sou · GRB334d1 · 2004-01-01 00:00:00 — De är dessutom fysiskt skilda från varandra på så sätt att uppgifterna inom varje system är åtkomliga endast via vissa särskilda datorer. Bakgrunden härtill är de stränga säkerhetskrav som betingas av verksamhetens art och syfte. Endast den särskilda databas som innehåller uppgifter från öppna källor är tillgänglig från handläggarens ordinarie persondator. De olika systemen är dock utformande enligt samma grundläggande principer, och skiljer sig således främst åt när det gäller för vilket eller vilka ändamål uppgifter behandlas i systemet och vilka personer som har tillgång till dessa uppgifter. Gemensamt för de olika systemen är att de i princip fungerar som ett datorsystem vanligen gör på en arbetsplats där flera handläggare har gemensam tillgång till vissa uppgifter. Varje enskild handläggares persondator är kopplad till en och samma server där den information som är gemensamt tillgänglig finns samlad. Vad som skiljer den militära underrättelse- och säkerhets- tjänstens olika system från vad som vanligen gäller annars är de väldigt strikta säkerhetskrav som omgärdar varje system. Det är av grundläggande betydelse att endast den som är behörig att ta del av vissa uppgifter skall ha möjlighet att göra så. Härvid gäller självklart att utomstående inte skall kunna ta del av informationen, men även att varje handläggare inom verksamheten endast skall få ta del av de uppgifter som denne har behov av för att kunna utföra sina uppgifter och därmed har särskild behörighet till. SOU 2003:34 Försvarsmaktens informationshantering i militär underrättelse- och säkerhetstjänst Som exempel på vilka säkerhetsrutiner som omgärdar den militära underrättelse- och säkerhetstjänstens olika system för behandling av personuppgifter kan nämnas det största och viktigaste systemet, som benämns Informationssystem för den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (). Systemet är helt slutet på så sätt att det inte är kopplat till något externt informationssystem som t.ex. Internet eller liknande. Vid befordran av uppgifter inom systemet men till en enhet utanför Högkvarteret/MUST skickas informationen via Försvarsmaktens IP-nät, eller på publikt nät men i en kryptoteknisk struktur som är så avancerad att obehöriga inte kan tillägna sig uppgifterna. Tillgång till de uppgifter som finns i systemet kan endast erhållas via vissa särskilda datorer. Varje handläggare inom MUST eller annan behörig användare har en särskild dator kopplad till systemet, som kan användas först efter att handläggaren identifierat sig med hjälp av ett särskilt kort och tillhörande kod. Den särskilda datorn är vidare försedd med en löstagbar hårddisk som förvaras inlåst när systemet inte används. Nya uppgifter tillförs systemet genom analog eller digital inmatning. Analog inmatning kan ske via tangentbordet av varje enskild handläggare som har tillgång till systemet. Digital eller elektronisk inmatning av uppgifter sker via särskilda datorenheter, i första hand för att undvika att virus kommer in i systemet, och först efter beslut av ställföreträdande chefen för . 5.3.1Informationsdatabasen – Sektionen för öppna källor Sektionen för öppna källor är organisatoriskt en enhet inom MUST:s lägesavdelning. Den övergripande uppgiften för sektionen för öppna källor är att genomföra en militärstrategisk omvärlds- bevakning genom inhämtning av information via allmänt tillgäng- liga källor (öppna källor) och sammanställa, bearbeta samt delge sådan information. Inom sektionen arbetar man med att upptäcka, värdera och övervaka öppna elektroniska källor för att på ett systematiskt sätt kunna inhämta och lagra relevant öppen information. Sektionen för öppna källor producerar och delger regelbundna sammanställningar över intressanta områden och tar fram en särskild dygnsrapport som sprids via e-post till och andra myndigheter. Sektionen svarar vidare på särskilda underrättelse- eller informationsfrågor, s.k. ad hoc-frågor, Försvarsmaktens informationshantering i militär