sou · GRB380d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Till exempel borde staten enligt utredningens mening mer aktivt kunna använda teknikupphandling som ett strategiskt verktyg i omställningen av energisystemet. 11.2.4Viktigt att harmoniera olika styrmedel I kapitel 10 poängterade utredningen vikten av att statens sats- ningar på EFUD harmonierar med övriga styrmedel som vidtas i syfte att uppnå omställning av energisystemet. På en mer över- gripande nivå sades detta handla om att satsningarna på EFUD måste utformas i samklang med styrmedel som formar de allmänna ramvillkoren för företagande och aktörernas agerande, såsom t.ex. 14 Det bör dock sägas att vissa sådana samhälleliga ingripanden redan görs. T.ex. tar Energi- myndighetens Eufori-projekt (se avsnitt 10.3.3) bl.a. sikte på problem med svaga nätverk, i det att man söker stimulera samverkan (kluster) mellan olika aktörer som har ett gemen- samt, men tidigare inte tillräckligt exploaterat, intresse för specifika utvecklingsområden. Förutsättningar för att uppnå omställning olika typer av skatter, avgifter och stöd. Vidare sades det handla om att de långsiktigt inriktade satsningarna på EFUD måste harmo- niera med olika typer av omställningsstimulerande åtgärder av mer kortsiktig art. Påpekandet att det är väsentligt att olika styrmedel harmonierar kan göras mer vidsträckt än att bara omfatta EFUD och dess kopplingar till andra styrmedel. Som framgått av kapitel 1 bedrivs , eller har avslutats, ett stort antal utred- ningar där flera olika styrmedel börjat formas för att vart och ett bidra till att nå uppställda miljömål, och som kan sägas ha betydelse för omställningen av energisystemet. Det handlar t.ex. om handel med utsläppsrätter, förslag till ny energiskattelagstiftning, långsik- tiga avtal mellan staten och industrin om reduktion av växthus- gaser, och certifikatshandel för förnybar elproduktion. Den parlamentariska s.k. framhöll ny- ligen i sitt delbetänkande15 att det saknas en, i första hand av regeringen, överordnad konsekvensanalys och koordinering av hanteringen av olika befintliga och föreslagna styrmedel inom energi- och miljöområdet. Enligt är dock en sådan överordnad konsekvensanalys och koordinering nödvändig för att en helhetsbedömning skall kunna göras, varför man föreslog att regeringen bör utreda förutsättningarna och formerna för hur en sådan nödvändig samordning skall kunna komma till stånd. delar åsikt i denna fråga, och menar att en sådan samordning också är betydelsefull för förutsättningarna att formulera en välfungerande strategi för om- ställningen av energisystemet. 11.2.5Omställningsarbetet kommer att kosta pengar I kapitlet har utredningen diskuterat olika åtgärder som kan krävas för att uppnå en mer genomgripande omställning av energisyste- met. Avslutningsvis bör påpekas att dessa åtgärder naturligtvis inte kan genomföras helt utan kostnad. Med hänsyn till resonemangets övergripande karaktär är det dock svårt att bedöma exakt hur stora resurser som skulle åtgå.16 15Handla för bättre klimat (SOU 2003:60). 16Erfarenheter från t.ex. utvecklingen av marknaden för biobränslen talar dock för att det kan krävas väl så stora resurser för åtgärder syftande till marknadsutveckling som för nöd- vändig FoU. Förutsättningar för att uppnå omställning I sammanhanget vill utredningen dock betona att vi i kapitel 10 gjorde bedömningen att den resursnivå som gäller långsiktiga energipolitiska program i stort sett är rimlig och bör gälla som riktmärke även för det kommande EFUD-programmet. Detta innebär således att statsmakterna skulle behöva skjuta till ytterligare resurser om man vill genomföra de offentliga åtgärder som diskuterats i det här kapitlet. kan dock antas att om näringslivet verkligen tror på, och aktivt medverkar i, omställ- ningen, så borde också företagen vara mera beredda att satsa pengar i omställningsarbetet vilket något bör kunna nedbringa behovet av statliga