sou · GRB313d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av upprepade arbetsmoment i kombination med fysiska besvär bland kvinnor och män Fysiska besvär de senaste Källa: SCB och AV. Vi finner måttliga samband mellan ett arbete som minst halva tiden innebär upprepade arbetsmoment och fysiska besvär bland kvinnor och starkare samband bland männen. Förändringarna under tids- perioden är små även om antalet med besvär ökat något /96 bland både kvinnor och män. Sambanden är likartade i olika åldrar genom hela perioden. 3.5.5Andra besvär till följd av arbetet Inga samband kan konstateras mellan ett arbete som minst halva tiden innebär upprepade arbetsmoment och andra besvär än fysiska fastän andelen med denna typ av besvär har stigit kraftigt bland både kvinnor och män. 3.6Monotont arbete (upprepat, enkelt, styrt arbete) Här visas sambanden mellan dem som har ett monotont arbete och som också känner olust, har sovsvårigheter, har kroppsligt ont samt fått fysiska eller andra besvär till följd av arbetet. 3.6.1Olust att gå till jobbet Monotont arbete i kombination med olust för att gå till jobbet 1995-2002 Kvinnor som minst halva tiden har monotont arbete Kvinnor som mer sällan har monotont arbete M än som minst halva tiden har monotont arbete M än som mer sällan har monotont arbete Källa: SCB och AV. Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av monotont arbete i kombination med olust bland kvinnor och män Källa: SCB och AV. Måttliga samband kan konstateras mellan monotont arbete minst halva arbetstiden och olust att gå till jobbet . Sambanden bland kvinnor ligger ungefär på samma nivå medan de har minskat bland männen. De starkaste sambanden finns för män i offentlig sektor (oddskvot>2,6) /02. 3.6.2Svårt att sova på grund av tankar på arbetet Inga samband finns mellan monotont arbete minst halva arbets- tiden och sömnproblem på grund av tankar på jobbet. Monotont arbete i kombination med ont i kroppen 1995-2002 Kvinnor som minst halva tiden har monotont arbete Kvinnor som mer sällan har monotont arbete M än som minst halva tiden har monotont arbete M än som mer sällan har monotont arbete Källa: SCB och AV. Utveckling av monotont arbete i kombination med kroppsligt ont bland kvinnor och män Källa: SCB och AV. Starka samband finns mellan monotont arbete minst halva arbets- tiden och att ha ont i kroppen minst efter arbetet. Sambandens styrka varierar inte men är något starkare bland männen än bland kvinnorna. De starkaste sam- banden (oddskvoter >3.0) finns bland män som arbetade i offent- lig sektor 2001/02 och 1995/96 samt bland äldre män 1997/98. 3.6.4Fysiska besvär till följd av arbetet Monotont arbete i kombination med fysiska besvär 1995-2002 Kvinnor som minst halva tiden har monotont arbete Kvinnor som mer sällan har monotont arbete M än som minst halva tiden har monotont arbete M än som mer sällan har monotont arbete Källa: SCB och AV. SOU 2003:13 Bilaga 4 Utveckling av monotont arbete i kombination med fysiska besvär bland kvinnor och män Fysiska besvär de senaste Källa: SCB och AV. Måttliga samband finns mellan monotont arbete minst halva arbetstiden och fysiska besvär till följd av arbetet som gjort det svårt att arbeta eller utföra dagligt hemarbete. Sambanden är ganska stabila bland kvinnor men har minskat i styrka bland män . De star- kaste sambanden (oddskvoter>2) finns bland medelålders och äldre män i början av perioden. 3.6.5Andra besvär till följd av arbetet Varken bland män eller bland kvinnor kan några samband kon- stateras mellan monotont arbete minst halva arbetstiden och andra än fysiska besvär till följd av arbetet . Här visas sambanden mellan dem som har höga krav i arbetet och som också känner olust, har sovsvårigheter, har kroppsligt ont samt fått fysiska eller andra besvär till följd av arbetet. 