sou · GRB315d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Utredning om läromedel för barn, elever och Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att göra en översyn av statens engagemang för framställning och anpassning av läromedel och studiematerial för barn, elever och vuxna med funktionshinder i förskola, skola och vuxenutbildning. Utredaren skall bl.a. lämna förslag till vilka målgrupper som bör omfattas av det statliga åtagandet, föreslå mål för den statliga läromedelsframställningen samt föreslå hur det statliga åtagandet bör utformas och organi- seras. Förslagen skall utgå från en analys av de förutsättningar som gäller i förskolan, skolan och vuxenutbildningen samt även beakta de möjligheter som teknikutvecklingen innebär. Utredaren skall särskilt analysera möjligheten att i högre utsträckning än stimulera utveckling och produktion på den kommersiella läro- medelsmarknaden av läromedel och studiematerial av god kvalitet för barn, elever och vuxna med funktionshinder. Utredningsarbetet skall genomföras med utgångspunkt i de förslag och slutsatser som redovisats i propositionen Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105) och i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72). Uppdraget skall redovisas . Frågan om statens åtagande för att garantera små grupper av elever tillgång till läromedel har belysts i ett flertal utredningar och organisationsöversyner, senast av Utredningen om funktions- hindrade elever i skolan (Funkis) samt av . Samtliga utredningar har ur olika aspekter övervägt statens roll och olika organisatoriska förändringar har genomförts. Ingen utredning har ifrågasatt det statliga engagemanget för läro- medel till små elevgrupper. I regeringens proposition Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105) betonades att staten även fortsättningsvis bör ha ett åtagande att se till att elever med funk- tionshinder, som är beroende av särskilt utvecklade läromedel, ges tillgång till sådana. För barn i förskolan och vuxna i vuxenutbild- ningen saknas motsvarande åtagande. Regeringen bedömde bl.a. därför att statens engagemang för produktion av läromedel och studiematerial för barn, ungdomar och vuxna med funktions- hinder i förskola, skola och vuxenutbildning bör utredas ytterli- gare. I regeringens proposition Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) konstaterar regeringen att de förhållanden som råder på läromedelsområdet innebär att vuxen- studerande i behov av anpassad studielitteratur inte ges möjlighet att studera på villkor som är likvärdiga med övriga vuxen- studerandes. Regeringen aviserar därför sin avsikt att återkomma i budgetpropositionen med förslag om att –2005 öka resurserna till med sammanlagt för utveckling av läromedel för vuxna. I propositionen 2000/01:72 redovisar regeringen också sin avsikt att ge Statens skolor för vuxna (SSV) i uppdrag att, tillsammans med i skolan () utveckla distansmetoder och IT-läromedel som riktar sig till studerande som har teckenspråk som förstaspråk inom vuxenutbildning och folkhögskola. Regeringen avser att i budgetpropositionen före- slå att anvisas för detta ändamål. har upphört och myndighetens ansvar för läro- medelsfrågor har övertagits av . Motivet för ett fortsatt åtagande inom läromedelsområdet är att framställning och anpassning av vissa läromedel och studiematerial inte kommer till stånd på den kommersiella läromedelsmarknaden utan offentligt stöd i någon form. Detta på grund av att det är kostsamt att utveckla och underhålla kompetens kring olika funk- tionshinder samt att produktionen sker i små upplagor till ofta höga kostnader. En bred översyn behöver dock göras av bl.a. vilka målgrupper som det statliga åtagandet skall omfatta, målen för den statliga läromedelsproduktionen samt av hur det statliga åtagandet bör utformas och organiseras. Förslagen skall utgå från en analys av de förutsättningar som gäller i förskolan, skolan och vuxenutbild- ningen samt även beakta de möjligheter som teknikutvecklingen innebär. Möjligheten att i högre utsträckning än stimulera utveckling och produktion på den kommersiella läromedelsmark- naden av läromedel och studiematerial av god kvalitet för barn, elever och vuxna med funktionshinder behöver i sammanhanget analyseras särskilt. Ansvarsfördelningen mellan berörda myndig- heter behöver göras tydlig. Målet för samhällets insatser på läromedelsområdet bör vara att lämpliga läromedel och studiematerial skall utvecklas och till- handahållas så att barn, elever och vuxenstuderande med funk- tionshinder kan ta del av utbildningar. Förutsättningar skall ges för att dessa skall kunna delta i verksamheten på lika villkor som andra barn, elever och vuxenstuderande. Målgrupper för statens åtagande i