underrättelse- och säkerhetstjänst SOU 2003:34 från handläggare inom den militära underrättelse- och säkerhets- tjänsten. Svar på dessa frågor lämnas efter inhämtning i öppna källor på en bränd cd-skiva direkt till berörd handläggare. Från öppna källor hämtas uppgifter in som kan vara av intresse för hela den militära underrättelse- och säkerhetstjänstens ansvarsområde. Det kan t.ex. röra sig om information om migration, proliferation, mellan- eller inomstatliga konflikter, elektronisk krigföring samt organiserad kriminalitet. Inhämtningen av information från öppna källor sker genom sökning enligt särskilt angiven inriktning. Sökning sker i databaser på Internet och i viss mån i litteratur och tidskrifter m.m. Enheten köper även uppgifter från Faktiva som är en kommersiell nyhetsleverantör och i vars databas sökning sker enligt vissa generella sökord. Vilka sökord som används vid sökning i Faktivas databas och i övrigt på Internet bestäms inom Sektionen för öppna källor. De begrepp som används innehåller aldrig personuppgifter och innebär av sekretesskäl ofta en mycket vid sökning. Vanligtvis används ca 6–7 sökord och som exempel kan nämnas att sökning sker på säkerhetspolitik. Informationen som finns hos Faktiva kommer från 4000 olika källor. Inhämtning från Faktiva sker och Sektionen för öppna källor laddar ned ca 2 000 dokument . Informationen som hämtas in från Faktiva lagras direkt i den s.k. Informationsdatabasen, vilken sektionen har som särskilt ansvar att sköta. I Informationsdatabasen lagras den information som samlats in från de olika öppna källor sektionen söker i. I denna databas är det för MUST:s handläggare möjligt att genom fritextsökning söka efter nödvändig information, till stöd för de analyser av förhållanden i omvärlden som myndigheten utför. Det finns inga särskilda behörighetsregler för att ta del av uppgifterna i Informationsdatabasen. Alla handläggare inom MUST som har behov av att utnyttja databasen har också tillgång till all information som finns i databasen. Uppgifterna i databasen är vidare tillgängliga för andra myndigheter genom direktåtkomst. De myndigheter som har direktåtkomst till Informationsdatabasen är Försvarets materiel- verk, och . SOU 2003:34 Försvarsmaktens informationshantering i militär underrättelse- och säkerhetstjänst sektionens avsikt att denna service skall erbjudas även andra myndigheter. Öppen information som lagras i Informationsdatabasen och är av betydelse för den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten kan föras över till systemet , som behandlas nedan, och hanteras där som hemlig. Av säkerhetsskäl överförs informa- tion från Informationsdatabasen till via en speciell dator enligt en särskild rutin. Uppgifterna som behandlas i Informationsdatabasen är av stor betydelse för den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten och informationen sparas därför så länge som det är tekniskt möjligt. Särskilt när det gäller information om en viss källa som utnyttjas vid inhämtning är det viktigt att sådan information kan behandlas så länge källan existerar och används. Informationsdatabasen är ca och även om den innehåller en mycket stor mängd uppgifter har det inte uppstått någon kapacitetsbrist. Av dessa skäl har myndigheten valt att i princip spara allt material. Den information som köpts in från Faktiva rensas emellertid automatiskt från systemet . En mycket stor del av den information som lagras i informationsdatabasen kan heller inte omfattas av någon skyldighet för Försvarsmakten att gallra. Det gäller ovan nämnd information från Faktiva, men även sådan information som Sektionen för öppna källor köper via t.ex. prenumeration på militärvetenskapliga tidskrifter bl.a. från information group. Sådan information omfattas av 2 kap. 11 § tredje punkten tryckfrihetsförordningen, den s.k. biblioteksregeln, och utgör därmed inte allmän handling hos myndigheten. Enligt bestämmelsen undantas från begreppet allmän handling bl.a. tryckt skrift, ljud eller bildupptagning eller