3.7.1Olust att gå till jobbet Krav i arbetet i kombination med olust för att gå till jobbet 1995-2002 Kvinnor som har låga krav i arbetet Kvinnor som har höga krav i arbetet M än som har låga krav i arbetet M än som har höga krav i arbetet Källa: SCB och AV. Utveckling av krav i arbetet i kombination med olust bland kvinnor och män Källa: SCB och AV. För kvinnor som har höga krav i arbetet och som också känner olust att gå till jobbet har andelen ökat kontinuerligt /02. Sambanden mellan höga krav i arbetet och olust är starka. För män är utvecklingen likartad men sambanden är mer måttliga. Sambanden mellan höga arbetskrav och olust är som starkast bland kvinnor (oddskvot 3,6). Detta samband har legat . För männen tycks inte åldern ha någon betydelse vad gäller sambandet mellan att känna höga krav i arbetet och olust. 3.7.2Svårt att sova på grund av tankar på arbetet Krav i arbetet i kombination med sovsvårigheter p.g.a. jobbet 1995-2002 Kvinnor som har låga krav i arbetet Kvinnor som har höga krav i arbetet M än som har låga krav i arbetet M än som har höga krav i arbetet Källa: SCB och AV. Utveckling av krav i arbetet i kombination med sovsvårigheter bland kvinnor och män Källa: SCB och AV. För kvinnor som har höga krav i arbetet och som också har svårt att sova på grund av jobbet har andelen ökat kontinuerligt /98 och 2001/02. Sambanden mellan höga krav i arbetet och sovsvårigheter är mycket starka. För män har utveck- lingen varit likartad och sambanden är också starka. Sambanden mellan höga arbetskrav och sovsvårigheter visar inte på några skillnader sett till ålder. Detta gäller både för kvinnor och män. Det starkaste sambandet (oddskvot>5.0) finns bland män som arbetar inom den privata sektorn 2001/02. Krav i arbetet i kombination med ont i kroppen 1995-2002 Kvinnor som har låga krav i arbetet Kvinnor som har höga krav i arbetet M än som har låga krav i arbetet M än som höga krav i arbetet Källa: SCB och AV. Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av krav i arbetet i kombination med kroppsligt ont bland kvinnor och män Källa: SCB och AV. För kvinnor som har höga krav i arbetet och som också har ont i kroppen har andelen legat relativt stabilt över åren. Sam- banden mellan höga krav i arbetet och kroppsligt ont är måttliga. För män har utvecklingen fluktuerat över åren och även här är sambanden måttliga. Sambanden mellan höga arbetskrav och kroppsligt ont visar inte på några skillnader sett till ålder. Detta gäller både för kvinnor och män. 3.7.4Fysiska besvär till följd av arbetet Krav i arbetet i kombination med fysiska besvär 1995-2002 Kvinnor som har låga krav i arbetet Kvinnor som har höga krav i arbetet M än som har låga krav i arbetet M än som har höga krav i arbetet Källa: SCB och AV. Utveckling av krav i arbetet i kombination med fysiska besvär bland kvinnor och män Fysiska besvär de senaste Källa: SCB och AV. För kvinnor som har höga krav i arbetet och som också fått fysiska besvär till följd av arbetet har andelen legat relativt stabilt över åren. Sambanden mellan höga krav i arbetet och fysiska besvär är måttliga. För män har andelen ökat och liksom för kvinnorna är sambanden mycket måttliga. Sambanden mellan höga arbetskrav och fysiska besvär visar inte på några skillnader sett till ålder. Detta gäller både för kvinnor och män. 3.7.5Andra besvär till följd av arbetet Krav i arbetet i kombination med andra besvär 1995-2002 Kvinnor som har låga krav i arbetet Kvinnor som har höga krav i arbetet M än som har låga krav i arbetet M än som har höga krav i arbetet Källa: SCB och AV. SOU 2003:13 Bilaga 4 Utveckling av krav i arbetet i kombination med andra besvär bland kvinnor och män Andra besvär de senaste Källa: SCB och AV. För kvinnor som har höga krav i arbetet och som också fått andra besvär på grund av arbetet har andelen ökat . Sambanden mellan höga krav i arbetet och andra besvär är starka. Även för männen har andelen av icke fysiska besvär ökat över åren och liksom för kvinnorna är sam- banden starka. Det är främst inom privat sektor som män 2001/02 påvisar starka samband mellan höga arbetskrav och andra besvär (oddskvot>3,4). Sambanden mellan höga arbetskrav och andra arbetsrelaterade besvär visar att för kvinnor i åldern 50-64 är sambanden starkare än det är inom andra åldrar (oddskvot>3). För män gäller inte något sådant samband. Här visas sambanden mellan dem som har litet inflytande i arbetet och som också känner olust, har sovsvårigheter, har kroppsligt ont samt fått fysiska eller andra besvär till följd av arbetet. 