skolan () skulle enligt sin instruktion (SFS 1991:1081) utveckla, framställa och distribuera läromedel för synskadade, rörelsehindrade, hörselskadade/döva och utvecklingsstörda elever. Institutet skulle även informera om lämp- liga läromedel som finns på marknaden. skulle vidare till- handahålla tillgängliga talböcker eller andra läromedel som kan användas av dyslektiker också för dem. , då upphörde, har uppgifterna övertagits av . I förordningen (2001:286) med instruktion för Special- pedagogiska institutet anges dock målgruppen som funktions- hindrade barn och ungdomar inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom och inom motsvarande utbildningar med enskild huvudman. Enligt förordningen (1991:978) om statsbidrag till produktion av vissa läromedel fördelar statsbidrag för produk- tion av vissa läromedel. Produktionsstöd ges bl.a. för inläsning av läromedelskassetter för elever med läs- och skrivsvårig- heter/dyslexi. Av regeringens proposition Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd framgår att regeringen avser att utöka statens engagemang från att omfatta produktion av läromedel för elever i skolan till att även omfatta studiematerial för barn i förskolan och vuxna i vuxenutbildningen. Såväl forskning som beprövad erfarenhet av arbete med barn med funktionshinder visar att tidiga insatser har stor betydelse för barnens kognitiva utveckling. De statliga läromedelsinsatserna har i begränsad omfattning innefattat färdighetstränande material för förskolan. Det gäller främst för barn med synskada. Betydelsen av pedagogiska material i förskolan har ökat i och med att förskolans pedagogiska roll har stärkts, bl.a. genom att förskolan har fått en egen läroplan (Lpfö 98). Många barn med funktionshinder utveck- lar vissa färdigheter senare än andra barn. Det innebär att färdig- hetstränande pedagogiskt material för förskolan kan användas också i skolan. Insatserna för främst barn med synskada i förskolan har gjorts utan att det funnits ett formellt uppdrag. Det stöd som ges till läromedel för vuxenstuderande med funktionshinder ser olika ut dels beroende på diagnos, dels på utbildningsform. Studerande vid folkhögskola kan få anpassade läromedel genom att skolan använder det tilläggsbidrag som utbildningsstöd (Sisus) tillhandahåller för merkostnader som uppkommer vid inköp av anpassade läro- medel. Från Sisus tilläggsbidrag beviljas även Synskadades Riksför- bund (SRF) bidrag för teknisk anpassning av studiematerial till synskadade och dövblinda i studiecirklar. Talboks- och punkt- skriftsbiblioteket (TPB) har ansvar för att producera och låna ut studielitteratur till högskolestuderande som är synskadade, rörelse- hindrade eller dyslektiker. För studerande med funktionshinder i det offentliga skol- väsendet för vuxna finns inget särskilt läromedelsstöd. Huvud- mannen är inte skyldig att bekosta läromedel i vuxen- utbildning. Den studerande ansvarar, enligt 11 kap. 5 § skollagen (1985:1100), för att anskaffa läroböcker och annat studiematerial som används för eget bruk. Utgångspunkten för en bred översyn av statens åtagande för läromedel och studiematerial för barn, elever och vuxna med funk- tionshinder bör vara att söka åstadkomma ett system där behovet av anpassade läromedel och studiematerial styr möjligheten att få stöd – inte i första hand ålder, diagnos eller verksamhetsform. Utformning av det statliga åtagandet Statens åtagande för att barn, elever och vuxenstuderande skall få del av anpassade läromedel och studiematerial kan utformas på olika sätt. Staten kan svara för såväl utveckling, produktion, information, marknadsföring som distribution. Staten kan också i större eller mindre utsträckning köpa dessa tjänster på den öppna marknaden eller genom produktionsstöd stimulera marknaden att ta på sig en eller flera av dessa uppgifter. Staten kan också bidra med konsultativt stöd till aktörer på marknaden. har, i likhet med , möj- lighet att fördela stöd till den kommersiella marknaden för produktion av läromedel. Bidrag kan betalas ut till förlag, organisa- tioner eller andra som har en idé till utveckling av ett läromedel. Ett av kriterierna är att produkten bedöms ha en så begränsad mål- grupp att den inte kan bära sina egna utvecklings- och produk- tionskostnader. Det statliga stödet till produktion på den privata marknaden har dock varit, och är fortfarande, marginellt. Regeringen har tidigare i regleringsbrev till angett att sam- arbetet med olika läromedelsförlag bör ökas och fördjupas samt att möjligheten att utnyttja produktionsstöd skall öka. Genom att i högre utsträckning än stimulera utveckling och produktion på den kommersiella läromedelsmarknaden bör kompetensen om läromedel och studiematerial för personer med funktionshinder