annan handling som ingår i bibliotek. Med gallring avses att förstöra allmänna handlingar eller uppgifter i allmänna handlingar på så sätt att det medför någon form av informationsförlust. Gallring kan således bara komma i fråga när det gäller allmänna handlingar och får ske endast i enlighet med särskilda gallringsföreskrifter i lag eller förordning eller föreskrifter eller beslut av . Försvarsmaktens informationshantering i militär underrättelse- och säkerhetstjänst SOU 2003:34 5.3.2Informationssystem för den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten () UNDSÄK är det största och viktigaste systemet för behandling av personuppgifter inom den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten. Här behandlas merparten av den sekretess- belagda information som är nödvändig för försvarsunderrättelse- verksamheten och den militära säkerhetstjänsten. Uppgifterna är tillgängliga för ett stort antal personer inom Försvarsmakten, inom olika enheter och på olika nivåer. Dessutom är uppgifterna tillgängliga för vissa andra myndigheter genom direktåtkomst. Som tidigare nämnts är uppgifterna i systemet endast tillgängliga via vissa särskilda datorenheter och för varje sådan enhet är endast en viss person behörig användare. Det finns ca 800 enheter, eller klienter, till systemet . utnyttjas för behandling av alla typer av uppgifter från personuppgifter till sådana uppgifter som helt saknar anknyt- ning till en fysisk person, t.ex. uppgifter om främmande makts militära förband. I systemet behandlas dels öppen information, dels hemliga uppgifter innefattande kvalificerat hemliga uppgifter, dvs. uppgifter som är av synnerlig betydelse för rikets säkerhet. Uppgifterna i används som underlag för såväl försvarsunderrättelseverksamhet som militär säkerhetstjänst. I databasen finns en rad olika rutiner som är anpassade för att tillgodose de olika behov som kan finnas för försvarsunderrättelse- verksamhet respektive säkerhetstjänst. En rutin är en löst avgränsad arbetsprocess som används för att få fram nödvändiga underrättelser. Som exempel på olika rutiner kan nämnas förbands, materiel-, anläggnings-, underrättelsebehovs-, organisations-, handlings-, person- och registerkontrollrutinen. Inom varje rutin behandlas de uppgifter som bedömts nödvändiga för respektive verksamhet. Som exempel på vilken typ av uppgifter som hanteras i kan nämnas några av de rutiner som är av särskild betydelse för den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten när det gäller behandling av personuppgifter. Flertalet av de rutiner som används inom systemet innehåller information om t.ex. främmande länders stridskrafter, förband och materiel m.m. och innehåller därmed inga personuppgifter. Under Rutinen Person finns biografiska underrättelser för försvarsunderrättelseverksamhet och militär säkerhetstjänst. Det rör sig då om personuppgifter gällande t.ex. personer på ledande SOU 2003:34 Försvarsmaktens informationshantering i militär underrättelse- och säkerhetstjänst befattningar i andra stater såsom politiker, andra opinionsbildare och militärer. Uppgifterna är av betydelse för att kunna bedöma andra staters avsikter i säkerhetspolitiskt och militärt avseende, och det är därför angeläget för Försvarsmakten att kunna behandla alla kända uppgifter om sådana personer. Under samma rutin registrerar säkerhetstjänsten uppgifter och uppdaterar information om aktuella personer samt andra biografiska underrättelser och aktiviteter som är av intresse ur säkerhetshänseende. I säkerhets- tjänsten är uppgifterna av betydelse för att t.ex. kunna avgöra vilket säkerhetshot företrädare för främmande makt utgör i eller från någon annan plats. I Rutinen Handling behandlar säkerhetstjänsten uppgifter som avser faktiska säkerhetshändelser, t.ex. inbrott i ett förråd, eller händelser som bedöms tyda på säkerhetshotande verksamhet, t.ex. en observation av ett fordon i anslutning till ett skyddsvärt objekt. Sådana händelser rapporteras enligt gällande rutiner antingen muntligt eller