resurstillskott. Det långsiktiga energipolitiska programmet Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppdrag att –granska och utvärdera insatserna inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program och analysera behovet av förändringar, –lämna förslag till riktlinjer för det långsiktiga energipolitiska programmet inför den planeringsperiod som inleds 2003 och –redovisa insatser som skall leda till en långsiktigt hållbar energi- försörjning. Uppdraget skall vara avslutat . godkände utformningen av ett sjuårigt pro- gram för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Pro- grammet innebär en kraftfull satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik 2004. Målet är att sänka kostnaderna för och introducera ny energiteknik för förnybara energislag och effektivare energianvändning. Genom programmet fick energiforskningen delvis en ny inriktning där forskning om energisystemet och det internationella samarbetet, särskilt med länderna i , betonas. Stödet till branschgemensam forskning och utvecklingen av ny energiteknik i företag och branscher har förstärkts. Ett energiteknikbidrag har införts för att stödja energiteknik som behöver utvecklas genom att provas i full skala och demonstreras med reducerad risk för före- Som en del av strategin för minskad klimatpåverkan från energisektorn omfattar det långsiktiga programmet särskilda insat- ser dels för bilateralt och multilateralt samarbete avseende s.k. gemensamt genomförande inom ramen för och dels utveckling av ny teknik för etanolproduktion från skogs- råvara. De statliga insatserna skall bidra till uppbyggnad av kunskap inför framtida kommersiella tillämpningar, effektivisering av den teknik som är kommersiell samt utveckling av ny konkurrens- kraftig teknik med högre verkningsgrad och låg miljöpåverkan. Områden som är högt prioriterade är bl.a. kraftvärme och kraft- produktion baserad på biobränslen, biobränsleförsörjning inklusive hantering och nyttiggörande av askor och nya processer för etanol- produktion baserad på cellulosahaltiga råvaror. Vidare prioriteras alternativa drivmedel, ny teknik för storskaligt utnyttjande av vind- kraft och havsbaserad vindkraft, solceller, energirelaterad grund- forskning samt forsknings- och utvecklingsarbete för energieffek- tivisering i bebyggelse, industri- och transportsektorn. Det övergripande målet för energiforskningen är att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universite- ten, högskolorna och i näringslivet för utveckling och omställning av energisystemet i enlighet med energipolitiska beslut . Energiforskningen skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Energiforskningen skall också bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Målet för de insatser som görs av staten på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik är att under de närmaste 10 15 åren kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energi- effektivisering. har huvudansvaret för att genomföra åtgärderna inom det av regeringen beslutade verksamhetsområdet för ett uthålligt energisystem. Verket för innovationssystem (), och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har ansvaret för vissa åtgärder inom programmet. I propositionen Forskning och förnyelse redovisade regeringen strategiska insatser och prioriterade forskningsområden (prop. 2000/01:3, bet. 2000/01:UbU6, rskr. 2000/01:98). centrala betydelse i arbetet med att uppnå en hållbar utveckling och tillväxt markerades inom ramen för det prioriterade forsknings- området miljö och hållbar utveckling. Övergripande om utvärdering av energipolitiska program Energipolitiken har följts upp och utvärderats fortlöpande och ett omfattande utredningsarbete har genomförts. har de statliga energiforsknings- programmen regelbundet utvärderats i särskilda utredningar. Dele- gationen för energiforskning och sedermera genomförde 1990 fortlöpande utvär- deringar av