ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
sou · GRB360d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Det är svårt att på det här stadiet exakt bedöma hur mycket det kommer att kosta att administrera och hantera det föreslagna systemet för handel med utsläppsrätter. För del är det helt nytt, och de internationella erfarenheterna är både begränsade och inte helt jämförbara. Dessutom finns fortfarande flera frågetecken kring hur systemet slutligen kommer att formas och organiseras. Givet dessa reservationer har Statskontoret i sin rapport till delegationen ändå försökt göra en grov uppskattning av de huvud- sakliga administrativa kostnaderna. För de arbetsuppgifter som diskuterats i avsnitten 3.3.2 3.3.7 bedömer Statskontoret att kost- naderna inför den första perioden (arbetet antas främst ske ) torde komma att uppgå till ca . Då är att märka att i synnerhet arbetet med tillståndsprövning, som av Statskon- toret bedöms vara mest kostnadskrävande, kommer att vara starkt koncentrerat till . Den löpande verk- samheten 2007 torde beträffande de arbets- uppgifter som diskuterats i avsnitten 3.3.2 3.3.7 komma att bli mindre kostnadskrävande, uppskattningsvis kan årskostnaden komma att uppgå till högst ca . Delegationen delar Statskontorets bedömning av kostnadernas storlek. Statskontoret har dock inte gjort någon bedömning av kostnader för beredning och beslut i ärenden avseende tilldelning av utsläppsrätter, och av naturliga skäl heller inte för inrättandet av den mindre myndighet delegationen föreslår. Statskontorets upp- skattning av kostnaderna inför perioden 2007 torde därför behöva ökas med ca . Sammantaget skulle detta innebära att kostnaderna inför perioden 2007 med en grov uppskatt- ning skulle uppgå till ca . Genom att nya arbetsuppgifter införs uppstår ofrånkomligen ett finansieringsbehov. Delegationens bedömning är att åtminstone delar av finansieringsbehovet bör kunna täckas med avgifter.
sou · GRB360d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Det finns, enligt delegationen, flera principiella invändningar mot ett önskemål att inom ramen för ett handelssystem minska utsläppen i med t.ex. . Det blir för det första en fråga om att motsäga avsikten med handel, eftersom det varken garanterar att släpper ut mindre än som annars skulle vara fallet eller att det finns en garanti för att utsläppen reduceras där det är billigast. Dessutom är det svårt att se vilka de styrmedel är, som skulle kunna ombesörja att målet att minska utsläppen i till- godoses. Mot bakgrund av ovanstående föreslår delegationen att det är den tilldelade mängden utsläppsrätter som skall avräknas både mot det internationella åtagandet och det nationella målet, oavsett vilken procentsats som anges. Det nationella målet om att minska utsläppen av växthusgaser med skall enligt beslut uppnås utan kompensation för upptag i kolsänkor eller med flexibla meka- nismer. skall vid kontrollstationen , som komple- ment, överväga ett mål som innefattar de flexibla mekanismerna.
sou · GRB360d3 · 2004-01-01 00:00:00 — uppgick sektorns utsläpp till . Denna expansion av den handlande sektorns utsläpp innebär sanno- likt att andra sektorer måste vidkännas desto större utsläpps- minskningar . –EU:s handelsdirektiv ger medlemsstaterna möjlighet att beakta tidigt vidtagna åtgärder vid tilldelningen av utsläpps- rätter. Delegationen hävdar att sådana åtgärder delvis beaktas genom att tilldelningen av utsläppsrätter baseras på de genomsnittliga utsläppen –2001. Det är dock oklart hur detta sätt att räkna leder till att tidigt vidtagna åtgärder beaktas. –Delegationen föreslår att tilldelningen av utsläppsrätter för icke utbytbara råvarurelaterade utsläpp skall baseras på den prognostiserade produktionen . Detta medför en risk för att, om en planerad produktionsökning uteblir, tilldelningen till vissa processindustrier blir större än vad de behöver. –Slutligen föreslår Delegationen