skriftligt i en säkerhetsrapport, vilken efterhand återfinns i . I säkerhetsrapporter kan det förekomma personuppgifter som t.ex. namn på ägare till fordon eller uppgiftslämnare. MUST:s säkerhetsavdelning har tidigare fört ett manuellt register över personer som varit föremål för registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen och uppgifter som har samband därmed. Detta register har överförts till under Rutinen RK (registerkontroll). I rutinen finns endast uppgifter om personal vid Försvarsmakten och personer med anknytning till säkerhets- skyddad upphandling med säkerhetsskyddsavtal (). De uppgifter som förekommer är vilken säkerhetsklass en register- kontroll avser, när en framställan om registerkontroll har gjorts och vem som har beslutat om framställan. Behörigheten att ta del av uppgifter i är kopplad till vilken befattning den enskilde handläggaren har. Behörigheten är även avgörande för möjligheten att uppdatera och förändra uppgifter i systemet. För varje uppgift eller handling som görs tillgänglig i databasen bestäms särskilt vilken behörighet (befattning) som skall gälla för att få ta del av informationen, samt för att uppdatera eller ändra en uppgift. Vilken behörighetsnivå som skall gälla avgörs av den som gör uppgiften eller dokumentet tillgängligt i systemet. Det finns ett stort antal behörighetsnivåer. Behörigheten att ta del av en uppgift kan vara fri så att alla som har tillgång till systemet kan använda den. Tillgången kan också vara Försvarsmaktens informationshantering i militär underrättelse- och säkerhetstjänst SOU 2003:34 begränsad så att endast någon enstaka befattningshavare har rätt att ta del av, uppdatera eller ändra vissa uppgifter. används i den militära underrättelse- och säker- hetstjänsten för att underlätta tillgången till såväl hemliga som öppna uppgifter med anknytning till försvarsunderrättelseverk- samhet och militär säkerhetstjänst. Till systemet förs ständigt ny information som bearbetas och analyseras och som därefter utgör underlag för de rapporter och andra åtgärder som är syftet med verksamheten. är även det viktigaste delgivnings- instrumentet när det gäller underrättelser som utarbetas av den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten. Delgivning av under- rättelser sker genom att uppgifterna görs tillgängliga för mottagarna inom systemet. Till de mottagare av underrättelse- rapporter och annan information från den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten som inte har tillgång till sker delgivning av underrättelser i första hand i pappersform. Uppgifterna i är vidare direkt tillgängliga för vissa myndigheter utanför Försvarsmakten. (Försvars- departementet), , , och har alla tillgång till systemet genom direktåtkomst. kan även Totalförsvar- ets forskningsinstitut komma att ha direktåtkomst till databasen. All information som läggs in i indexeras. Detta innebär att alla uppgifter som finns i de särskilda s.k. kommentar- och anteckningsfälten samt i bifogade filer i systemet går att söka på genom fritextsökning. Härigenom är det även möjligt att söka på känsliga personuppgifter. Den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten har inget självständigt behov av att kunna använda känsliga personuppgifter som sökord. Det kan emellertid i vissa sammanhang vara viktigt att sådana uppgifter kan användas i kombination med andra uppgifter, t.ex. i verksamhet inom ett internationellt fredsbevarande- eller humanitärt projekt i avsikt att skydda en etnisk minoritet. Uppgifterna i kan vara av betydelse för den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten . För ett fullgott beslutsunderlag måste man kunna följa personer och företeelser under en mycket . kan uppgifter som inte har direkt betydelse för verksamheten visa sig innehålla mycket värdefull information. har inte kapacitetstaket i systemet nåtts och därför har heller ingen gallring eller rensning av uppgifter skett. Det finns vidare ett problem med att gallra vissa personuppgifter eftersom detta kan innebära att SOU 2003:34 Försvarsmaktens informationshantering i militär underrättelse- och säkerhetstjänst viktiga informationskomponenter i en handling, som i övrigt kan sparas , går förlorade. En viktig handling kan på så sätt bli värdelös. 