forsknings- och utvecklingsprogrammen. En parlamen- tarisk kommission – – som tillsattes 1994 hade bl.a. till uppgift att granska de pågående energipolitiska programmen för omställning och utveckling av energisystemet. Slutbetänkandet Omställning av energisystemet (SOU 1995:139) överlämnades till regeringen . godkände ett långsiktigt energipolitiskt program för omställning och utveckling av energisystemet i den energipolitiska propositionen En uthållig energiförsörjning (prop. 1996/97:84). energipolitiska beslut uttalas att erfarenheterna av de insatser för forskning, utveckling och demonstration av ny teknik som genomförs inom ramen för det långsiktiga programmet bör ligga till grund för ställningstaganden om nya insatser. Vidare framhålls att resultatuppföljningen bör utvecklas så att den kan utgöra underlag för kommande utvärderingar. Metoder bör utveck- las för att göra det möjligt att utvärdera effektiviteten hos och mäta resultaten av åtgärderna. Ett system för uppföljning och utvär- dering bör planeras så att det kan användas redan när de energi- politiska åtgärderna börjar tillämpas. Resultaten bör belysas utifrån en systemsyn, där också indirekta ekonomiska och tekniska effekter inkluderas. En fördjupad kunskap om energisystemet är enligt beslut en nödvändig grund för framtida beslut om energisystemets omställning. Utvärderingsfrågan och ökade kun- skaper om energisystemet prioriteras högt i forsknings- och utvecklingsverksamhet. Utvärdering av det långsiktiga programmet Närings- och tillsatte 1998 en arbetsgrupp med uppgift att föreslå en plan för uppföljning och utvärdering av energipolitiska program. Planen redovisades i form av en rapport inklusive förslag till lämpliga nyckeltal och indika- torer (Ds 2000:14). I enlighet med planen lät Näringsdeparte- mentet utvärdera av det energipolitiska programmet. När det gäller de långsiktiga åtgärderna konstaterades att det finns behov av att tydliggöra målstrukturen och att utveckla relevanta resultatmått. hade inlett arbetet med att utveckla en strategi. Myndighetens utvecklingsarbete be- dömdes innebära ett markant steg framåt när det gäller möjligheten att säkerställa att fördelningen av resurser till delområden sker utifrån synliga prioriteringar baserade på behovsanalyser. Det långsiktiga energipolitiska programmet väntas bidra till en ökad användning av ny energiteknik först på 10 15 års sikt. Det ställer krav på nya metoder för den årliga resultatbedömningen. har på uppdrag av regeringen utvecklat redovisningen av och strategin för de långsiktiga åtgärderna. Av redovisningen framgår hur medlen fördelas mellan 16 ut- vecklingsområden. Bedömningar görs av utvecklingen till 2010 och 2020 av den tekniska, ekonomiska och miljömässiga mognads- graden för respektive utvecklingsområde. Prognosen ger dels en bild av hur det planerade statliga stödet väntas bidra till framsteg av teknisk, ekonomisk eller miljömässig karaktär inom varje utveck- lingsområde, dels en föreställning om när deras potential väntas komma att förverkligas. Myndigheten bedriver ett fortsatt arbete för att kunna prioritera mellan temaområden inom ramen för genomförandet av det långsiktiga programmet. En utgångspunkt för utvecklingsarbetet under den återstående programperioden är att skall lägga särskild vikt vid att skapa förutsättningar för att forskningsresultaten skall komma till prak- tisk användning. En särskild utredare skall tillkallas med uppdrag att granska och utvärdera insatserna inom 1997 års långsiktiga energipolitiska pro- gram och analysera behovet av förändringar, lämna förslag till riktlinjer för den planeringsperiod som inleds 2003 och redovisa insatser som skall leda till en långsiktigt hållbar energiförsörjning. En utgångspunkt för utredarens arbete skall vara den svenska energipolitikens mål att –trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor, –skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kost- nadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Utredaren