stärkas hos förlag och läromedelsproducenter. Som ett led i att stimulera utveckling och produktion på den kommersiella läromedelsmarknaden har genomfört ett större utvecklingsprojekt beträffande kriterier för läromedelsframställning för elever med olika slag av funktions- hinder. Projektet har genomförts i samarbete med Nasjonalt läremiddelssenter i , numera Läringssentret (LS), under namnet Det goda läromedlet. Samarbetet har resulterat i en bok om Läromedelsutveckling i en skola för alla. Boken har presenterats för förlagen och sänts ut till intresserade förlag. För att i ökad utsträckning få förlagen att anpassa och utveckla sin egen produktion så att den blir tillgänglig för bl.a. elever med funktionshinder har erbjudit förlagen konsultativt stöd genom att läromedelsproducenter från medverkat i förlagets produk- tion av visst läromedel. Denna form av stöd har visat sig fram- gångsrik i ett par större projekt. av de totala kostnaderna på för SIH:s läromedelsframställning utgjordes av kostnader för köpta tjänster. Andelen kostnader för köpta tjänster var något högre för läromedelsutveckling () än för produktion och försäljning (). Utbetalt produktions- stöd var , en nivå som i stort varit . Organisationen av det statliga åtagandet Specialpedagogiska institutets, tidigare SIH:s, dubbla ansvar, att å ena sidan självt utveckla, framställa och distribuera läromedel för vissa grupper med funktionshinder och å andra sidan bidra med produktionsstöd, kan framstå som uppdrag som är svåra att förena. Det kan inte uteslutas att organisationen utgör ett hinder för att utveckling och produktion av läromedel och studiematerial med stöd av produktionsstöd skall öka. Ett alternativ till att på detta sätt hålla ihop ansvaret i en myndighet kan vara att skilja den myndighetsfunktion som har att svara för behovsinventering och beställning av läromedel för personer med funktionshinder från utveckling, produktion och distribution. Utveckling, produktion och distribution skulle då, med statligt finansiellt stöd, kunna genomföras av olika intres- senter. skulle kunna vara en av de intressenter som kan ta på sig uppdrag att utveckla läromedel för personer med funktionshinder. Staten har i olika former engagerat sig aktivt i framställning av läromedel för små målgrupper. Av historiska skäl har ett flertal myndigheter kommit att bli berörda. med ansvar för att utveckla, fram- ställa och distribuera läromedel för funktionshindrade barn och ungdomar inom det offentliga skolväsendet för barn och ung- dom och motsvarande utbildningar med enskild huvudman, som svarar för stöd till produktion av läro- medel för andra små målgrupper vad gäller små språk, för läro- medel inom invandrarundervisningen och för att främja läro- medelssituationen för dyslektiker, utbildningsstöd (Sisus) som administrerar det tilläggsbidrag som bl.a. dels kan användas för de merkostnader som uppstår vid inköp av anpassade läromedel för studerande vid folkhögskola, dels beviljas till () för teknisk anpassning av studiecirkel- material för synskadade och dövblinda i studiecirkel. Talboks- och (TPB) har inte något ansvar i förhållande till de målgrupper som omfattas av detta direktiv. Det finns dock gränsdragningsfrågor mellan TPB och övriga myndig- heter till följd av TPB:s ansvar för att producera och låna ut studie- litteratur till högskolestuderande som är synskadade, rörelse- hindrade eller dyslektiker. TPB samarbetar också med Biblioteks- tjänst AB (BTJ) vid BTJ:s framtagande av Handikat, en databas som innehåller bibliografiska poster som kan vara av intresse för läshandikappade. Regeringen anförde i propositionen Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd att förslag bl.a. vad gäller ansvarsfördelningen mellan , () och TPB borde överlämnas till utred- ningen om läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funk- tionshinder för bedömning. I och med att dessa direktiv även omfattar studiematerial för vuxenstuderande bör även Sisus ansvar omfattas av denna bedömning. Utvecklingen inom informations- och kommunikationsteknologin har medfört och medför stora förändringar i utbildningssamman- hang. För personer med funktionshinder är utvecklingen av sär- skild betydelse eftersom den nya tekniken har skapat helt nya för- utsättningar att reducera funktionshindrens handikappande konse- Datorn och dess tillbehör är ett vanligt hjälpmedel för många elever med funktionshinder. En stark utveckling pågår t.ex. av multimediatekniken inom det specialpedagogiska området. Text, rörliga bilder, ljud, animationer och stillbilder kan hanteras och de pedagogiska effekterna förstärkas. Den digitala tekniken ger t.ex. nya möjlig- heter att ta till sig tidningar och böcker med hjälp av talsyntes och