser. Detta sker oftast genom fusioner eller uppköp. Å andra sidan öppnas även de svenska transport- marknaderna på motsvarande sätt. Godstransporter och logistik. Förslag till inriktning av transportforskningen Forskningsområdet täcker frågor där perspektivet är såväl samhälls- som företagsekonomiskt. Det sträcker sig från rena samhälls- planeringsfrågor, som till exempel terminal- och lagerlokaliseringar, till IT-frågor. Hållbara transporter är ett viktigt inslag i detta forskningsområde. I forskningen om näringslivets effektivitet bör följande områden prioriteras: Transportköparens krav på transport- och logistiktjänster. Aktörernas möjlighet att skapa effektiva och flexibla logistik- system, nya affärskoncept och nya samarbetsformer bland annat tredjepartslogistik. Utveckling av enhetlig europeisk logistikstandard för transport- och logistiktjänster. Organisationers förändringsförmåga i logistiskt avseende. Väsentliga inslag i de förändringar som sker har att göra med en ökad integration inom och mellan olika organisationer. De viktigaste drivkrafterna kan sammanfattas med önskemål om att skapa kombinationer av bättre resursanvändning och ökade kund- värden. Andra faktorer som påverkar är ökad globalisering, ökad specialisering och en ökad inriktning mot hållbara transportsystem. I det senare ingår inte enbart ökat miljö- och kvalitetstänkande utan även hänsyn till sociala och ekonomiska frågor. Företag bildar industriella nätverk för att framställa tjänster och produkter. Ett sätt att förbättra effektiviteten är att knyta samman hela kedjan – från råvara till färdig produkt. Detta leder till en ny uppdelning av arbetsuppgifter, och den traditionella uppdelningen i branscher luckras upp. Därmed har också upphandlingen av logi- stiktjänster förändrats och behovet av ett enhetligt regelverk för logistiktjänster, en logistikstandard, blivit allt mer uttalad. Tredjepartslogistik innebär att ett paket av flera olika logistik- tjänster upphandlas i ett nära och långsiktigt samarbete mellan kunden och den som producerar tjänsten. Här är det viktigt att klarlägga bakomliggande drivkrafter och hinder samt hur tjänste- företagen kan bidra till kundens verksamhet. Förslag till inriktning av transportforskningen Utveckling av den elektroniska handeln kan innebära föränd- ringar i olika strukturer. Här är inte informationsteknologin i sig det centrala, utan hur den kan bidra till affärsutvecklingen. IT- tekniken möjliggör förändringar i de fysiska flödena, i produk- tionen och i försörjnings- och distributionssystemen, som den utgör basen för nya affärskoncept. Utgångspunkten för forskningen är analyser av de snabba föränd- ringar som sker inom logistikområdet, där nya tillämpningar och koncept som ökar effektiviteten ständigt uppstår. I en sådan dyna- misk omvärld behövs forskning som förklarar dels vad som ligger bakom trender och koncept, dels hur näringslivet kan omsätta kunskapen till sin dagliga verksamhet. 4.4.3Struktur för logistik- och godsflöden I forskningen om struktur för logistik- och godsflöden bör följande områden prioriteras: Transportsystemets effektivitet och bidrag till näringslivets konkurrenskraft. Effekter av nya ägarstrukturer. Drivkrafter och hinder för samverkan mellan trafikslagen. Terminalens roll i logistiksystemet. Varudistribution i tätort. Samverkan och integration är två nyckelbegrepp för transport- sektorn. Fysisk samverkan medför omlastningar som fördyrar transporten, som det innebär risker för godset. För att samverkan ska fungera måste det vara enkelt att lasta om last- bärarna. Detta är en teknisk fråga, men också en organisatorisk. För att få en samverkan krävs ett arbete inom flera områden. Det behövs en organisatorisk samverkan mellan transportmedlen, en helhetssyn på nodernas utveckling, intermodala lastbärare och multimodala system. Denna helhetssyn måste utvecklas för att åstadkomma effektiva, konkurrenskraftiga logistiksystem och håll- bara transporter. Vid terminaler möts olika transportsystem och trafikslag. Där sker också informationshantering, och där finns olika typer av service. Det är nödvändigt att terminalen utformas för att svara upp mot de olika krav som detta ställer. Förslag till inriktning av transportforskningen Förändringar i logistik- och godsflöden tar sig olika uttryck. Ett exempel är centraliserade terminal- och lagerstrukturer som inne- bär en kombination av nedläggning av mindre terminaler och lager och investeringar i en eller ett fåtal större enheter. Samverkan mellan olika trafikslag och varudistributionen i tät- orter är två viktiga forskningsområden som är stark kopplade till terminalfrågorna. Drivkrafter och hinder för en effektiv samverkan och ett effektivt nyttjande av den sista länken i en transportkedja – distributionen till slutkunden, har ofta en avgörande inverkan på valet av transportlösning. 