sou · GRB376d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Där- för har det varit möjligt att begränsa antalet under- sökta försäljningsställen till en per kedja. Totalt pris- mäter SCB böcker hos tre varuhuskedjor. Urvalet av titlar för prismätning är dragna utifrån den popula- tion av titlar som respektive varuhuskedja saluför. Antalet prismätta titlar är cirka 300 per varuhus- kedja, det vill säga 900 totalt, varav cirka 600 åter- finns vid butiksbesök. På grund av det relativt lilla urvalet har kvalitetsklassning gjorts utan att kedjorna särbehandlats. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpris för grupper av böcker (kvalitetsklasser). 2.Medelpris för genre. 3.Prisutveckling för böcker i varuhus. (Prisföränd- ring över genrer har viktats samman med hjälp av antalet observerade titlar inom respektive genre). Vid prismätning i dagligvarubutik och kiosk har samtliga titlar som observerats hos aktuella försälj- ningsställen prismätts. Alla förekommande titlar är pocketböcker. Prismätningen har genomförts hos två företagskedjor med enhetlig prissättning över alla försäljningsställen. Därmed är det möjligt att be- gränsa prismätningen till två försäljningsställen totalt. Antalet prisobservationer totalt är cirka 200. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpris för grupper av böcker (uppdelade på antal sidor) inom kedja. 2.Medelpris för alla grupper tillsammans inom kedja. 3.Prisutveckling för kedja totalt. (Sammanvägning görs med hjälp av kedjornas totala omsättning för böcker i kronor). I prismätningen för bokklubbar ingår de 13 största bokklubbarna i . Prisjämförelse görs mellan titlar i bokklubbarnas medlemstidningar. Pris som är förknippat med villkor eller motpresta- tion utesluts (till exempel pris som gäller när man har varit medlem eller redan gjort ett visst an- tal inköp). Prisutvecklingen beräknas genom att medelpriser jämförs med medelpriser året innan. Böcker inom samma bokklubb jämförs med varand- ra. Böcker med samma genre, bandtyp, sidantal och illustrationer enligt färg och bild delas in i grupper (kvalitetsklasser). Gruppindelningen syftar till att få så homogena grupper som möjligt för prisjämförelser mellan åren. I varje bokklubb beräknas medelpriser för respek- tive grupp och tidsperiod (helår eller januari–april beroende på SCB:s redovisningstillfälle till Bokpris- Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter I medelpriset ingår även bokklub- bens expeditionsavgift. Expeditionsavgiften divideras med det antal böcker som medlemmarna i genom- snitt köper per beställningstillfälle. Gruppernas medelpriser vägs samman till medel- priser per genre för varje bokklubb. Med hjälp av medelpriserna beräknas prisförändringar för respek- tive bokklubb per genre. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpriser per grupp i varje bokklubb. 2.Medelpriser per genre i varje bokklubb. 3.Prisförändring per genre i varje bokklubb mellan år/period (till exempel 2001 och 2002). 4.Prisförändring per genre i bokklubbar sammanta- get. 5.Prisförändring totalt för bokklubbar. (Genrer vik- tas samman till en total prisförändring för bok- klubbar med hjälp av Svenska förläggareförening- ens försäljningsuppgifter för respektive genre). I bokpriskommissionens direktiv framgår att staten har som mål att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur samt att öka tillgången till och in- tresset för litteratur i alla grupper. SCB har därför valt att väga alla böcker i bokklubbarnas medlems- tidningar lika. Det innebär att alla böcker inom res- pektive litteraturgenre och bokklubb har samma tyngd/betydelse i beräkningen oavsett om de svarar för en stor eller liten del av bokklubbens omsättning. Några bokklubbar har framfört önskemål om att böckerna i deras medlemstidningar skall viktas efter ekonomisk betydelse, eftersom huvudboken utgör den största delen av bokklubbarnas försäljning. Denna synpunkt har beaktats såtillvida att vi här pre- senterar resultatet av en alternativ beräkning där huvudboken