sou · GRB3103 · 2004-01-01 00:00:00 — Detsamma gäller i annan medicinsk verksamhet, såsom rättsmedicinsk och rättspsykiat- risk undersökning, insemination, befruktning utanför kroppen, fastställande av könstillhörighet, abort, sterilisering, kastrering, omskärelse, åtgärder mot smitt- samma sjukdomar, och ärenden hos nämnd med uppgift att be- driva patientnämndsverksamhet. Sekretess gäller, om inte annat följer av 2 §, inom hälso- och sjukvården för uppgift om en- skilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Detsamma gäller i annan medicinsk verksamhet, såsom rättsmedicinsk och rättspsykiat- risk undersökning, insemination, befruktning utanför kroppen, fastställande av könstillhörighet, abort, sterilisering, kastrering, omskärelse, åtgärder mot smitt- samma sjukdomar, och ärenden hos nämnd med uppgift att be- driva patientnämndsverksamhet. Utan hinder av sekretess inom hälso- och sjukvården får uppgift om enskild lämnas från sådan elevhälsoverksamhet som avser medicinsk insats eller omvårdnad till annan elevhälsoverksamhet eller särskild elevstödjande verk- samhet i övrigt inom samma myndighet, om uppgiften behövs för att en elev skall få nödvändigt stöd. Sekretess enligt första stycket gäller också i sådan verksamhet hos myndighet som innefattar omprövning av beslut i eller särskild tillsyn över allmän eller enskild hälso- och sjukvård. Sekretess gäller i verksamhet som avser omhändertagande av patientjournal inom enskild hälso- och sjukvård för uppgift om en- skilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till hälso- och sjukvårdspersonal om uppgiften behövs för vård eller behandling och det är av syn- nerlig vikt att uppgiften lämnas. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . En landstingskommunal eller myndighet som bedri- ver verksamhet som avses i första stycket får lämna uppgift till annan sådan myndighet för forskning och framställning av statistik eller för administration på verksamhetsområdet, om det inte kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Vidare får utan hinder av sekretessen uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i lagen (1984:1140) om inse- mination, lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen, lagen (1988:1473) om undersökning beträffande HIV-smitta i brottmål, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård och smittskyddslagen (1988:1472). Sekretess gäller i förskole- klassen, , gymnasie- skolan, särskolan, specialskolan och sameskolan samt i en kom- munal riksinternatskola för uppgift som hänför sig till psyko- Sekretess gäller i förskole- klassen, , grundsär- skolan, gymnasieskolan, gymna- siesärskolan, specialskolan och sameskolan samt i en riksinternatskola för uppgift om logisk undersökning eller behand- enskilds personliga förhållanden i ling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psy- avser psykologisk, social eller spe- kolog eller kurator, om det inte cialpedagogisk insats eller om- står klart att uppgiften kan röjas vårdnad, om det inte står klart utan att den som uppgiften rör att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller nå- område dels i skolans elevvår- område dels för uppgift om en- dande verksamhet i övrigt för skilds personliga förhållanden i i övrigt, dels för uppgift som som hänför sig till ärende om hänför sig till ärende om tillrät- tillrättaförande av elev eller om taförande av elev eller om skil- skiljande av elev från vidare stu- jande av elev från vidare studier. endast, om det kan antas att den om det kan antas att den som som uppgiften rör eller någon uppgiften rör eller någon ho- honom närstående lider men om nom närstående lider men om er inte beslut i elevvårdsärende er inte beslut i ärende om insat- eller i annat ärende som har verksamhet eller i annat ärende som nu har nämnts. Sekretess gäller på samma område i annat fall än som avses i för- sta och andra styckena för uppgift om enskilds identitet, adress och andra liknande uppgifter om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon ho- nom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller inom utbildningsväsendet i övrigt för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog, ku- rator eller syofunktionär, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Dessutom gäller inom arbetsmarknadsutbildningen, den kommunala vuxenutbildningen, vuxenutbildningen för