4.4.4Transportproduktionens teknik och hjälpsystem I forskningen om transportproduktionens teknik- och hjälp- system bör följande områden prioriteras: System för styrning och följning av varuflöden, lastbärar- flöden och fordonsrörelser. Vikt- och kostnadseffektiva lastbärare. Transportsäljarens förmåga att svara upp mot krav som till exempel miljöanpassning, kvalitet och säkerhet. Ny teknik och nya hjälpmedel bidrar till utvecklingen av logistik- systemen genom förbättrade informationssystem, nya terminal- lösningar, standardiserade lastbärare och överföringen av lastbärare mellan olika trafikslag. Teknisk utveckling sker också av fordon. Beroende på vilken typ av gods som ska transporteras ställs olika krav på transportmedel, förpackningar och lastbärare. När man använder flera trafikslag i en transportkedja behövs en effektiv omlastning av standardiserade lastbärare. För effektiva logistiksystem krävs en genomtänkt standardise- ring. (Dessa frågor har tidigare behandlats i avsnitt 3.3.1.) Ur standardiseringssynpunkt är lastbärarna centrala, eftersom dessa ofta ägs av olika företag och lastas mellan olika trafikslag. Utveck- lingen av hanteringslösningar bör också fokuseras på effektiva, säkra och enkla hanteringsmetoder samt enkla och vikt- och kostnadseffektiva lastbärare. På förpackningar och lastbärare finns information om transportväg, adresser och symboler men även konsumentinforma- Förslag till inriktning av transportforskningen Med hjälp av ny teknik kan förpackningarna samla in infor- mation om till exempel olämplig behandling under transporten. Betydelsen av förpackningen och lastbäraren ökar också, när produktionen koncentreras till ett fåtal ställen och transport- sträckorna ökar. Distribution i koncentrerade såväl som i glesa befolkningsområden blir viktiga kunskapsområden. I nästa steg kommer omvänd distribution, det vill säga hämtning av förpack- ningar och annat använt material, att utvecklas med krav på ökad kunskap. Ett självklart krav på samtliga logistiksystem är att systemen inte ska medföra någon fara för miljö och människor. Ett annat krav är tillförlitligheten i transportsystemen i form av tid och godssäker- het, det vill säga att godset ska nå mottagaren i samma skick som det lämnade avsändaren. En ökad kunskap inom dessa områden får stor betydelse för både de tekniska och administrativa lösningarna och för vad som kan och bör krävas av logistiksystem, fordon och lastbärare. I forskningen om analysverktyg bör följande områden prioriteras: Metoder för utvärdering av transportpolitiska mål. Samhällsekonomisk lönsamhet, värdering av tid, kvalitet och externa effekter. Utveckling av godstransportmodeller med inriktning på logistik- och transportsystemets struktur, påverkan på och betydelse för samhällets utveckling. Mått- och mätmetoder för logistik och transportsystem. I den mer övergripande forskningen med att ta fram underlag för samhällsekonomiska kalkyler för att värdera infrastrukturinveste- ringar finns vissa kunskapsluckor inom godsområdet. Eftersom nyttan av godstransporter i allmänhet behandlas på ett mer schablonmässigt sätt än motsvarande nytta av persontrafik, finns det skäl för att fördjupa arbetet. Denna kunskap är bland annat nödvändig för att den tidigare nämnda prioriteringen vid tilldelning av spårkapacitet (avsnitt 3.3.3) ska kunna göras utifrån en rätt- visande samhällsekonomisk bedömning. Förslag till inriktning av transportforskningen Ett annat område är prissättning av trafiken och dess effekter på transportsystemet. För att utforma ett bra marginalkostnadsbaserat prissättningssystem behövs tillräckligt underlag. Principen är fast- slagen av , men det finns inte så mycket erfarenhet av att tillämpa den fullt ut vare sig i eller utomlands. Vad blir styr- effekterna av olika åtgärder? Vad blir övervältringseffekterna till andra led i kedjan? Det finns även andra åtgärder än pris att kombi- nera med. Ett trafikslagsövergripande synsätt bör genomsyra arbetet. har avslutat en översyn av samhällsekonomiska metoder och kalkylvärden på transportområdet (ASEK). För gods- området är det angeläget att peka på de områden som rör värdering av tid och kvalitet i godstrafik. Vad är det för nytta som uppstår vid minskad förseningsrisk och kortare transporttid? Värderingsstudier kring hur företagen värderar tid och kvalitet, främst förseningar och skador, behövs därför. Att värdera tid hänger ihop med hur det logistiska systemet är uppbyggt. Sambanden är komplexa, och