att torv skall behandlas i handelssystemet på samma sätt som biobränslen. Klimatkon- ventionens partsmöte (2/CP.3) har dock fattat ett beslut (2/CP.3) som tillsammans med IPCC:s riktlinjer innebär att de utsläpp av koldioxid som sker vid förbränning av torv skall redovisas och läggas till de utsläpp som omfattas av åtagande enligt Kyotoprotokollet och den efter- följande bördefördelningen inom EU. Det torde därför vara mycket svårt för att få gehör inom EU för den av Delegationen förordande linjen ifråga om torv. Reservationer och särskilda yttranden trots detta skulle få möjlighet att undanta torven från EU:s handelssystem så skulle det innebära att andra sektorer, under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod, måste be- lastas med ett ansvar att också täcka in torveldningens utsläpp. En viktig fråga i sammanhanget bör vara i vilken utsträckning torveldning bidrar till växthuseffekten. Kolet i torven skulle om torven inte exploaterades ligga bunden för mycket fram- över, kanske till nästa istid. Detta skiljer torv från övriga bio- bränslen. Ett träd som inte avverkas och bränns kommer om det står kvar med tiden att dö och förmultna under avgivande av sitt kol till atmosfären. Torvbrytningens nettoeffekt på klimatet på- verkas dock också av andra faktorer såsom brytningens inverkan på avgången av metangas och på tillväxten av torv och skog. I Torvutredninges betänkande, där denna fråga diskuteras, kan man emellertid läsa följande slutsats. Sammanfattningsvis visar redo- visningen ovan att dagens användning av torv från tidigare orörda myrar genomsnittligt sannolikt ger en klimatpåverkan motsvarande naturgas i ett tidsperspektiv av upp till . Det är möjligt att det skulle kunna bli tillåtet att räkna sig till godo olika åtgärders effekter på metanutsläppen vid redovisningen av utsläppen enligt Kyotoprotokollet. Skulle nu verka för att torv likställs med biobränslen så blir det svårt att med trovärdighet verka för en sådan lösning.
sou · GRB365d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Det bör därför rimligen finnas goda möjligheter för de olika nationella idrottsförbunden i respektive land inom EU, att träffa gemensamma överenskom- melser när det gäller alkoholbranschens sponsring vid internationella idrottsevenemang inom EU, som t.ex. Europamästerskap.
sou · GRB365d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Genomsnittliga stängningstiden hade varit mellan 04.30 och 05.00 (tidigaste stängningstid hade varit 03.00 och senaste hade varit 10.00 ). av restaurangerna ifråga hade haft öppet senare än 04.00. Antalet polisingripanden i centra delarna av staden, där de flesta av restauranger låg, ökade (för hela ökade antalet polisingripanden ). När poliserna gick av sitt nattskift var det fortfarande många människor kvar i området – något som polismyndigheten inte hade räknat med vid planeringen av sina arbetspass. Fler personer till akutmottagningarna Man jämförde data från sjukhusens akutmottagningar avseende antalet personer som sökt hjälp under några av kvällarna under för- söksperioden med kvällar före försöksperioden. För en viss typ av skador som typiskt sett ofta uppkommer i samband med hög alko- holkonsumtion fanns en ökning de studerade kvällarna jämfört med normala kvällar före försöksperioden. Antalet studerade kvällar uppges dock ha varit få varför skriben- terna varnar för att dra allt för långtgående slutsatser av resultatet i denna del. Av polisens rapporter framgick att antalet förare som var miss- tänkta för att ha kört bil alkoholpåverkade ökade under försöks- perioden med (från 29 till 52). Försöksperioden förlängdes med (t.o.m. ). Därefter beslutades att senaste serveringstid i centrala staden skall vara 05.30 , 02.00 och 01.00 övriga dagar. till reglerade serveringstider kom efter synpunkter från bl.a. polis- myndigheten om växande problem relaterade till nattlivet under de sena (serverings)tiderna.