skall göra en fördjupad analys av de resultat som nåtts inom ramen för det långsiktiga energipolitiska programmet och särskilt granska i vilken utsträckning omvärldsförändringar har på- verkat förutsättningarna för genomförandet av programmet. Ett nära och aktivt samarbete mellan staten och näringslivet är en grundläggande förutsättning för att de statliga insatserna skall ge långsiktigt uthålliga resultat. Ett sådant samarbete är också etable- rat mellan staten och viktiga aktörer som t.ex. energi- och energi- teknikföretagen. Exempel på nytt sådant samarbete är det avtal som ingicks 2000 mellan staten och svensk fordonsindustri om utveck- ling av mer miljövänliga och energieffektiva fordon. Motsvarande diskussioner förs på vindkraftsområdet, samt med den energiinten- siva industrin om dels kunskapsunderlag avseende dess konkur- renskraft, dels om effektiv energianvändning i syfte att minska utsläpp av växthusgaser. kan man också förvänta sig att näringslivet gör insatser mot klimatförändringar inom ramen för Kyotoprotokollets bestämmelser om flexibla mekanismer. Om- världsförändringar genom framförallt liberaliseringen och integre- ringen av de europeiska energimarknaderna har påverkat förutsätt- ningarna för samarbetet. Utredaren skall analysera hur det statliga stödet bör utformas. En sådan analys bör avse dels energirelaterad forskning, dels ny energiteknik som behöver utvecklas genom att provas i full skala och demonstreras med reducerad risk för företagen samt hur intro- duktionen av ny energiteknik kan påskyndas. Utredaren skall bl.a. bedöma om avvägningen mellan forskning och utveckling är lämplig vad gäller ny energiteknik samt om nya former av sam- arbete på klimat- och energiområdet kan stärka förankringen hos näringslivet. lade i samband med energipolitiska överens- kommelse fast en strategi för minskad klimatpåverkan från energi- sektorn. Strategin omfattar insatser inriktade på bilateralt och multilateralt samarbete avseende gemensamt genomförande inom ramen för klimatkonventionen. En förändrad energianvändning i transportsektorn identifierades som en strategisk klimatpolitisk uppgift. En låg framställningskostnad är en förutsättning för att börja använda etanol som drivmedel i större skala. be- slutade om en särskild satsning på utveckling av ny teknik för etanolproduktion från skogsråvara. Den Europeiska kommissionen initierade det Euro- peiska programmet mot klimatförändringar (ECCP). Kommis- sionen beslutade sitt meddelande om genom- förandet av den första etappen av ECCP [KOM (2001) 580]. Arbetet är inriktat på att identifiera initiativ och åtgärder som kan bidra till att EU och dess medlemsländer skall kunna klara av sina åtaganden inom ramen för Kyotoprotokollet. De sex områden där initiativ och förslag kan förutses är energitillförsel, energianvänd- ning i bebyggelse-, transport- och industrisektorn, forskning samt Kyotoprotokollets tre flexibla mekanismer – handel med utsläpps- rätter, gemensamt genomförande och den rena utvecklingsmeka- nismen. Åtgärderna i det långsiktiga energiprogrammet ökad satsning på förnybara energikällor, liksom energieffektiviserande åtgärder tillsammans med de energipolitiska insatserna på klimat- området – kan om förslagen och initiativen i ECCP realiseras bidra till att når sina åtaganden enligt Kyotoprotokollet. Med utgångspunkt i Kyotoprotokollet och arbetet i EU bör förslag utarbetas till förändringar och ytterligare åtgärder som kan bidra till utvecklingen av en svensk strategi för minskad klimat- påverkan från energisektorn. () genomför projektet framsyn i i samarbete med bl.a. Statens energi- myndighet. Arbetet har inletts . Målet med projektet är att med utgångspunkt i de framtidsbilder för , som finns i Teknisk Framsyn, skapa insikt och visioner om utveck- lingen i på energiområdet med ett tydligt internationellt perspektiv. Inom ramen för