5.3.3MUST:s internationella sambands- och kryptosystem () är ett fristående kommunikationssystem för rapporter och meddelanden om särskilda underrättelsebehov från försvarsattachéer. Systemet används inom den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten för kommunikation med försvarsattachéer. Som tidigare nämnts lyder försvarsattachéerna under chefen för och har till uppgift att hämta in underrättelser via öppna källor inom det land där de är verksamma. Systemet består av en server, som är placerad på Försvars- maktens högkvarter, till vilken ett antal olika persondatorer, utan egen hårddisk är kopplade. En försvarsattaché som skriver en rapport på sin dator arbetar således direkt mot servern på Högkvarteret. De datorer som är kopplade till systemet finns dels hos MUST, dels hos respektive försvarsattaché. 5.3.4Bearbetning Analys Internationella Operationer (BANIO) BANIO är ett system för bearbetning och analys i samband med de internationella operationer som Försvarsmakten deltar i. Den tekniska uppbyggnaden av systemet motsvarar . Systemet används för kommunikation med den personal inom den svenska insatsen som sysslar med försvarsunderrättelseverksamhet, National Intelligence Cell (). 5.3.5Totalförsvarets signalskyddssamordning (TSA) TSA utövar signalkontroll av radio- och trådbefordrad information eller annan informationsöverföring. Signalkontrollen syftar till att ge en bild av vad främmande signalspaning kan ha uppfattat av befordrad information samt att kontrollera att egna signal- skyddssystem används och fungerar på önskat sätt. Försvarsmaktens informationshantering i militär underrättelse- och säkerhetstjänst SOU 2003:34 Resultatet från en signalkontroll utnyttjas i första hand för att förbättra rutinerna och anpassa uttryckssätt eller formuleringar i radiotrafik, eller annan talöverföring som inte är krypterad, i syfte att sekretessbelagda förhållanden inte skall avslöjas. Detta kan vara aktuellt exempelvis beträffande radiotrafik mellan ett provflygplan och markledningen. Vid en signalkontroll kan det framkomma att en person – ofta en anställd i Försvarsmakten – i ett meddelande som inte är skyddat av krypteringsfunktioner röjer en uppgift som omfattas av sekretess. I några sådana fall har det lett till att rättsliga åtgärder har vidtagits mot den som röjt uppgiften. Det har även förekommit att Försvarsmaktens personal har gripit in i ett samtal och förhindrat att ytterligare sekretessbelagd information har röjts. Signalkontroll sker aldrig i form av hemlig avlyssning. Någon av parterna i t.ex. ett telefonsamtal är alltid medveten om att avlyssning pågår. Ett meddelande från en signalkontroll sparas oftast i ett särskilt datorsystem för vidare analys. Det system i vilket meddelandena hanteras är helt slutet och är endast tillgängligt för en liten grupp av personer hos TSA. Gruppen består av fyra anställda. De meddelanden som sparas från ett kontrolltillfälle sorteras endast så att de kan hänföras , och samlas sålunda inte individrelaterat. I verksamheten förs inga särskilda personregister. Någon behandling av personnummer förekommer inte heller i verksamheten. För att kunna konstatera om en viss person förekommer i ett meddelande krävs att inspelningen lyssnas igenom. Meddelandena kan komma att sparas upp till . Normalt sparas dock ett meddelande endast 5 – . 