sou · GRB367d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Även en tillståndsbild av skolskjutsverksamheten har tagits fram. Beskrivningen visar att de viktigaste åtgärdsområdena i närtid är bättre statistik, definition av säker skolväg, ansvarsför- delningen i hela resan, säkra hållplatser och passager över väg samt kvalitetssäkring vid upphandling. Dagens förarplatser är ibland så utformade att föraren har svårt att se om en person befinner sig alldeles framför bussen. Bättre sikt, teknik som förhindrar passage framför bussen eller varnings- system kan vara lösningar på problemet. Viss standardisering av förarplatsmiljön, speciellt placering av viktiga reglage, skulle också öka trafiksäkerheten. En karossutformning som förhindrar att man från sidan hamnar under bussen och ett slätt underrede där en påkörd person inte kan fastna skulle rädda liv. Klämlister, vars syfte är att förhindra att en person fastnar i bussdörren, fun- gerar inte alltid som de ska. Dödsolyckor händer trots att funktio- nen blivit bättre. De olika typerna av automatisk broms kopplad till dörrar och automatisk stängning/öppning av dörrar genom fotocellsteknik bör studeras vad gäller funktionalitet och säkerhet. Krockzon på bussar skulle kunna begränsa skadeföljden av frontalkollisioner. Man bör överväga att vid upphandling ställa krav på alkolås och hastighetsregulator på bussar. Med hänsyn tagen till att bussförare har sin arbetsplats i trafiken, och dessutom har passageraransvar, behövs utbildning i första hjälpen, krishantering etc. Det krävs också fortlöpande förar- utbildning i syfte att förebygga olyckor. Med tanke på att förare ofta byter buss är ett kvalitetssystem som gör att bussföraren vet att fordonet är i ett trafiksäkert skick viktigt. Enligt arbetsmiljölagstiftningen är det arbetsgivarens skyldighet att systematiskt kartlägga, bedöma och åtgärda riskerna i arbetet. Arbetsgivaren ska se till att förutsättningarna finns att utföra arbetsuppgifterna på ett säkert sätt. I det här sammanhanget inne- bär det att säkerhetsbestämmelser i trafiken ska respekteras med tanke på hastigheter, rätt till pauser, att fordonet är lämpligt utrustat och att alkohol- och droganvändning inte förekommer. Ett kvalitetssystem, som beaktar trafiksäkerheten för såväl förare som passagerare och andra trafikanter, bör finnas hos alla buss- företag. Ett kvalitetssystem bör även säkerställa kompetens hos arbetsgivaren, verkstadspersonal och förare samt en god kommu- nikation mellan arbetsledning och förare.
sou · GRB368 · 2004-01-01 00:00:00 — Färre barn barnomsorg/grundskola garantipensioneringar samt ej ersatt vid egen ÅTGÄRDSPLAN FÖR EKONOMI I BALANS 2002 Kommun/landsting: kommun Genomförda/realiserade åtgärder Kommentar/förklaring till åtgärden plus viss omflyttning av nämndssekr 2001/2002 Övertagen verksamhet gator och vägar Områdeschefer reduc till 3 Ersatts med en assisten omflyttning från nämndsekr
sou · GRB36d1 · 2004-01-01 00:00:00 — 3.12.10Dokumentation av transporter och transporttider: , och har tre stora slakterier, flera medelstora och en del småska- liga. var det län som vid sidan av handlade flest ansökningar under transportstoppet. Närmare 500 ansökningar lämnades in under den mellan 8 och . Vid en stickprovskontroll av dessa framgår tydligt att transporter av både slaktsvin, suggor, galtar och nötkreatur inte Djurtransporter och smittspridning SOU 2003:6 självklart körs till närmaste större slakteri utan trafiken är livlig kors och tvärs från SLP i väster till i öster, i sydväst och flera slakterier på sydkusten. Enstaka slakttransporter från östra () respektive från () till Ugglarps slakteri i förekom . En hel del livdjurstransporter ägde också rum – den längsta från till (). I dominerar i , men där finns även slakteri i närheten, och slakteri respektive slakteri i . slakteri tog emot transporter både från (), (), (), och flera från () med flera långväga, men de flesta transporterna var långa. Den totala transporttiden kan ändå bli lång beroende på vilket djurslag som lastas och hur många individer det rör sig om. vanligtvis runt 50–60 ombesörjde också livdjurstransporter, exempelvis en tjur och fem livkalvar till (). I är det slakteriet i som tar emot flest slaktdjurstransporter. Upptagningsområdet är främst en radie på . En del spädkalvar skickades till slakt under perio- den, vilket inte anmälts i de övriga redovisade länen. 3.12.11Utredningens bedömning angående det tillfälliga transportförbudets effekter Utredningen kan konstatera att transporter till slakteri inte alltid innebär transport till närmaste slakteri. Trots detta dominerade förhållandevis korta transporter. I exemp- let tog av transporterna till slakt som längst och tog som längst . För livdjurs- transporter redovisar av transpor en tidsåtgång av som längst och en tids av som längst . Utredningen skall utreda vilka effekter det tillfälliga transport- förbudet fick för transporttider och transportvägar. Utredningen har funnit att detta uppdrag svårligen kan genomföras eftersom kartläggning av transporttider och transportvägar före transport- förbudet inte fanns. Bedömningen är dock att transporttiderna minskades mest då restriktionerna var som hårdast. En uppskattning är att transporttiderna för gristransporter minskade med och nötkreatur i snitt .