projektet kommer fokus att ligga på de närmaste 10 20 åren. Därtill kommer vissa utblickar att göras . Ambitionen är att arbetet skall ge underlag för att informera om möjligheter och problem på energiområdet för en hållbar utveckling i . IVA skall slutrapportera projektet . Arbetet väntas ge framtidsbilder av det svenska energisystemet i ett internationellt perspektiv och identifiera områden att prioritera för utvecklingsinsatser. Projektet i skall vara en av utgångspunkterna i beredningen av förslag till riktlinjer för det långsiktiga energipolitiska programmet inför planeringsperioden som inleds 2003. Utredaren skall i detta sammanhang belysa de förnybara energi- källornas roll och energieffektiviseringens möjligheter att tillgodo- se de mål som ställts för energipolitiken. De svenska forsknings- och utvecklingsinsatserna görs i allt större utsträckning i ett internationellt samarbete. Detta beror på att energimarknaderna utvecklas snabbt genom liberalisering, ökad marknadsöppning och internationell integrering samt genom att de miljö- och klimatmässiga utmaningar som energisystemet möter i stor utsträckning är globala. Genom det internationella forsknings- samarbetet höjs kompetensen i den nationella forskningen. energipolitiska beslut framhålls att en aktiv internationell sam- verkan är nödvändig för att skall kunna tillgodogöra sig fördelarna med internationaliseringen. De centrala internationella samarbetsformerna på energiforsk- ningsområdet är EU:s femte ramprogram för forskning och ut- veckling, samt samarbetet inom (). Det nordiska energiforskningssamarbetet har förstärkts då det 1999 bildades en nordisk projekt- och programförvaltande institution. Vidare har samarbetet utökats till att också omfatta närområde, framförallt och västra . En överenskommelse träffades 1999 mellan och om samarbete inom områdena energieffektivisering och förnybara energikällor. Utredaren skall analysera behovet av nya initiativ för att utveckla den nationella forskningsfinansieringen på energiområdet för att underlätta deltagande i det internationella samarbetet. Behovet av förstärkta insatser för att underlätta harmoniseringen av energi- marknaderna i närområdet skall analyseras. Möjligheten att integre- ra EU-programmen i det nationella stödet till forskning och utveckling för att underlätta samfinansiering bör analyseras. Även frågan om särskilda initiativ skall initieras för bilateralt samarbete bör utredas. Det regionala energisamarbetet i rekommenderade 1995 att inleda ett regionalt energisamarbete med och i närområde. Genom energipolitiska beslut skapades möjlig- heter för att samverka med länderna i rörande forskning och utveckling på energiområdet. Syftet är att insatserna i första hand skall underlätta omställningen av energi- systemen i . Utifrån de Nordiska statsministrarnas deklaration i Bergen startade de nordiska och baltiska länderna samt , och tillsammans med Europeiska kommissionen ett Östersjöprogram. Efter energiministerkonferensen i har energisamarbetet formaliserats i en mellanstatlig sam- arbetsgrupp där samtliga Östersjöstater och deltar. Utredaren skall analysera behovet av förändringar och nya nationella initiativ för att kunna delta aktivt i det regionala energi- samarbetet. Arbetets genomförande, tidsplan m.m. Utredaren skall utgå års energipolitiska beslut och i tillämpliga delar beakta innehållet i den klimatpolitiska propo- sitionen (prop. 2001/02:55) klimatstrategi som lades fram och den energipolitiska proposition som rege- ringen har för avsikt att överlämna till 2002. Utredaren skall i sitt arbete samråda med berörda myndigheter och organisationer och i tillämpliga delar med den delegation som regeringen beslutade tillkalla med uppgift att föreslå ett system och regelverk för Kyotoprotokollets flexibla meka- nismer. Utredaren skall redovisa samhällsekonomiska och statsfinansiella konsekvenser av sina förslag och belysa konsekvenserna av