3.8.1Olust att gå till jobbet Inflytande i arbetet i kombination med olust för att gå till jobbet 1995-2002 Kvinnor som har litet inflytande Kvinnor som har stort inflytande M än som har litet inflytande M än som har stort inflytande Källa: SCB och AV. Utveckling av litet inflytande arbetet i kombination med olust bland kvinnor och män Källa: SCB och AV. För kvinnor som har litet inflytande över sitt arbete och som också känner olust att gå till jobbet har andelen ökat kontinuerligt /02. Sambanden mellan litet eget in- flytande i arbetet och olust är starka. För män är utvecklingen likartad men sambanden är starkare. Sambanden mellan bristande inflytande och olust visar inte på några olikheter vad gäller ålder. Detta gäller både för kvinnor och män. 3.8.2Svårt att sova på grund av tankar på arbetet Inflytande i arbetet i kombination med sovsvårigheter p.g.a. jobbet 1995-2002 Kvinnor som har litet inflytande Kvinnor som har stort inflytande M än som har litet inflytande M än som har stort inflytande Källa: SCB och AV. Utveckling av litet inflytande arbetet i kombination med sovsvårigheter bland kvinnor och män Källa: SCB och AV. För kvinnor som har litet inflytande över sitt arbete och som också har svårt att sova på grund av jobbet har andelen ökat kontinuerligt /96 och 2001/02. Sambanden mellan litet inflytande i arbetet och sovsvårigheter är svaga men har ökat något . För män har utvecklingen varit likartad men sambanden är än svagare. Sambanden mellan litet inflytande och sovsvårigheter visar inte på några skillnader sett till ålder. Detta gäller både för kvinnor och män. Inflytande i arbetet i kombination med ont i kroppen 1995-2002 Kvinnor som har litet inflytande Kvinnor som har stort inflytande M än som har litet inflytande M än som har stort inflytande Källa: SCB och AV. Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av litet inflytande arbetet i kombination med kroppsligt ont bland kvinnor och män Källa: SCB och AV. För kvinnor som har litet inflytande över sitt arbete och som också har ont i kroppen har andelen legat relativt stabil /96 och 2001/02. Sambanden mellan litet inflytande i arbetet och kroppsligt ont är måttliga. För män har utvecklingen varit likartad. Sambanden mellan litet inflytande och kroppsligt ont visar inte på några skillnader sett till ålder. Detta gäller både för kvinnor och män. 3.8.4Fysiska besvär till följd av arbetet Inflytande i arbetet i kombination med fysiska besvär 1995-2002 Kvinnor som har litet inflytande Kvinnor som har stort inflytande M än som har litet inflytande M än som har stort inflytande Källa: SCB och AV. Utveckling av litet inflytande arbetet i kombination med fysiska besvär bland kvinnor och män Fysiska besvär de senaste Källa: SCB och AV. För kvinnor som har litet inflytande över sitt arbete och som också fått fysiska besvär till följd av arbetet har andelen ökat . Sambanden mellan litet inflytande i arbetet och fysiska besvär är måttliga. Även för män har andelen ökat och sambanden är måttliga. Sambanden mellan litet inflytande och fysiska besvär visar inte på några skillnader sett till ålder. Detta gäller både för kvinnor och män. 3.8.5Andra besvär till följd av arbetet Inflytande i arbetet i kombination med andra besvär 1995-2002 Kvinnor som har litet inflytande Kvinnor som har stort inflytande M än som har litet inflytande M än som har stort inflytande Källa: SCB och AV. Utveckling av litet inflytande arbetet i kombination med andra besvär bland kvinnor och män Andra besvär de senaste 12 Källa: SCB och AV. För kvinnor som har litet inflytande över sitt arbete och som också fått andra besvär till följd av arbetet har andelen fluktuerat över åren. Sambanden mellan litet inflytande i arbetet och andra besvär är svaga till måttliga. För män är utvecklingen likartad men sambanden är något starkare. Sambanden mellan litet inflytande och andra besvär visar inte på några skillnader sett till ålder. Detta gäller både för kvinnor och män. 3.9Kombinationen av krav och kontroll (hög/låg anspänning, aktiva/passiva jobb) Här utgör exponeringen kombinationer av arbetskrav och kontroll (inflytande). För varje kombination visas sambandet med olust, sömnsvårigheter, kroppsligt ont samt fysiska eller andra besvär till följd av arbetet. 