utveck- lingsstörda, svenskundervisningen för invandrare (sfi) och folk- högskolan sekretess i annan elevvårdande verksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgif- ten röjs. Sekretess gäller i specialpedagogisk stödverksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den en- skilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller hos i verksamhet som avser tillsyn över utbildning vid skolor med enskild huvudman (fristå- ende skolor) för uppgift som här- rör från skolans elevvårdande verksamhet och som gäller en- skilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som upp- giften rör eller någon honom när- stående lider men. Samma sekre- tess gäller i nämnda tillsynsverk- samhet för uppgift som hänför sig till en fråga om tillrättaförande av elev eller skiljande av elev från vidare studier. Sekretessen enligt detta stycke gäller dock inte Sta- tens skolverks beslut i ett ärende. Sekretess gäller i skolbarnsomsorgen för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller i samma verksamhet för annan uppgift om enskilds personliga för- hållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller i Statens skol- verks verksamhet med tillsyn för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon när- stående lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte Statens skolverks beslut i ett ärende. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra upp- gifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1–8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrande- frihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnads- plikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 3. denna lag enligt –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 7 kap. 40 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om 8 kap. 3 §, 4 § andra stycket för- sta meningen, 5 § första stycket 2 eller 6 § första stycket 2 – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra upp- gifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 1–8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrande- frihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnads- plikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 3. denna lag enligt –– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 7 kap. 40 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om 7 kap. 45 § såvitt avser uppgift som hänför sig till annat än betyg eller om- döme avseende studieresultat eller ärende om tillrättaförande av elev eller skiljande av elev från 8 kap. 3 §, 4 § andra stycket för- sta meningen, 5 § första stycket 2 eller 6 § första stycket 2 – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Denna lag träder i kraft i fråga om 7 kap. 9 § sjätte stycket och 45 § samt 16 kap. 1 §. I övrigt träder lagen i kraft den Vårt uppdrag innebär att vi skall göra en översyn av bestämmelser- na i sekretesslagen (1980:100) om sekretess i skolan. Denna över- syn skall omfatta vad som från offentlighets- och sekretessynpunkt gäller för den dokumentation om enskilda som finns i skolan, om det finns behov av förändrade sekretessregler med anledning av förslag om att införa en ny elevhälsa samt vissa frågor om sekretess i tillsynsverksamhet. I arbetet med dokumentationen i skolan skall vi göra en kartlägg- ning av den dokumentation avseende enskilda elever som förekom- mer i skolorna , analysera i vilken utsträckning denna doku- mentation är att anse som allmänna handlingar och om uppgifter som ingår i sådana handlingar är offentliga eller om de kan omfattas av sekretess. Utifrån vår kartläggning och analys skall vi lämna de förslag till ändringar i sekretesslagen som vi anser påkallade. Som ett led i vårt arbete med dokumentationen i skolan skall vi också utreda om det behövs särskilda regler för skolornas användande av datorer med anledning av personuppgiftslagen och dataskydds- direktivet. Vårt uppdrag att se över sekretessen med anledning av förslaget om en ny elevhälsa innebär att vi skall kartlägga och analysera de begränsningar i samarbetet mellan skolans olika personalkategorier som dagens sekretessbestämmelser kan medföra. Vi skall också lämna förslag på författningsändringar som kan underlätta samarbetet mellan de skilda yrkeskategorierna inom den nya elevhälsan och med övrig skolpersonal. I det sammanhanget skall vi särskilt beakta patientsäkerhetsperspektivet. saknar möjlighet att sekretessbelägga