sou · GRB372d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Kommande forskning bör också fokusera på ekosystemeffekter av övergödning kopplade till fisk och fiske. Övergödningen har för- sämrat möjligheterna för en rad fiskarter (t.ex. rödspotta och torsk) att reproducera sig och växa upp, medan andra fiskarter (t.ex. spigg) har gynnats. Det finns inte tillräcklig kunskap om hur stor minskning detta medför på rekryteringen av kustfiskebe- stånd. Vi saknar även kunskap om övergödningens eventuella posi- tiva effekter på storleken hos vissa fiskbestånd. Denna beståndstill- växt kan bero på ökad produktion av fiskföda, som djurplankton och i vissa områden av bottenlevande arter (där bottendöd inte minskat produktionen). Förändrad mängd och artsammansättning hos växt- och djur- planktonblomningar kan också förväntas ha konsekvenser på fisk- faunan, liksom effekter av hög organisk belastning på djupare bott- nar. följer vi endast fragmentariskt fisk- och planktonsamhäl- lenas dynamik i miljöövervakningen, p.g.a. otillräckliga resurser. Mycket av den forskning som görs har en begränsad utsträckning och rum. Även uppföljningen av kustens plankton och bottenlevande djur och växter är otillräcklig, särskilt i förhållande till de skärpta krav som vattendirektivet kommer att medföra. Genomförandet av vattendirektivet leder också till ett ökat behov av kunskap om kustzonens vattenomsättning och därmed för- bundna transporter av näringsämnen och föroreningar. Sådan kun- skap är viktig då mänsklig aktivitet kan förväntas ge effekter i betydligt större skala än dem som dagens studier är inriktade på.
sou · GRB380d1 · 2004-01-01 00:00:00 — SUMMA Aktiva ,Tasks / Svenskt deltagande: Kommentar: a) IA utan svenskt deltagande: (), En- hanced Recovery of Oil, Multiphase Flow Sciences, Geothermal, SolarPACES, . b) deltar i alla 9 IA inom fusion genom medlemsskapet i EURATOM (se forskningssamarbete inom EU ovan). Källor: IEA (2002): Brief Status Report on Implementing Agreements., (2001): Energimyn- dighetens verksamhet inom IEA:s Implementing Agreements,
sou · GRB385d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Betänkandet Översyn av försäkringsmodellen för de statliga avtalsförsäkringarna (SOU 2003:85) 7.Inspektionen för strategiska produkter X400: S=Registrator; O=Finance; P=Ministry; A=SIL; C=SE 117 41 FINANS S Remissvaren i 3 exemplar, ett original och 2 kopior, varav en elektronisk kopia till e-postadress: skall vara inkomna till . I remissen ligger att regeringen vill ha synpunkter på förslagen eller materialet i betänkandet. Myndigheter under regeringen är skyldiga att svara på remissen. En myndighet avgör dock på eget ansvar om den har några synpunkter att redovisa i ett svar. Om myndigheten inte har några synpunkter, räcker det att svaret ger besked om detta. För andra remissinstanser innebär remissen en inbjudan att lämna synpunkter. Råd om hur remissyttranden utformas finns i Statsrådsberedningens broschyr "Svara på remiss. Hur och varför?" Broschyren kan beställas från , Information , 103 33 . kundservice, 106 47
sou · GRB387d1 · 2004-01-01 00:00:00 — En anmälan till Datainspektionen avseende automatiserad behand- ling av personuppgifter behöver inte ske, om den personuppgifts- ansvarige har anmält till Datainspektionen att ett personuppgifts- ombud utsetts och vem denne är. Personuppgiftsombudet skall ha till uppgift att självständigt se till att den personuppgiftsansvarige behandlar personuppgifter på ett lagligt och korrekt sätt och i enlighet med god sed samt påpeka eventuella brister för denne. Om personuppgiftsombudet finner anledning att misstänka att den personuppgiftsansvarige bryter mot de bestämmelser som gäller för behandlingen av personuppgifter och om någon rättelse inte vidtas, skall personuppgiftsombudet anmäla detta till Datainspektionen. Personuppgiftsombudet