3.9.1Olust att gå till jobbet Krav och kontroll i arbetet i kombination med olust för att gå till jobbet. Källa: SCB och AV. Krav och kontroll i arbetet i kombination med olust för att gå till jobbet. Källa: SCB och AV. Utveckling av krav och kontroll i kombination med olust bland kvinnor och män De fetmarkerade siffrorna i tabellen anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV. Bland kvinnor som arbetar under hög anspänning, dvs. som har stora arbetskrav på sig och litet inflytande över sin arbetssituation, är det vanligt att man känner olust när man går till jobbet. Minst vanligt med olust är det bland dem som tvärtom har små arbetskrav och stort inflytande. Kvinnor som arbetar under hög anspänning upplever i allt större utsträckning olust när de går till arbetet, en ökning från ca 20 till . För övriga grupper är andelen med olust ganska oförändrad . har visats att hög anspänning blivit något vanligare bland kvinnor och att andelen med olust också ökat något. Även bland män är olusten inför arbetet särskilt vanlig när man arbetar under hög anspänning, och det är särskilt i denna grupp som olusten ökat. Till skillnad från vad som gäller för kvinnorna ökar dessutom olusten även bland dem med aktivt arbete och passivt arbete. Endast bland dem som har låg anspänning är olusten lika ovanlig som . 3.9.2Svårt att sova på grund av tankar på arbetet Krav och kontroll i arbetet i kombination med sovsvårigheter för att gå till jobbet. Källa: SCB och AV. Krav och kontroll i arbetet i kombination med sovsvårigheter för att gå till jobbet. Källa: SCB och AV. Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av krav och kontroll i kombination med sovsvårigheter bland kvinnor och män De fetmarkerade siffrorna i tabellen anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV. Sömnproblemen är vanligast bland dem som arbetar med hög anspänning eller har aktiva jobb. I dessa grupper har sömnsvårigheterna ökat från redan höga nivåer. Dessa kategorier har det gemensamt att arbetskraven är höga men de skiljs åt genom graden av inflytande. Det förefaller dock inte ha någon betydelse för sömnsvårigheterna. Arbete med låg anspänning och passiva jobb medför betydligt mindre risk för sömnproblem, men även bland dem med passiva jobb finns en signifikant ökning. Bland män är situationen mycket likartad kvinnornas. I avsnitt 2.2 har visats att andelen med sömnsvårigheter even- tuellt har slutat öka. För några kategorier kan här kanske en utplaning eller t.o.m. en minskning anas. Någon minskning är dock sannolikt inte fallet bland kvinnor och män med hög anspänning och bland män med aktiva jobb. Krav och kontroll i arbetet i kombination med ont i kroppen. Källa: SCB och AV. Krav och kontroll i arbetet i kombination med ont i kroppen. Källa: SCB och AV. Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av krav och kontroll i kombination med kroppsligt ont bland kvinnor och män De fetmarkerade siffrorna i tabellen anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV. För både kvinnor och män är andelen som har ont i kroppen minst klart störst bland dem som arbetar under hög anspänning. Höga arbetskrav kan förväntas innebära såväl hög arbetsintensitet som stor arbetsmängd. Litet inflytande kan i detta sammanhang innebära att man på olika sätt inte kan anpassa arbetssituationen så att man minskar påfrestningarna, t.ex. genom att ta pauser. Endast en signifikant förändring kan noteras. Ont i kroppen har blivit något vanligare bland kvinnor med hög an- spänning. 