integri- tetskänsliga uppgifter som enskilda lämnar direkt till verket i dess tillsynsverksamhet, vilket kan leda till att väsentliga uppgifter ute- lämnas i anmälningar och att utredningar blir ofullständiga. därför utreda om det behövs och är möjligt att ändra sekretesslag- stiftningen så att kan sekretessbelägga uppgifter som lämnas av enskilda. Vårt uppdrag har inte omfattat frågor om tystnadsplikt eller han- tering av dokument i verksamhet vid de fristående skolorna. Det har inte heller ingått i vårt uppdrag att se över frågor om sekretess i förskoleverksamhet eller inom vuxenutbildningen. Direktiven i sin helhet framgår av bilagorna 1 och 2. Vårt arbete har bedrivits med målsättningen att på ett så fullstän- digt sätt som uppdragets ram tillåtit utreda vilka problem som dagens sekretessregler kan medföra för skolverksamheten och vilka svårigheter som kan uppstå på grund av det förslag som finns om att införa en ny elevhälsa. Mot den bakgrunden har vi presenterat vår bedömning av dagens situation samt föreslagit de förändringar av sekretesslagstiftningen som vi anser behövs för att så långt möj- ligt underlätta det nödvändiga samarbetet mellan skolans personal- kategorier, utan att det äventyrar elevers och andra enskildas rätt till integritet och behov av skydd mot att känsliga uppgifter om dem sprids till fler personer än nödvändigt. Vid sidan av den omfattande information från bl.a. ombudsmän, domstolar och skolmyndigheter som vi haft tillgång till, har vi hållit sex sam- manträden inom utredningen. Vi har därvid utnyttjat den särskilda kunskap som experterna besitter och som finns hos de myndighe- ter m.m. som dessa har företrätt; , Skol- verket, Myndigheten för skolutveckling samt . Vi har därutöver haft ett löpande samrådsförfarande med Offentlighets- och sekretesskommittén samt sammanträffat eller på annat sätt haft kontakter med företrädare för Socialstyrel- sen, , , Sveri- ges psykologförbund och utbildnings- stöd. Vi har också genom enkäter och frågeformulär, se bilagorna 3 och 4, samlat in för vårt arbete värdefull information från skilda personalkategorier vid ett urval av landets skolor (totalt drygt 260 anställda vid 56 skolor) samt från skolchefer eller motsvarande i ett urval av landets kommuner. 2 Allmänt om skolväsendet Den utbildning som bedrivs i olika former i samhället, och som är offentligt reglerad, kan sammanfattas under benämningen utbild- ningsväsendet. Hit hör såväl grundskola och gymnasieskola som högskola och universitet. I detta sammanhang är det de skolformer som regleras i skollagen (1985:1100) – och som gemensamt brukar benämnas skolväsendet – som är av intresse. Skolväsendet innefat- tar i huvudsak det offentliga skolväsendet, med utbildning såväl för barn och ungdom som för vuxna (dock inte högskolor och univer- sitet), fristående skolor samt vissa särskilda utbildningsformer. Nedan följer en mycket kortfattad redovisning av de olika skolformerna inom skolväsendet samt den grundläggande reglering i skollagen, skolformsförordningar och förordningar om läroplaner m.m, som gäller för dessa. 2.1Offentligt skolväsende för barn och ungdom, m.m. Det offentliga skolväsendet för barn och ungdom utgörs enligt 1 kap. 1 § skollagen av skolformerna förskoleklass, grundskola och gymnasieskola samt de motsvarande skolformerna särskola, speci- alskola och sameskola. Utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom är en rättighet för alla. Det allmänna anord- nar dessutom pedagogisk verksamhet för barn i förskoleverksam- het och skolbarnsomsorg, vilka emellertid inte utgör skolformer i det offentliga skolväsendet. En grundprincip enligt skollagen är att alla barn och ungdomar skall ha lika tillgång till utbildning inom det offentliga skolväsen- det, oberoende av kön, geografisk hemvist eller sociala och ekono- miska förhållanden. Utbildningen skall inom varje skolform vara likvärdig i hela landet. Varje barn som är bosatt i har rätt att av sin hemkommun få en plats anvisad i förskoleklass fr.o.m. höstterminen det år då de fyller . Rättigheten gäller till dess att barnet skall fullgöra sin skolplikt, dvs. då han eller hon skall börja i eller i mot- svarande skolform. Kommunerna är huvudmän för förskoleklasser- na, som skall vara avgiftsfria minst . Bestämmel- ser om förskoleklasserna finns i 2 b kap. skollagen och läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet. För barn