skall vidare bl.a. hjälpa registrerade att få rättelse när det finns anledning att misstänka att behandlade personuppgifter är felaktiga eller ofullständiga. Skadestånd (48 §) Den personuppgiftsansvarige skall ersätta den registrerade för skada och kränkning av den personliga integriteten som en behand- ling av personuppgifter i strid mot lagen har orsakat. Skadestånd kan således inte utgå vid brott mot motsvarande bestämmelser i s.k. registerförfattningar, vilka enligt 2 § gäller framför personuppgifts- lagen (1998:204). Om skadestånd skall utgå i det sistnämnda fallet måste registerförfattningen innehålla egna skadeståndsbestämmel- ser eller en hänvisning till 48 § personuppgiftslagen. Rätten till ersättning omfattar inte bara personskada, sakskada och ren förmögenhetsskada, utan även den kränkning av den personliga integriteten som behandlingen kan ha medfört. Ersätt- ningen för kränkningen bör uppskattas efter skälighet mot bak- grund av samtliga omständigheter i det aktuella fallet. Skadeståndsansvaret är i princip strikt. Det finns dock en möjlighet att helt eller delvis jämka skadeståndet, om den person- Rättslig reglering till skydd för den personliga integriteten SOU 2003:87 uppgiftsansvarige kan visa att den felaktiga behandlingen inte berodde på honom eller henne. Straff (49 §) Behandling av personuppgifter i strid med personuppgiftslagen kan medföra skyldighet att till de drabbade betala skadestånd och kan dessutom föranleda ett vitesföreläggande av tillsynsmyndigheten. Vissa förseelser är också straffbelagda. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot vissa bestämmelser i lagen kan dömas till böter eller fängelse eller, om brottet är grovt, till fängelse i högst . Det är straffbart att lämna osanna uppgifter i den information till den registrerade som lagen föreskriver eller i information till Datainspektionen. Det är vidare straffbart om någon i strid med lagen behandlar känsliga personuppgifter, för över uppgifter till tredje land eller underlåter att göra föreskriven anmälan om behandling av personuppgifter till Datainspektionen. I ringa fall skall emellertid inte dömas till ansvar. Vid en sådan bedömning får beaktas bl.a. vilken integritetskränkning eller risk för integritets- kränkning som behandlingen orsakat.
sou · GRB389d2 · 2004-01-01 00:00:00 — *Siffrorna avser förstagångsansökningar från 22 av landets 118 polisdistrikt och motsvarar av det totala antalet förstagångsansökningar. Räknar man upp antalet asylsökande , får man uppskattat antal förstagångsansökningar (inkl. barn) för alla polisdistrikt. ** De flesta palestinier. Källa: () 1984– . Information till asylsökande, informationsblad Kvitto på asylsökan, , tillfälliga kort för asylsökande och andra utlänningar i Antalet besök per person och år i öppen hälso- och sjukvård Sjukvård åt asylsökande 2002 Genomsnittligt antal besök i öppen hälso- och sjukvård (läkarvård) per åldersgrupp 0 - 6 år 7 - 18 år 19 - 60 år Källa: PM , tabell 4. undersökning av antalet hälsoundersökningar Sjukvård åt asylsökande 2002 Källa: PM , tabell 15
sou · GRB390d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Ökat värde för medborgarna i Mer innovativa och bättre fungerande kommun- och landstingsverksamheter spridning av de bästa ny och mer utbildning Ökad samverkan mellan akademin och kommuner/ landsting Stärkta incitament för forskare att samverka Ökad näringslivstillväxt i kommuner och regioner Rekrytering av handplockade företag från andra länder – inom skola, vård, 5 förslag från SOU 2003:90 Innovativa processer , Särskild utredare och Per Frankelius, Huvudsekreterare