det finns behov av bättre underlag som är allmänt accepterade. Det är viktigt att ett fortsatt arbete bedrivs när det gäller transportkvalitet för näringslivet, för att utforma lämpliga indikatorer/ mått för att följa måluppfyllelsen. Måtten bör vara kvantifierbara, mätbara, tidsatta och uppföljningsbara. Behoven ser sannolikt olika ut för hög- respektive lågvärdigt gods. Inom till exempel sjöfarten finns en del arbete gjort kring så kallade service performance indicators. Det är dock viktigt att alla trafikslag täcks av det system för måluppföljning som utformas. Även utvecklingen över tiden samt internationella jämförelser är av stort intresse, såväl för myndigheter som för näringslivet. Analysverktygen behöver få en bättre koppling till omvärlden. Frågor som hur resten av ekonomin, näringslivets struktur och logistiksystem påverkar transportbehoven bör beaktas. Likaså när det gäller hur transporterna påverkar näringslivet, till exempel transportkostnadernas påverkan på val av lokalisering. Att få in dessa frågor i godstransportmodellerna är ett angeläget område för kunskapsuppbyggnad. Förslag till inriktning av transportforskningen All förståelse av samhällsprocesser bygger på data av olika slag. Det ställs därför höga krav på att forskning och annan analysverksam- het inom transport- och logistikområdet baseras på relevanta data och på relevant statistik. En forskningsuppgift som ofta glöms bort är därför att kritiskt granska datafångstmetoder och modeller så att dessa ger en rättvisande bild av verkligheten. För de myndigheter och företag som tillsammans svarar för trans- portsystemets effektivitet är det nödvändigt att utveckla kunskapen om transportbehoven och dess förändringar. Genom ett mer till- förlitligt underlag hur dagens transporter ser ut kan förbättringar ske. De statistikområden som är särskilt intressanta att utveckla är följande: Varugruppsindelning – borde utvecklas så att varuslag som representerar ett stort värde men liten vikt synliggörs i statisti- ken. Det pågår ett arbete med en ny varunomenklatur inom EU. Enhetslaster/container – detta bör vara indelat i varugrupper, inte bara i antal containrar. Transporter med utländska lastbilar i – dessa transpor- ter har inte ingått i statistiken. Det pågår dock ett arbete inriktat på en metodbeskrivning av hur insamlingen av uppgifter skulle kunna utföras. 4.6Användning av genomförd forskning För att forskningen skall komma till användning krävs ett funge- rande innovationssystem. Ett innovationssystem brukar definieras som de aktörer inom forskning, näringsliv och politik som i sam- spel och givet vissa spelregler genererar, utbyter och använder ny teknik och ny kunskap för hållbar tillväxt genom nya produkter, tjänster och processer. Logistikforskningen måste ha kunskap om pågående utveckling och förändringsstrategier inom näringsliv och myndigheter. Det är därför viktigt att forskningen inte enbart inriktas på logistikens produktionssystem utan också på förbättringar av logistikens innova- tionssystem. Förslag till inriktning av transportforskningen Innovationssystemet bidrar således till att förändra produkter och verksamheter. Forskningen har en självklar roll i förändrings- arbetet, men det är företagen som ska omsätta nya kunskaper och möjligheter i praktiska resultat. 5Behov av utbildning inom transportsektorn I våra direktiv står följande: Personal med universitets- och högskoleutbildning blir alltmer en förutsättning för att transportföretag och varuproducerande företag ska kunna lägga upp effektiva transportkedjor. En adekvat logistik- utbildning, eller motsvarande, är därför av stor betydelse för att transportsektorns behov av välutbildad arbetskraft ska kunna tillgodo- ses. Delegationen bör analysera denna fråga vidare och kartlägga behovet av utbildningens omfattning och inriktning. Vi har tolkat uppdraget som att transportsektorn här omfattar såväl transportföretag som företag som upphandlar transporter. Skälet är att även företag inom handel och industri samt kommuner och statliga företag utför transporter och bedriver terminalverksamhet i varierande omfattning. Vi har vidare sett det som angeläget att inte begränsa analysen och kartläggningen till utbildning på akademisk nivå, eftersom behovet av yrkesutbildning med hög kvalitet också är av stor bety- delse för sektorn. Ett viktigt medel för att få en väl fungerande och konkurrens- kraftig bransch är att samhället, det vill säga stat och kommuner genom ansvariga myndigheter, tillgodoser branschens behov av kvalificerad utbildning för medarbetarna. Oavsett konjunktur står nämligen transportbranschen långsiktigt inför stora rekryterings- behov.