punktskrift. Bildtelefonen kan vara en stor hjälp för t.ex. döva och hörselskadade. Talstöd med hjälp av talsyntes, digitaliserat tal samt olika former av bildskärmar och tangentbord kan användas för att göra läromedel tillgängliga för personer med funktionshinder. Även skannern har ökat tillgängligheten för vissa grupper med funktionshinder. Den nya tekniken kan innebära förbättrad tillgänglighet och kvalitet hos produkterna. har den också medfört nya till- gänglighetsproblem. Om funktionshindrades behov inte beaktas vid utformningen av tekniken kan den ökade fokuseringen på informationssökning och kommunikation i undervisningen ge handikappande effekter i skolarbetet. Tekniken innebär också att förutsättningarna för såväl framställ- ning som distribution och försäljning påverkas. kan detta innebära att produkterna blir billigare än . De initiala utveck- lingskostnaderna är dock ofta höga. är framställ- ningen av digitala produkter som original kostsammare än vid traditionell framställning, medan mångfaldigande och distribution är billigare. Enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnär- liga verk har var och en rätt att framställa exemplar i blindskrift av utgivna litterära verk. Det är bara de bibliotek och organisationer som regeringen beslutar som har rätt att framställa talböcker. Med talboksframställning menas att genom ljudupptagning med hjälp av inläsning eller överföring från annan ljudupptagning framställa exemplar av utgivna litterära verk för utlåning till personer med synskada och andra funktionshindrade som inte kan ta del av verken i skriftlig form. Frågan om en anpassning av upphovsrättslagen till den digitala utvecklingen kommer att aktualiseras i samband med genomföran- det av det antagna EG-direktivet om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informations- samhället. Direktivet har en särskild bestämmelse som möjliggör användning, t.ex. exemplarframställning, av upphovsrättsligt skyd- dade verk till förmån för personer med funktionshinder. Utredaren skall med utgångspunkt i de förslag som getts dels i propositionen Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd, dels i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen göra en översyn av statens engagemang för framställning av läromedel och studiematerial för barn, elever och vuxna med funktionshinder i förskola, skola och vuxenutbildning. Utredaren skall analysera behovet av anpassade läromedel och pedagogiska material för olika målgrupper samt lämna förslag till hur det statliga åtagandet bör avgränsas. Utredaren skall därvid sär- skilt analysera behovet av anpassade pedagogiska material för barn med olika funktionshinder i förskolan samt för vuxna med funk- tionshinder i vuxenutbildningen. Utredaren skall också föreslå mål och uppdrag för det statliga läromedelsåtagandet. Utgångspunkt för analysen bör vara de mål och uppdrag som föreslogs i slutbetänkande (SOU 1998:66). Utredaren skall föreslå hur det statliga åtagandet bör utformas och organiseras. I uppdraget ingår att analysera hur den statliga läromedelsframställningen kan effektiviseras samt lägga fram rikt- linjer för vilken läromedelsproduktion som staten bör ansvara för och vilken produktion som kan skötas på den kommersiella läro- medelsmarknaden samt hur en sådan produktion kan stimuleras. En utgångspunkt för uppdraget bör vara en strävan att öka produktionen på den kommersiella läromedelsmarknaden. Utreda- ren bör beakta avseende produktionsstöd. Utredaren skall i detta sammanhang pröva om det statliga ansvar som åvilar även fortsatt skall hållas ihop i en myndighet eller om utveckling och produktion bör skiljas från behovsinventering och beställning och i första hand upphandlas på marknaden. Utredaren skall också föreslå vilken myndighet som framgent skall svara för det statliga åtagandet. Behovet av och möjlig organisering av metodstöd bör analyseras särskilt. Utredaren skall vidare pröva om en mer ändamålsenlig ansvars- fördelning för läromedel kan åstadkommas i relation till Skol- verket, TPB och Sisus och därvid bedöma behovet av en ökad sam- ordning på området och vid behov föreslå organisatoriska föränd- ringar. Det gäller särskilt ansvar att stödja produktion av läromedel för andra små målgrupper, för , läromedel inom invandrarundervisningen samt för att främja läromedelssituationen för dyslektiker. Utredarens analys och förslag skall utgå från de förändrade förutsättningar som teknikutvecklingen innebär. Analysen skall utgå från möjligheterna med dagens teknik liksom den utveckling som kan förutses. Utredaren skall också bedöma behovet av att alla anpassade läromedel och studiematerial katalogiseras samt vid behov föreslå hur detta skall lösas. Utredaren skall följa genomförandet av EG-direktivet