gäller skolplikt från det kalenderår de fyller till det kalenderår de fyller . Skolplikten skall fullgöras i grund- skolan eller i någon av de i skollagen utpekade motsvarande utbild- ningsformerna (särskola, specialskola, sameskola eller fristående skola). har nio årskurser och skall ge eleverna de kun- skaper och färdigheter som behövs för deltagande i samhällslivet. Utbildningen skall kunna ligga till grund för fortsatt utbildning i gymnasieskola. Kommunerna är huvudmän för . Bestäm- melser om finns huvudsakligen i 4 kap. skollagen, grundskoleförordningen (1994:1194) och läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet. För ungdomars vidareutbildning efter fullgjord skolplikt i grund- skola eller motsvarande finns den, som huvudregel, treåriga gymna- sieskolan. Huvudmän för gymnasieskolan, som skall vara avgiftsfri, är kommuner eller landsting. Gymnasieskolan skall fungera som grund för fortsatt utbildning på högskolenivå och för yrkesverk- samhet. Utbildningen kan fullgöras på dels nationella program, dels specialutformade eller individuellt utformade program för elever som inte tagits in på ett nationellt program. Bestämmelser om gymnasieskolan finns huvudsakligen i 5 kap. skollagen, gymnasie- förordningen (1992:394) och i regeringens programmål för gymna- sieskolans nationella program. Vid sidan av främst den vanliga finns vissa särskilda skolformer, som alla omfattas av läroplan för det obligato- riska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet. Särskolan skall ge utvecklingsstörda barn och ungdomar en an- passad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i och gymnasieskolan. Kommunerna är huvudmän för särskolan, men landstingen kan efter överenskommelse ha an- svaret för viss utbildning. Bestämmelser finns huvudsakligen i 6 kap. skollagen, i särskoleförordningen (1995:206) samt, såvitt avser gym- nasial utbildning, i regeringens programmål för gymnasiesärskolans nationella program. Specialskolan skall ge barn och ungdomar med dövhet eller hörsel- skada en anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i . Staten är huvudman för specialskolan. Bestämmelser finns huvudsakligen i 7 kap. skollagen och i special- skoleförordningen (1995:401). Sameskolan skall ge samers barn en utbildning med samisk inrikt- ning som i övrigt motsvarar utbildningen t.o.m. årskurs sex i grund- skolan. Liksom för specialskolan är staten huvudman för same- skolan. Bestämmelser finns huvudsakligen i 8 kap. skollagen och i sameskolförordningen (1995:205). Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg utgör inte egna skol- former, men regleringen finns ändå i 2 a kap. skollagen. Kommunerna svarar för att förskoleverksamhet – i form av försko- la, familjedaghem och kompletterande förskoleverksamhet (öppen förskola) – finns för barn som inte går i skolan. Verksamheten kan också anordnas av enskilda fysiska eller juridiska personer. Även för skolbarnsomsorgen har kommunerna ansvaret. Den avser barn t.o.m. ålder som går i skolan, och bedrivs i form av fritidshem, familjedaghem eller öppen fritidsverksamhet. Barn har rätt till skolbarnsomsorg den del av dagen då de inte går i skolan samt under lov. Också skolbarnsomsorg kan skötas av enskilda. 2.2Offentligt skolväsende för vuxna Det offentliga skolväsendet för vuxna utgörs enligt 1 kap. 8 § skol- lagen av skolformerna vuxenutbildning (komvux), vuxen- utbildning för utvecklingsstörda (särvux) och svenska för invandrare (sfi). Syftet med vuxenutbildningen är att vuxna skall få tillfälle att i överensstämmelse med individuella önskemål komplettera sin ut- bildning. De vuxna som har minst utbildning skall prioriteras för att kunna stärka sin ställning i bl.a. arbetslivet. vuxenutbildning (komvux) Komvux bedrivs av kommuner eller landsting och består av grund- läggande eller gymnasial vuxenutbildning samt av påbyggnadsut- bildning. Utbildningen skall som huvudregel vara avgiftsfri. Vuxna som saknar färdigheter motsvarande har rätt att fr.o.m. delta i den grundläggande vuxenutbildningen. Bestämmelser om komvux finns huvudsakligen i 11 kap. skollagen, förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning och läroplan för de frivilliga skolformerna . Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) För vuxna som är utvecklingsstörda finns särvux i stället för kom- vux. Kommunerna är huvudmän för särvux, men landstingen kan efter överenskommelse ansvara för viss utbildning. Utbildningen skall vara avgiftsfri. Bestämmelser om särvux finns huvudsakligen i 12 kap. skollagen och i förordningen (1992:736) om vuxenutbild- ning för utvecklingsstörda. Dessutom gäller läroplan för de frivilliga skolformerna. Svenskundervisning för invandrare (sfi) Kommunerna är skyldiga att erbjuda vuxna invandrare avgiftsfri utbildning som ger grundläggande kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället. Bestämmelser om sfi finns huvud- sakligen i 13 kap. skollagen och i förordningen (1994:895) om svenskundervisning för invandrare. Sådan utbildning som motsvarar förskoleklassen inom det offentli- ga skolväsendet får bedrivas yrkesmässigt av enskilda, dvs. bolag, föreningar, samfälligheter, stiftelser och enskilda individer. Enskild förskoleklassutbildning kan bedrivas särskilt eller inom verksam- heten för en fristående skola som motsvarar . Utbild- ningen skall vara godkänd av kommunen där den skall bedrivas eller, i fråga om fristående skolor, av . Bestämmel- ser om enskild förskoleklass finns i 2 b kap. skollagen. Motsvarighet till grundskola och gymnasieskola Skolplikt kan fullgöras i en fristående skola – dvs. en skola som drivs av en enskild huvudman – som motsvarar , sär- skolan eller specialskolan inom det offentliga skolväsendet. prövar godkännande av motsvarigheten till grundskola och särskola, medan Styrelsen för specialskolan prövar godkännande av specialskolornas motsvarighet. Fristående skolor kan även bedriva utbildning motsvarande den som ges i gymnasieskolan inom det offentliga skolväsendet. Utbildning i de fristående skolor som får bidrag från det offentliga skall vara avgiftsfri för eleverna. Bestäm- melser om fristående skolor finns i 9 kap. skollagen. Under vissa förutsättning kan utbildning bedrivas i särskilda for- mer enligt 10 kap. skollagen. En internatskola kan ges ställning av riksinternatskola efter särskilt beslut av regeringen. Utbildningen i sådana skolor, som kan drivas av kommunerna eller av enskilda, kan motsvara grundskola eller gymnasieskola och skall i första hand avse utlandssvenska elever. För skolpliktiga barn och ungdomar som vistas på särskilda ung- domshem enligt 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga – s.k. § 12-hem – skall utbildning motsvarande anordnas vid ungdomshemmet om skolplikten inte lämpligen kan fullgöras på annat sätt. Elever i grundskola eller motsvarande som på grund av sjukdom eller av liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete, skall få sär- skild undervisning. Sådan undervisning kan bedrivas exempelvis på sjukhus eller i det egna hemmet. 3 Skolhälsovård och elevvård Elevvård som begrepp är inte helt entydigt bestämt, men i vid mening innefattar det såväl skolhälsovården som annan verksamhet med syfte att vid sidan av den vanliga undervisningen särskilt stödja och hjälpa elever. I vissa sammanhang inkluderas dock inte skolhälso- vården när det talas om elevvård, exempelvis vid tillämpning av sek- retesslagen då skolhälsovården anses utgöra ett eget verksamhets- område skilt från elevvårdande verksamhet. Skolhälsovård har en längre historia än elevvården i övrigt. Medan skolhälsovården kan sägas ha inletts i och med att vissa läroverk anlitade skolläkare, förekom elevvård som begrepp för särskilda insatser inom skolan inte förr- än . regleras skolhälsovården i bl.a. skollagen (1985:1100), medan övriga elevvårdande verksamheter helt kort regleras eller omnämns i bl.a. skolformsförordningar och läropla- ner. Nedan följer en kort redovisning av regleringen och förekoms- ten av skolhälsovård och annan elevvård i skolan i dag.1 Skolhälsovården kan sägas omfatta de medicinska insatserna inom elevvården i vid bemärkelse. Den är en del av såväl den allmänna hälso- och sjukvården som skolväsendet och lyder därför under två skilda regelsystem. För det första finns en omfattande reglering i främst hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. I dessa lagar och andra kompletterande författningar finns bestämmelser om 1 För en utförligare genomgång, se bl.a. -betänkande Från dubbla spår till Elevhälsa – i en skola som främjar lust att lära, hälsa och utveckling (SOU 2000:19) -skollagskommittés betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) bl.a. utförandet av vård, dokumentation i form av journalföring, tystnadsplikt i privat verksamhet samt tillsyn.