3.9.4Fysiska besvär till följd av arbetet Krav och kontroll i arbetet i kombination med fysiska besvär . Källa: SCB och AV. Krav och kontroll i arbetet i kombination med fysiska besvär . Källa: SCB och AV. Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av krav och kontroll i kombination med fysiska besvär bland kvinnor och män De fetmarkerade siffrorna i tabellen anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV. Kvinnors fysiska besvär är störst bland dem som arbetar under hög anspänning. I denna grupp ökar också de fysiska besvären. De ökar även bland dem som har s.k. passiva arbeten. Dessa är relativt ofta ensidiga. Även bland män är fysiska besvär vanligast för dem som arbetar under hög anspänning, och besvärens ökning är markant och fortgår. Även i aktiva arbeten och arbeten med låg anspänning har de fysiska besvären ökat. 3.9.5Andra besvär till följd av arbetet Krav och kontroll i arbetet i kombination med andra besvär . Källa: SCB och AV. Krav och kontroll i arbetet i kombination med andra besvär . Källa: SCB och AV. Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av krav och kontroll i kombination med andra besvär bland kvinnor och män De fetmarkerade siffrorna i tabellen anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV. Med andra besvär menas sådana besvär som inte är kroppsliga och som kan var en följd av stress i arbetet, arbetets innehåll, dåliga relationer på arbetsplatsen etc. Ordet psykiska har undvikits men det är i princip sådana besvär och illamåenden det handlar om. Sådana besvär har totalt sett blivit vanligare bland såväl kvinnor som män. Bland kvinnor är sådana andra besvär vanligast bland dem som har hög anspänning och aktiva jobb. I samtliga grupper har en ökning skett . Andelen med andra besvär är lägre bland män än bland kvinnor. I övrigt är förhållandena likartade. Dock skiljer de med hög anspän- ning ut sig tydligare med särskilt stor andel besvär. 3.10Socialt stöd i arbetet Här visas sambanden mellan dem som har bristande socialt stöd i arbetet och som också känner olust, har sovsvårigheter, har kroppsligt ont samt fått fysiska eller andra besvär till följd av arbetet. 3.10.1Olust att gå till jobbet Socialt stöd i arbetet i kombination med olust för att gå till jobbet 1995-2002 Kvinnor med bra socialt stöd Kvinnor med dåligt socialt stöd M än med bra socialt stöd M än med dåligt socialt stöd Källa: SCB och AV. Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av socialt stöd i arbetet i kombination med olust bland kvinnor och män Socialt stöd i arbetet Källa: SCB och AV. Andelen kvinnor med dåligt socialt stöd i arbetet och som också känner olust att gå till jobbet har legat relativt stabil mellan 1997/98 och 2001/02. Sambanden mellan bristande socialt stöd i arbetet och olust är starka. Männens andel har minskat något /00, och även här är sambanden starka mellan dåligt stöd och olust . Bland män, är det bland de unga männen, som det starkaste sambandet finns (oddskvot>4,0). Detta samband gäller . 3.10.2Svårt att sova på grund av tankar på arbetet Socialt stöd i arbetet i kombination med sovsvårigheter p.g.a. jobbet 1995-2002 Kvinnor med bra socialt stöd Kvinnor med dåligt socialt stöd M än med bra socialt stöd M än med dåligt socialt stöd Källa: SCB och AV. Utveckling av socialt stöd i arbetet i kombination med sovsvårigheter bland kvinnor och män Socialt stöd i arbetet Källa: SCB och AV. Andelen kvinnor med dåligt socialt stöd i arbetet och som också har svårt att sova på grund av arbetet har legat stabil mellan 1997/98 och 2001/02. Sambanden mellan bristande stöd i arbetet och sovsvårigheter är starka. Män uppvisar en likartad utveckling och även här är sambanden starka mellan dåligt stöd och sovsvårigheter . Sambanden mellan bristande socialt stöd i arbetet och sovsvårig- heter visar inte varken för kvinnor eller män på några olikheter vad gäller ålder. Socialt stöd i arbetet i