sou · GRB391d11 · 2004-01-01 00:00:00 — I Aldring & Eldre 2001:4 Svallfors, (2001) Kan man lita på välfärdsstaten? – Risk, tilltro och betalningsvilja i den svenska välfärdsopinionen 1997– Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre I Välfärdens finansiering och fördelning. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. (2001) 80+ Seniorservice. Subventionerad hemtjänst för seniorer av , och , (1998a) En samlad lag om vård och omsorg. (1998b) Liv – om hälso- främjande och sjukdomsförebyggande insatser för äldre. I sam- arbete med . Skrifter från Svenska Kommun- förbundets Äldreberedning nr. (1999a) Prisnedsättning av tjänster. Kartläggning och analys. Skrifter från Svenska Kommunför- bundets Äldreberedning nr. (1999b) Vår framtid. Äldres vård och omsorg inför 2000-talet. Slutrapport från Svenska Kommunför- bundets Äldreberedning (1999c) Äldreomsorg i jämförelse: modell och analys. Skrifter från Svenska Kommunförbundets Äldreberedning nr. (2002a) Aktuellt om äldreomsorgen. (2002b) Kommunen kommer hem. Kartläggning av hemsjukvården i kommunerna (2002c) Äldre invandrare. Szebehely, (1998) Hjälp i hemmet i nedskärningstid – och anhörigas insatser för gamla kvinnor och män. I , A-M (red.) Åt var och en efter behov Szebehely, (2000) Äldreomsorg i förändring – knappare resurser och nya organisationsformer i Välfärd, vård och omsorg. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Thoraeus , Ojan (1990) Efter 80. En undersökning om äldre människors sociala omsorgsbehov och deras omsorgssituation. Rapport i socialt arbete nr 48. , , , , , . & Ahcic, Kozma (1996) Klass, hälsa och funktionsförmåga bland de allra äldsta. I Äldres hälsa, behov och bruk av service och vård. SOU 2003:91 Fakta och frågeställningar inför hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre , , (2002) Äldres behov. En kunskapsöversikt och diskussion om framtiden. Trydegård, (2000) Tradition, change and variation. Past and present trends in public old-age care. , (red.) (2002) Rättsäkerhetsfrågor inom socialrätten , (1999) Attitudes to population ageing in Europé. A comparision of the 1992 and Surveys. /uni/academic/R-Z/socst/staff/a_walker.htm , , (1997) Ageing Europe. Open Uni- versity Press , (2002) Folkhälsoarbete bland äldre väl an- vända pengar. I Utblick Folkhälsa nr 3. , (1999) Vuxna barn med hjälpbehövande för- äldrar – en livsformsanalys. Äldrecentrum (2001) Äldres hälsa och välbefinnande – en utmaning för folkhälsoarbetet. Önstorp, (2002) Förenklat serviceavtal i stället för bistånds- beslut. I Äldreomsorg nr 1/2002 1.Antal personer i åldern 65 w år fördelade på kön och ålders- klasser åren 1970 2030 2.Begreppet behov och äldres behov 3.Omsorg om äldre människor enligt socialtjänstlagen 4.Utformning och tillämpning av lagstiftningen inom äldre- omsorgen 5.Önskemål och vård- och omsorgsgivare 6.Internationella utblickar när det gäller vård och omsorg om äldre 7.Förtroende för och betyg på vård och omsorg för äldre
sou · GRB391d12 · 2004-01-01 00:00:00 — Förebyggande åtgärder och folkhälsoarbete bland äldre är vik- tiga, såväl ur ett individperspektiv som ett samhällsperspektiv. 4 Deltagare i hearingar Deltagare i hearing om framtidens vård och omsorg om äldre i , Deltagare i hearing om framtidens vård och omsorg om äldre i Skandiasalen, Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre PRIVO (och Omsorg) Deltagare i hearing om framtidens vård och omsorg om äldre i , Professor , Tema , , , Stock- Överläkare och ordförande i och Geriatrik , Äldreforskning Nordväst, Direktör , Stiftelsen Äldre- centrum Docent , Tema Äldre och åldrande, Docent , och * Docent , SNAC* och Stiftelsen Äldrecentrum *SNAC = Study on Ageing and Care Deltagare i hearing om framtidens vård och omsorg om äldre i , () () () () () i Handikappförbundens () (represente- rade av () och Syn- skadades () Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Svenska Röda Korset Kristna Råd SIOS – Samarbetsorgan för etniska organisationer i riksförbundet Deltagare i hearing om framtidens vård och omsorg om äldre i ,