har beaktats separat och där hänsyn ta- gits till den del av omsättningen som huvudboken ut- gör samt dess genre. Se teknisk rapport på webb- platsen Enligt denna beräkning har priserna samman- taget över skön-, barn- och facklitteratur sjunkit –(skön- litteratur –15,, barnlitteratur –0,och facklitteratur –9,). Osäkerhetstalen för dessa alternativa resultat är högst så stora som de i huvudberäkningen (se sid 19). Prisutveckling för tidskrifter – Prisutvecklingen avser en sammanvägning av lösnum- merpriser och abonnemangspriser. Kategoriseringen av tidskrifterna grundas på en indelning av Tidnings- statistik AB men är modifierad av SCB så att en viss tidskrift endast ingår i en kategori. Prisförändringen för tidskrifter, totalt 109 stycken varav 103 stycken är momssänkta, presenteras på sid 24. De momssänkta tidskrifterna har –i genomsnitt minskat i pris med 8,3 ± . Den inflationsjusterade momssänkningen (IJM) beräknas under samma pe- riod till –12,. Detta innebär att tidskrifter generellt inte har genomfört prissänkningar i nivå med momssänkningen. Familje- och damtidningar samt tidskrifter för idrott, motion och friluftsliv avvi- ker från det generella mönstret. Det kan inte uteslu- tas att prissänkningarna för dessa tidskrifter ligger i nivå med IJM, om hänsyn tas till osäkerhetstalen, medan serietidningar och tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto generellt uppvisar de allra minsta prissänkningarna. Sedan SCB:s föregående rapport har priserna på tidskrifter ökat mellan med i genomsnitt 1,6 ± . har de största prishöjningarna observerats för serietidningar respektive ekonomi, teknik, hobby och foto. Den minsta prisökningen för de moms- sänkta tidskrifterna har observerats för datortid- skrifter. Avvikelserna mellan lösnummerprisernas och Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Tidskrifternas prisutveckling13 , efter kategori Okt 01–Okt 02 Okt 02–Apr 03 Okt 01–Apr 03 –11,9 ± 1,2 +1,0 ± 0,4 –11,9 ± 1,2 Hem, bostad, trädgård –9,6 ± 1,7 +2,4 ± 1,6 –11,9 ± 1,2 Ekonomi, teknik, hobby, foto –6,9 ± 3,2 +3,6 ± 2,5 –11,9 ± 1,2 Idrott, motion, friluftsliv –11,2 ± 2,4 +1,5 ± 1,5 –11,9 ± 1,2 –6,6 ± 2,3 +0,5 ± 0,7 –11,9 ± 1,2 –10,0 ± 1,7 +1,5 ± 0,9 –11,9 ± 1,2 –9,4 ± 1,9 +4,3 ± 1,5 –11,9 ± 1,2 –8,6 ± 2,2 +1,1 ± 3,2 –11,9 ± 1,2 –9,8 ± 0,7 +1,6 ± 0,5 –8,3 ± 0,9 +4,4 ± 2,2 +0,0 ± 0,0 +4,4 ± 2,2 –13,1 +1,3 - 12,1 –11,9 ± 1,2 abonnemangsprisernas genomsnittliga utveckling är mycket små och redovisas inte här. Ej momssänkta tidskrifter ökade mellan med 4,4 ± . För har ingen prisförändring observe- rats för dessa tidskrifter. Dagstidningar, som haft en momssats om , ökade i pris med 5,0 pro- cent mellan . Dags- tidningarnas prisökning kan ställas i relation till den redovisade prissänkningen för tidskrifter på –8,3 ± Vid en jämförelse mellan dagstidningar och tidskrifter måste hänsyn tas till momssänkningen på för tidskrifter. Justerat för denna momssänkning motsvarar tidskrifternas prisutveck- ling på –8,3 ± en prisökning på 8,1 pro- cent16 . Denna prisökning är jämför- bar med dagstidningarnas prisökning på . Denna jämförelse visar att tid- skrifternas momsjusterade priser ökat mer än dags- tidningarnas gjort. 13 Osäkerhetstalen för de uppmätta prisförändringarna överskattar den verkliga osäkerheten eftersom de prismätta tidskrifterna täcker en mycket stor del av konsumenternas tidskriftsinköp. 14 På grund av att ett flertal tidskrifter, framför allt kulturtidskrifter och medlemstidskrifter, utges av ideella föreningar och därför antingen har 6 procents momssats eller är inte momspliktiga berörs de inte av momssänkningen. Tidskrifter med liten omsättning ingår ej i urvalet. 15 KPI-förändring avser och är . 16 Momssänkningen är , vilket motsvarar en prisnivå på (100–15,2) efter sänkningen. Den observerade pris- sänkningen för tidskrifter är , vilket motsvarar en prisnivå på (100–8,3) . Skillnaden mellan dessa prisnivåer; , motsvarar en prishöjning med (91,7–84,8)/84,8 = . Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 109 tidskrifter ingår i beräkningarna. Urvalet är gjort så att de som är omsättningsmässigt störst in- kluderas. Såväl lösnummer- som abonnemangspris (distribu- tionssätt) beaktas var för sig. Vid alla genomsnittsbe- räkningar används uppgifter om tidskriftens intäkter, som i de flesta fall hämtas från . Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Prisförändringen beräknas för varje distributions- sätt och tidskrift var för sig. 2.Genomsnittlig förändring beräknas för samtliga tidskrifter för ett visst distributionssätt. 3.Genomsnittlig prisförändring beräknas för båda distributionssätten tillsammans. Priser på böcker och tidskrifter – historisk utveckling Prisökningstakten på böcker17 och tidskrifter (exklu- sive dagstidningar) har successivt ökat, i förhållande till KPI totalt, mellan . minskade skillnaden i prisökningstakt till följd av momssänkningen. och en bit in låg inflationen på relativt höga nivåer jämfört med , under vissa perioder . Den genom- snittliga inflationstakten, 12-månadersförändringen, var till och med decem- ber 1992 jämfört . 17 Prismätningen för böcker i KPI beräknas genom att fem bok- klubbar samt tio indikatorböcker i tio bokhandlar studeras. Variatio- ner inom ett enskilt år i delindex för böcker i KPI bör tolkas med försiktighet på grund av begränsat urval. För den totala allmänna prisutvecklingen (KPI) är prisutvecklingen för böcker av begränsad betydelse. Prisutvecklingen för böcker och populärtidskrifter enligt KPI samt KPI totalt. Index 1980 = 100 En omläggning av den ekonomiska politiken och inrättandet av ett inflationsmål för penningpolitiken är troligen den viktigaste orsaken till denna nedgång i inflationen. Även andra politiska beslut har påverkat prisutvecklingen. Där kan nämnas sänkningen av momsen på livsmedel samt avreg- leringarna på el- och telemarknaderna under 1990- talets andra hälft. Inflationsmålet från inne- bar att inflationen enligt måttet UND1, som beräkna- des av , inte skulle öka. Inflationsmålet förändrades 1995 till att inflationen enligt KPI ska begränsas till med en accepterad avvikelse på . Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Prisutvecklingen på böcker i , , och ett genomsnitt för EU:s 15 medlemsländer enligt EU:s harmoniserade index för konsumentpriser (HIKP). Index 1996 = 100 Källa: SCB samt och nationella statistikbyråer inom EU. Priserna på böcker har enligt HIKP18 ökat något snabbare i än för EU:s 15 medlemsländer. sjönk priserna på böcker i till följd av momssänkningen. I Fin- land sänktes momsen på böcker från 22 till 12 pro- cent och till . I är momsen på böcker . 18 De metoder och urval som tillämpas för beräkningen av bokpris- utvecklingen inom olika EU-länder skiljer sig väsentligt åt vilket kan påverka jämförbarheten mellan länder. För del bör varia- tionen inom ett enskilt år tolkas med försiktighet. Prisutvecklingen på tidskrifter i , , och ett genomsnitt för EU:s 15 medlemsländer, enligt EU:s harmoniserade index för konsumentpriser (HIKP) Index 1996 = 100 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Källa: SCB samt och nationella statistikbyråer inom EU. Prisutvecklingen för tidskrifter19 i har i stort sett varit lika med prisutvecklingen för genom- snittet av EU:s 15 medlemsländer . Därefter och fram till momssänkningen i ja- nuari 2002, då priserna sjönk, har prisutvecklings- takten varit något högre i . 19 För avses tidskrifter exklusive dagstidningar. För EU 15, och avses tidskrifter inklusive dagstidningar. Ekonomisk utveckling i bok- och tidskrifts- branschen Som ett komplement till prisutvecklingen för böcker och tidskrifter ska SCB, med de möjligheter statisti- ken ger, följa ekonomisk utveckling för företag som framställer, distribuerar och säljer böcker och tid- skrifter. Sedan föregående redovisningstillfälle har nya uppgif- ter erhållits från SOM-institutet20, NORDICOM21 och undersökningen Kulturbarometern från . Undersökningarna visar en i stort sett oför- ändrad andel bokläsare bland befolkning fram , möjligen med en tendens till ökning (ökningen är dock inte statistiskt säkerställd). Sammanfattande kommentarer om läsande SOM-Institutet vid har på upp- drag av SCB för räkning ställt ett antal frågor i SOM-undersökningen . Uppgifterna redovisas i rapporten och bläddra – Resultat kring bok- och tidskriftsläsning från SOM-un- dersökningen 1986–2002. Se separat dokument eller besök SCB:s webbplats . Nedan följer några av huvudresultaten: Andelen bokläsare bland befolkning jämfört med föregående år är oförändrad. Generellt har inte bokläsandet breddats till nya grupper. Däre- mot har läsandet ökat så tillvida att de som tidigare läste sporadiskt nu har övergått till att läsa mera än förut (läser ofta). Om man jämför med exempelvis så var det som läste ofta och 58 pro- 20Samhälle,opinion, massmedia. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter cent som angav att de läste sporadiskt. var det i stället som läste ofta och som läste sporadiskt. Den främsta ökningen av bok- läsningen har skett , det vill säga . Storläsarna hittar man bland kvinnor, högutbildade, boende i storstad samt i åldrarna 15–och 40– . Ungefär samma andel icke-läsare har redovisats . Flest av dem som aldrig läser några böcker återfinns bland de äldre (25 pro- cent, 70–2002). var det av befolkningen (15–) som redovisade att de aldrig läst något, vare sig en bok eller en tidskrift . Värt att notera är att gruppen icke- läsare bland dem som klassificerat sig som arbetare har minskat . Andelen kvinnor som tidigare klassats som icke-läsare har också mins- kat något. Nästan alla som har svarat i SOM-undersökningen har en odelat positiv inställning till läsandet. Det är dock av befolkningen som tror att män- niskor skulle köpa fler böcker om de vore billigare. De allra flesta, totalt , anser inte att deras tidskriftsläsningsvanor förändrats . De läser varken mer eller mindre än de tidigare gjort. läste hälften av svenskarna ofta någon vecko-/månadstidning. Det var som ofta läste special/facktidskrifter. Kvinnor läser mer veckotidningar än män. var det av kvinnorna och av männen som ofta läste veckotidningar. och har andelen kvinnor som aldrig läser någon veckotidning legat . Samti- digt har andelen män som aldrig läser någon vecko- tidning ökat från . För både män och kvinnor har den största förändringen skett från Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 1998 till 2000 då andelen sporadiska läsare minskade i båda grupperna. Det är de yngsta och de äldsta som läser mest veckotidningar. Högst andel som ofta läser veckotid- ningar finns dels bland de som är 15 till och dels bland de över 60 (i båda grupperna ). Attityder till bokläsande enligt SOM-under- sökningen I är man generellt positiv till bokläsning Attityden till bokläsning är i stort sett odelat positiv: Det var ytterst få som instämde i påståenden som Det är tråkigt att läsa böcker () och Att läsa böcker är att kasta bort sin tid (). tyckte att det är synd att män- niskor inte läser mer böcker och att det alltid ger en viss behållning. höll med om påståendet Om böcker vore billigare skulle folk köpa mycket fler böcker men sade sig ha blivit mer intresserade av att köpa böcker på grund av momssänkningen. Det var dock 49 pro- cent som ansåg att momssänkningen var en effektiv åtgärd för att stimulera bokläsandet i . Skillnaden i attityder till bokläsning mellan män och kvinnor är att det råder en starkare positiv inställning hos kvinnor. Män och kvinnor tycker likadant, men andelen som instämmer i positiva attityder till bok- läsning är högre bland kvinnor. Likadant är det när det gäller påståenden som är negativa till bokläsning. Drygt 10 procenten- heter fler kvinnor än män tar avstånd från dessa på- ståenden. av männen och av kvinnorna anser att momssänkningen har gjort dem mer intresserade av att köpa böcker. Bland kvinnorna är det , som håller med om att moms- sänkningen var en effektiv åtgärd för att stimulera Bland männen är det 14 pro- centenheter färre som instämmer. Anmärkningsvärt är även att av männen säger sig inte ha någon uppfattning