kombination med ont i kroppen 1995-2002 Kvinnor med bra socialt stöd Kvinnor med dåligt socialt stöd M än med bra socialt stöd M än med dåligt socialt stöd Källa: SCB och AV. Utveckling av socialt stöd i arbetet i kombination med kroppsligt ont bland kvinnor och män Socialt stöd i arbetet Källa: SCB och AV. Andelen kvinnor med dåligt socialt stöd i arbetet och som också har ont i kroppen har fluktuerat över åren. Sambanden mellan bristande stöd i arbetet och kroppsligt ont är måttliga. Män uppvisar en likartad utveckling och även här är sambanden måttliga mellan dåligt stöd och kroppsligt ont. Sambanden mellan dåligt socialt stöd i arbetet och kroppsligt ont visar inte varken för kvinnor eller män på några olikheter vad gäller ålder. 3.10.4Fysiska besvär till följd av arbetet Socialt stöd i arbetet i kombination med fysiska besvär 1995-2002 Kvinnor med bra socialt stöd Kvinnor med dåligt socialt stöd M än med bra socialt stöd M än med dåligt socialt stöd Källa: SCB och AV. Utveckling av socialt stöd i arbetet i kombination med fysiska besvär bland kvinnor och män Fysiska besvär de senaste Socialt stöd i arbetet Källa: SCB och AV. Andelen kvinnor med dåligt socialt stöd i arbetet och som fått fysiska besvär till följd av arbetet har fluktuerat över åren. Sambanden mellan bristande stöd i arbetet och fysiska besvär är måttliga. Män uppvisar en likartad utveckling och även här är sambanden måttliga mellan dåligt stöd och fysiska besvär. Sambanden mellan dåligt socialt stöd i arbetet och fysiska besvär visar inte varken för kvinnor eller män på några olikheter vad gäller ålder. 3.10.5Andra besvär till följd av arbetet Socialt stöd i arbetet i kombination med andra besvär 1995-2002 Kvinnor med bra socialt stöd Kvinnor med dåligt socialt stöd Män med bra socialt stöd Män med dåligt socialt stöd Källa: SCB och AV. Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av socialt stöd i arbetet i kombination med andra besvär bland kvinnor och män Andra besvär de senaste Socialt stöd i arbetet Källa: SCB och AV. Andelen kvinnor med dåligt socialt stöd i arbetet och som fått andra besvär till följd av arbetet har fluktuerat över åren. Sambanden mellan bristande socialt stöd i arbetet och andra besvär är relativt starka. Män uppvisar en likartad utveckling och även här är sambanden relativt starka mellan dåligt stöd och andra besvär. Sambanden mellan dåligt socialt stöd i arbetet och andra besvär visar inte varken för kvinnor eller män på några olikheter vad gäller ålder. Kort sammanfattning av kapitel 3 Ont i kroppen minst efter arbetet. Kvinnor som har ett arbete som innebär tunga lyft flera har mer än fördubblad risk jämfört med dem som inte lyfter tungt, att också få ont minst i kroppen efter arbetet. För män är risken så hög. Sambanden mellan tunga lyft och kroppsligt ont är starka. Sambanden med ont i kroppen är också starka eller mycket starka för arbete i framåtlutad ställning arbete med upplyfta händer arbete med upprepade arbetsmoment monotont arbete minst halva arbetstiden Sambanden med olust är starka eller mycket starka för arbete med upplyfta händer höga krav i arbetet litet eget inflytande i arbetet bristande socialt stöd i arbetet och olust Sambanden med sovsvårigheter är starka eller mycket starka för höga krav i arbetet bristande socialt stöd i arbetet Sambanden med fysiska besvär är starka eller mycket starka för arbete i framåtlutad ställning arbete med upplyfta händer Sambanden med andra besvär är starka eller mycket starka för höga krav i arbetet bristande socialt stöd i arbetet De som arbetar under hög anspänning uppger i högre grad än andra olust, sovsvårigheter, fysiska och andra besvär, men inte i högre grad ont i kroppen. Arbetsrelaterade besvär totalt sett har blivit vanligare . En rad samband mellan exponeringar och ohälsa har konstaterats. Vi har visat att de undersökta arbets- miljöfaktorerna vid varje undersökningstillfälle förklarar ungefär lika mycket av besvären. Det finns dock några tendenser till för- ändringar.