5.3.6Övriga system för automatiserad behandling av personuppgifter Som beskrivits tidigare bedrivs militär underrättelse- och säker- hetstjänst inte bara centralt vid Högkvarterets enhet MUST, utan även ute på olika förband och enheter. I samband härmed kan det förekomma automatiserad behandling av personuppgifter utan att tillgång finns till de permanenta system som beskrivits ovan. Så sker t.ex. när en organisationsenhet, som även kan innefatta ett förband i utlandsstyrkan, behöver följa upp enskilda personers förehavanden. Behandling av uppgifter kan då ske för att enheten skall kunna fullgöra sina åligganden såväl när det gäller försvars- underrättelseverksamhet som säkerhetstjänst. SOU 2003:34 Försvarsmaktens informationshantering i militär underrättelse- och säkerhetstjänst En organisationsenhet kan ha behov av ett eget system med uppgifter som är gemensamt tillgängliga för behöriga personer inom underrättelsefunktionen. I ett sådant system behandlas bl.a. biografiska underrättelser i form av personuppgifter som är av betydelse för t.ex. en aktuell utlandsmission. Syftet med behand- lingen är i sådant fall ofta att kunna bedöma staters och eventuellt andra organisationers avsikter i säkerhetspolitiskt och militärt avseende. Uppgifterna kan också komma att kommuniceras med företrädare för andra stater inom uppdraget som har behov av informationen. Säkerhetstjänstfunktionen vid ett förband i utlands- styrkan kan t.ex. behöva registrera säkerhetshotande händelser inom förbandet. Även i övrigt förekommer mer tillfällig automatiserad behand- ling av personuppgifter i ordbehandlingssystem i samband med att olika former av promemorior och andra dokument utarbetas. I säkerhetstjänsten finns ett särskilt system för behandling av personuppgifter rörande händelser som bedöms eller ha konsta- terats utgöra säkerhetshotande verksamhet riktad mot Försvars- makten. Om händelsen kan relateras till viss person och det finns anledning att följa upp denne, registreras personen i ett särskilt kortregister. Detta system benämns Säkerhetsavdelningens arbets- diarium och är ett register över personer med anknytning till säkerhetshotande verksamhet. Den som blir föremål för registrer- ing i registret kan i många fall vara anställd i Försvarsmakten. I registret förekommer endast grundläggande uppgifter samt en anteckning om var ytterligare information om den registrerade finns att hämta. Bakomliggande information finns i promemorior, i pappersform. Syftet med registreringen är att kunna bedöma vilket säkerhetshot företrädare för främmande makt eller annan person utgör i eller från någon annan plats. Registret förs helt manuellt med hjälp av särskilda register- kort. I detta register kan man endast söka på efternamn. Registret kommer att datoriseras under namnet Säkerhets- registret, varigenom bl.a. sökmöjligheterna kommer att utökas och alla uppgifter om en registrerad kommer att samlas. Uppgifterna kommer då förmodligen att läggas in i eller motsvarande enskilt system. Uppgifterna i registret är tillgängliga endast för en mycket begränsad krets av personer inom MUST. 6Försvarets radioanstalts informationshantering i underrättelseverksamheten behandlar i sin underrättelseverksamhet en mycket stor mängd information som inhämtas genom signal- spaning och från öppna källor. Härtill kommer att den information som hämtas in i signalspaningsverksamheten ofta är krypterad och avfattad på ett främmande språk. För att framställa de rapporter med underrättelser som svarar mot uppdragsgivarnas behov och som är avsikten med underrättelseverksamheten måste den stora informationsmängden bearbetas och analyseras. Med hänsyn härtill är det av grundläggande betydelse för att verksamheten skall kunna bedrivas effektivt att kan behandla den inhämtade informationen på automatiserad väg med hjälp av datorer. I enlighet härmed sker all behandling av personuppgifter och annan information inom Försvarets radioanstalts under- rättelseverksamhet i datorer. är, precis som Försvarsmakten, en av de myndigheter som skall bedriva försvarsunderrättelseverksamhet. Det grundläggande syftet med behandlingen av personuppgifter är således att kartlägga yttre militära hot mot landet och att utgöra stöd för svensk utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik. Försvarets radioanstalts verksamhet som underrättelseorgan tar emellertid även sikte på underrättelseverksamhet i en mer allmän säkerhets- politisk mening.