för- slagen för små företags arbetsförutsättningar. Vidare skall utreda- ren belysa de konsekvenser för konkurrensen som förslagen kan komma att medföra. Konsekvensanalyserna skall göras på det sätt som beskrivs i kommittéhandboken (Ds 2000:1, kapitel 7). Utreda- ren skall även göra en bedömning av vilken miljöpåverkan som förslagen får om de genomförs. Förslagen skall vidare analyseras utifrån förenligheten med för statsstöd. Utredaren bör lämna en lägesrapport . En slutrapport skall lämnas . Utredaren bör dock, om det är lämpligt, kunna redovisa delar av uppdraget tidi- gare. Tilläggsdirektiv till utredningen om det Beslut vid regeringssammanträde . Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för tillkallat en särskild utredare för att granska och utvärdera insatserna inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program och analysera behovet av förändringar, lämna förslag till riktlinjer för det långsiktiga energipolitiska programmet inför den planeringsperiod som inleds 2003 och redo- visa insatser som skall leda till en långsiktigt hållbar energiför- sörjning (dir. 2001:122). Utredningen har antagit namnet LångEn (N 2002:07). Utredaren skall bl.a. bedöma om nya former av samarbete på klimat- och energiområdet kan stärka insatsernas förankring hos näringslivet. () skall därvid biträda utred- ningen genom att mot ersättning analysera vissa frågor kring sam- verkan mellan staten, högskolan och näringslivet i energirelaterad forskning, utveckling och demonstration. Tilläggsdirektiv till utredningen om det (N 2002:07) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för tillkallat en särskild utredare för att granska och utvärdera insatserna inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program och analysera behovet av förändringar, lämna förslag till riktlinjer för det långsiktiga energipolitiska programmet inför den planeringsperiod som inleds 2003 och redo- visa insatser som skall leda till en långsiktigt hållbar energiför- sörjning (dir. 2001:122). Utredningen har antagit namnet LångEn (N 2002:07). Enligt regeringens beslut skulle utredaren redovisa sitt uppdrag . Efter begäran om förlängning (N2002/6872/ESB) beslutade regeringen att slutrapport skulle lämnas . På begäran av utredaren förlängs nu utredningstiden ytterligare, till . Utredaren bör dock, om det är lämpligt, redovisa delar av uppdraget tidigare. Personer utredningen varit i kontakt med via referensgrupp och bilaterala möten Personer i utredningens referensgrupp : , dessutom har () och (vid ett) deltagit vid gruppens möten, men ej varit medlemmar av referensgruppen Personer med vilka utredningen haft bilaterala kontakter Elforsk: , , , : , , , , Andres Muld, , , , , : , , : : , Hans Eek Handels- och industriministeriet, : , , , IVA, projektet : : , : Per , KTH: , , , , Per , , : , (nu vid Upp- sala Universitet) Skogsindustrierna: , : , : Bo Diczfalusy, : Statens förhandlare för omställning av energisystemet, , sekretariatet: , , , TEKES, : , , : (även KTH), , , : , : , , : Hans G (nu vid ) VTT Processes, : , , Askew, D. (1994): Planning Today for Tomorrow's Future: An Energy Strategy for . (2001): Åtgärder för ökad leveranssäkerhet. Bergek, A. (2002): Shaping and Exploiting Technological Opportu- nities: The Case of in . , B. och Stankiewicz, R. (1991): On the Nature, Function and Composition of . nary Economics, nr. 1, vol. 2, s. 93 118. , B. och , S. (1993): Technological systems and economic policy: the diffusion of factory automation in . Research Policy, nr. 3, vol. 23, s. 235-248. , , (2001), 2050 – visioner av ett hållbart samhälle. (1998): From scientific management to KSIM, i KTH (1998). DealFlower (2003): Varför investerar inte det svenska riskkapitalet i förnyelsebar och klimateffektiv energiteknik? Rapport redovisad till . Degerblad, J-E., m.fl. (2002): Utvärderingsspelet. Working paper 2002:21. av utbildning och forskning (). , KTH (2002): Annual Report 2001.