i denna fråga. Yngre och äldre minst positiva Minst positiv attityd till bokläsning återfinns bland de yngre mellan 15–samt bland de äldsta mellan 80–85. i åldrarna 20–och 10 pro- cent i åldrarna 15–anser att det är tråkigt att läsa böcker och av de äldsta anser att bok- läsning bara är att kasta bort sin tid. Störst andel av arbetare och egna företagare som inte har någon uppfattning om momssänkningen Den tydligast märkbara skillnaden mellan dem som klassificerat sig som arbetare, tjänstemän respektive egna företagare syns då man ser till de attitydfrågor som direkt rör momsen. Där är det av arbetare och egna företagare som säger sig inte ha någon uppfattning vare sig om momssänkningen har gjort dem mer benägna att köpa böcker eller om den har stimulerat läsandet bland befolkningen. Motsva- rande siffror för tjänstemän och akademiker är avse- värt lägre. I har nya läsare (nya läsare definieras som de som läser sporadiskt 2002 samt som uppgivit att deras bokläsning har ökat). Observera att gruppen nya läsare är liten, 152 personer eller av samtliga som svarat. Att gruppen är liten påverkar resultatens tillförlitlighet. Trots detta kan det vara in- tressant att lyfta fram några resultat. En jämförelse har gjorts mellan den demografiska fördelningen bland de nya läsarna och samtliga sva- rande. Det som blir tydligt är att vissa grupper är överrepresenterade och andra grupper är under- representerade bland de nya läsarna. Det är en större Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter andel kvinnor än män bland de nya läsarna. De yngre åldersgrupperna är överrepresenterade, medan låg- utbildade är underrepresenterade jämfört med samt- liga svarande. De nya läsarna är alltså främst yngre till medelålders personer, medel- till högutbildade perso- ner samt kvinnor. Lågutbildade män över 50 är kraf- tigt underrepresenterade bland de nya läsarna. Attityder till bokmomssänkningen bland nya läsare jämfört med samtliga svarande, 2002. Källa: SOM-Institutet. Läs och bläddra. Resultat kring bok- och tidskrifts- läsning från SOM-undersökningen 1986–2002. I diagrammet ovan syns att attityden till bokmoms- sänkningen är klart mer positiv bland de nya läsarna än den är när man ser till totalurvalet. av de nya läsarna anser att bokmomssänkningen har gjort dem mer intresserade av att köpa böcker, vilket kan jämföras av totalurvalet. Bok- och tidskriftsläsning i undersökningar där frågorna ställts för Bokpris- kommissionens räkning Läs och bläddra. Resultat kring bok och tidskriftsläsningen från SOM-undersökningarna 1986–2002 Se separat dokument eller besök SCB:s webbplats . Bokläsning i den digitala tidsåldern och Tidskriftsläsning i den digitala åldern – två rapporter från NORDICOM (resultaten ur de årliga undersökningarna Medie- barometern) Se separata dokument eller besök SCB:s webbplats . NORDICOM, som på uppdrag av SCB, samman- ställt rapporterna Bokläsning i den digitala tidsåldern 1979–2002 och Tidskriftsläsning i den digitala tidsål- dern 1979–200222 konstaterar att den tidigare tren- den i minskat bokläsande förefaller ha avstannat och andelen av de som läser regelbundet har legat . uppgav av svenska folket i åldern 9–att de läste böcker en genomsnittlig dag. I är an- delen som läser böcker större än genomsnittet för EU och antalet böcker i hemmen är fler. I större ut- sträckning än i andra länder, läser svenskar litteratur av annan orsak än arbete och skola. Generellt läser kvinnor mer än män, flickor mer än pojkar, yngre mer än äldre, högutbildade mer än lågutbildade. Flera nya medier har tillkommit utan att de, som vi kallar de traditio- nella medierna, har minskat märkbart i betydelse. har den samlade tiden som används för medier endast ökat blygsamt, vilket innebär att varje medium ägnas genomsnittligt mindre tid. Bruttotiden för svenskarnas medieanvändning 2002 var fem tim- mar och . var och , det vill säga svenskarnas medieanvändning har ökat . Den samlade läsningen av tidskrifter – både vecko-/månadspress och special- /fackpress – är 22 vid genomför årli- gen undersökningen Mediebarometern, vilken ligger till grund för de två rapporterna. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter en genomsnittlig dag. Det är fler som läser tidskrifter än böcker, lyssnar på CD och använder Internet – är det en betydligt större andel av befolkningen som tittar på TV, lyss- nar på radio och läser dagstidning. Det är också fler som läser vecko-/månadstidningar än special- /fack- tidskrifter och andelen läsare är högst bland kvinnor och äldre. Vecko-/månadspress och special-/fack- press har var och en sin styrka i olika läsargrupper. Vuxna läser i större utstäckning än barn och ungdo- mar, kvinnor är flitigare läsare än män och läsningen ökar med ålder. Läsarna avsätter i genomsnitt åt vecko- /månadstidningar under en genomsnittlig dag. Mot- svarande siffra för special-/facktidskrifter är 24 minu- ter och för böcker . I SCB:s omnibuss framkom att kvinnor läser böcker oftare än män. Män läser mer ofta tid- skrifter än böcker. Läsning på Internet är vanligast bland de yngre och bland män. Bland de som anger att de i stort sett aldrig läser böcker anger hälften brist på tid som den främsta orsaken. Bland perso- ner som inte läser böcker är det få som anger något som skulle motivera dem att läsa. Hälften av de sva- rande har lagt märke till att böcker har blivit billi- gare, en fjärdedel har lagt märke till att tidskrifter har blivit billigare. Av de som uppmärksammat pris- sänkning på böcker respektive tidskrifter är det en större andel som ökat sina inköp av böcker än av tidskrifter. Läsvanor och utbildningsnivå samvarierar Resultaten från omnibussundersökningen 2002 pekar generellt på att läsvanor avseende böcker, tidskrifter23 23 Vecko- månads- och specialtidningar. och Internet samvarierar med utbildningsnivå. Ju hög- re utbildningsnivå desto större andel läsande. Hur ofta man läser böcker respektive tidskrifter varierar inte över olika åldersgrupper. Vid frågan hur länge man läser uppger de flesta att man läser mellan 15 och per tillfälle. För vissa grupper har det inte gått att utläsa tillförlitliga resultat på grund av låg svarsfrekvens inom respektive grupp. Det går inte att särskilja läsandet mellan socioekonomiska grupper (sysselsättningsförhållanden, utbildningsnivå, årsin- komst och facktillhörighet) eller urskilja läsvanor för svenskar med annat födelseland än . Kvinnor läser böcker oftare än män Kvinnor läser oftare böcker än män. Andelen män som i stort sett aldrig läser en bok är . Frekvensen för läsandet ökar med utbildningsnivå och andelen av dem som läser sällan varierar inte nämnvärt mellan olika grupper. Bokläsandet skiljer sig från övrigt läsande (tidskrif- ter och Internet) i hur mycket tid som spenderas per lästillfälle. Betydligt fler läser böcker i och betydligt färre i . Prissänkningen har uppmärksammats av de svarande Hälften av de svarande uppmärksammade att böcker har blivit billigare. En tredjedel av dessa uppger att prissänkningen har lett till ökade inköp av böcker. Mer än hälften av de svarande läser sällan eller aldrig tidskrifter Av dem som inte läser böcker och som angav or- sak till detta svarade drygt hälften brist på tid24. An- dra orsaker var bland annat ointresse, dålig syn och läser i sitt yrke. Ingen uppgav pris på böcker som or- sak. 24 Av dem som aldrig läser böcker var det som uppgav en orsak. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Bokläsande (). Läser sällan** Läser ofta*** * I procent. ** , söndag eller någon/. *** eller . Källa: SCB, Omnibussundersökningen. Män läser oftare tidskrifter än böcker Över hälften i åldersgruppen 18–läser Män läser oftare tidskrifter än böcker. något på Internet eller . av alla medverkande i undersökningen har uppmärk- Cirka en tredjedel i åldersgruppen 30–och om- sammat att priset på tidskrifter har sänkts. kring i åldersgruppen 55–läser på cent av dessa har ökat sina inköp i samband med Läsning på Internet, se sid 32, är vanligare bland Som tabellen nedan visar är skillnaderna små mel- män än kvinnor.