om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället och särskilt bevaka genom- förandet av direktivens bestämmelse om användning för personer med funktionshinder (Artikel 5 3. b). För utredningen gäller kommittéförordningen (1998:1474). De ekonomiska konsekvenserna av förslagen skall analyseras och bedömas. Det gäller särskilt konsekvenserna av om målgruppen för det statliga åtagandet utvidgas. Möjligheterna att möta ett utökat åtagande genom effektiviseringar av organisation, arbetssätt och utnyttjande av IT-teknik skall belysas. Utredaren skall samråda med , , , Sisus, TPB, SSV och . Utredaren skall också söka samråd med Före- ningen Läromedelsproducenter. Utredaren skall samråda med och i frågor som rör gränsdragningen mellan läromedel och hjälpmedel för personer med funktionshinder samt med den utredning om hjälpmedel m.m. som regeringen avser att tillsätta. Utredaren skall vidare samråda med berörda intresseorganisationer. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Tilläggsdirektiv till Utredning om läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder (U 2001:05) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande har en särskild utredare tillkallats med uppdrag att göra en översyn av statens engagemang för framställning och anpassning av läromedel och studiematerial för barn, elever och vuxna med funktionshinder i förskola, skola och vuxenutbildning (dir. 2001:65). Utredningen skall enligt direktiven redovisa sitt uppdrag . Utredningstiden förlängs, vilket innebär att utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Pedagogiska texter och andra artefakter för kunskap och kommunikation En översikt över läromedel – perspektiv och forskning Läromedel – perspektiv och bakgrund ........................................ Multimodalitet och design..................................................... Artefakter för information och kommunikation ................. En historisk förståelse av läromedlens roll i Lärare och läroböcker ............................................................ Lärobokens utveckling och läroboksförfattare .................... Didaktiska ideal – ett exempel............................................... Kunskap och skolkunskap ..................................................... Läromedel – det vetbaras gräns i skolan?.............................. Text och retorik...................................................................... Att övertyga den okände........................................................ Forskning om läromedel ............................................................... System- och processanalys..................................................... Produktanalys: ämnesdidaktik, kritisk diskursanalys och Receptions- och läsforskning ................................................ Design: analys och utveckling ............................................... Pedagogisk text – början på en begreppslig omdefiniering .. Pedagogisk text som kulturell artefakt................................... Aspekter på lärande........................................................................ Inlärning, utveckling och minne ............................................. Kunskapsområden och skolämnen............................................... Behovet av förnyelse................................................................ Nya utmaningar – nya artefakter ................................................. Eleven – och elevens värld – som en tillgång.......................... Delaktighet och kommunikation............................................ Vetandecentra och extramuralt lärande.................................. Rätten till delaktighet och rätten till resurser......................... Behovet av fortsatt utveckling................................................. Läroböcker är inte bara redskap för undervisning utan också en minnesbank för kunskap och kommunikation. De fungerar som redskap för lärande, som informationskällor men också som socialt minne.1 Läroböcker utgör den plats där vi har placerat sådana fakta, förklaringar och exempel som vi ser som grundläggande, giltiga, objektiva och nödvändiga för vår gemensamma sociala och kulturella orientering. Olika läroböcker utgör tillsammans ett minibibliotek, en första källa för nybörjare att ösa ur och, sam- tidigt, ett instrument för kontroll. Därmed är de unika texter. De är konstruerade för en särskilt sorts social praktik – de är artefakter för både undervisning och lärande. De skall passa både läraren och den studerande. Ett riktigt bibliotek – som ett folkbibliotek, ett stadsbibliotek eller ett universitetsbibliotek – är en mycket större minnesbank som fritt2 kan användas utan att någon kontrollerar läs- ningen/användningen.