sou · GRB34 · 2004-01-01 00:00:00 — En liknande bestämmelse finns beträffande riksfärdtjänst i 3 § lagen (1997:735) om riksfärdtjänst. Syftet med att ge kommunerna möjlighet att genom trafikhuvudmannen hantera såväl färdtjänsten som den ordinarie kollektivtrafiken var att möjliggöra en bättre samordning av transportformerna och en bättre handikappanpassning av kollek- tivtrafiken. I vissa kommuner har det samlade ansvaret för färdtjänsten förts över på trafikhuvudmannen, medan andra kom- muner har valt att endast föra över ansvaret för själva färdtjänst- transporterna på trafikhuvudmannen. Den beskrivna lagregleringen innebär att en kommun kan överlåta ansvaret för färdtjänsten till trafikhuvudmannen även om denna är ett aktiebolag, utan att genomföra ett upphandlingsför- farande, jfr 5 kap. 2 § lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. Landstingen och vissa kommuner anordnar även s.k. sjukresor samt skall enligt bestämmelserna i lagen (1991:419) om sjukresor betala ersättning för sådana resor. I den lagstiftning som styr landstingens och kommunernas hantering av sjukresor finns inga bestämmelser om att ansvaret för denna verksamhet får överlåtas till trafikhuvudmannen. Detta innebär att om någon del av sjuk- reseverksamheten skall överlåtas på en trafikhuvudman som är ett aktiebolag, så måste det ske efter upphandling enlig lagen om offentlig upphandling, se bl.a. Regeringsrättens dom i mål nr 180-2000. Syftet med kravet på att de aktuella tjänsterna skall upphandlas är att göra den offentliga verksamheten effektivare och billigare. Det finns dock hos vissa kommuner och landsting en önskan att samordna beställningarna av sjukresor och färdtjänstresor i trafik- huvudmannens beställningscentral. Detta skulle enligt kommun- erna och landstingen avsevärt effektivisera verksamheten. Generella bestämmelser om behandling av personuppgifter finns i personuppgiftslagen (1998:204). Genom lagen genomförs Europa- parlamentets och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31, Celex 31995L0046). Enligt 13 § personuppgiftslagen är det som huvudregel förbjudet att behandla bl.a. sådana personuppgifter som rör hälsa. I 14-19 §§ samma lag finns en uttömmande uppräkning av undantag från förbudet. Enligt 15 § personuppgiftslagen är det således tillåtet att behandla uppgifter som rör hälsa om den registrerade har gett sitt uttryckliga samtycke till behandlingen. Vidare får bl.a. uppgifter som rör hälsa behandlas för hälso- och sjukvårdsändamål under de förutsättningar som anges i 18 § personuppgiftslagen. Av 2 § personuppgiftslagen följer att om det i en annan lag eller i en förordning finns bestämmelser som avviker från personuppgifts- lagen skall de bestämmelserna gälla. Detta innebär att ytterligare undantag från förbudet mot att behandla känsliga uppgifter kan föreskrivas i lag eller förordning. Sådana bestämmelser får dock inte strida mot det nämnda EG-direktivet. För att kunna tillhandahålla en ändamålsenlig färdtjänst behöver kommuner och trafikhuvudmän föra automatiserade register över de färdtjänstberättigade. I registret måste det ingå vissa uppgifter som rör den färdtjänstberättigades hälsa, t.ex. om personen i fråga är rullstolsburen och därför måste åka i ett specialfordon. Kommunernas och trafikhuvudmännens behandling av uppgifter omfattas inte av de undantag som anges i 15-19 §§ personuppgifts- lagen. Eftersom det inte finns någon författning där kommuner och trafikhuvudmän undantas från förbudet mot att behandla känsliga uppgifter är dessa hänvisade till att begära samtycke från de färdtjänstberättigade. Med hänsyn till det stora antalet färdtjänstberättigade personer har detta dock visat sig kräva en stor arbetsinsats. Mot bakgrund av det nu anförda bör kommunernas och trafik- huvudmännens rätt att behandla känsliga uppgifter författnings- regleras. Detta bör ske i en lag (jfr prop. 1997/98:44, s. 41 och bet. 1990/91:KU11, s. 11). Det är dock angeläget att en för- fattningsreglering kommer till stånd , varför regleringen bör ske i förordning. En särskild utredare tillkallas med uppgift att överväga behovet av ändringar i regelverket om färdtjänst. Utgångspunkt bör vara Väg- verkets redovisning. Utredaren skall därvid beakta vad som kommit fram vid remissbehandlingen av redovisning. Om utred- aren kommer fram till att det finns behov av ändringar i regelverket skall förslag lämnas till de författningsändringar som behövs. Utredaren skall vidare kartlägga vilka tjänster som enligt gällande regler kan överlåtas på trafikhuvudmannen utan att upphandling sker. Utredaren skall därvid särskilt analysera förhållandet mellan lagen om offentlig upphandling, färdtjänstlagstiftningen och lag- stiftningen om sjukresor såvitt avser möjligheten till samordning av beställningar. Mot bakgrund av kartläggningen skall utredaren överväga om det är lämpligt att undanta samordningen av beställ- ning av sjuk- och färdtjänstresor i en beställningscentral från upp- handlingskravet i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. Om utredaren skulle finna skäl för ett sådant undantag skall förslag till nödvändiga författningsändringar lämnas. Utredaren skall, särskilt med avseende på upphandlingsreglerna, samråda med för regelgranskning vad gäller redovisning av förslagets konsekvenser för små företag. Utredaren skall dessutom, mot bakgrund av kommunernas och trafikhuvudmännens behov av att registrera färdtjänstberättigade, föreslå hur behandlingen av personuppgifter i ett sådant register skall författningsregleras. Eftersom det är angeläget att en sådan reglering kommer till stånd skall utredaren i ett delbetänkande föreslå en reglering i förordning. I slutbetänk- andet skall utredaren dock föreslå hur registerföringen skall regleras i lag. Vid utarbetandet av sina förslag skall utredaren särskilt beakta att endast de uppgifter om de färdtjänstberättigades hälsa som oundgängligen är nödvändiga för att en tillfredsställande färdtjänst skall kunna tillhandahållas bör registreras. Utredaren skall även i övrigt beakta den enskildes behov av skydd mot otillbörliga ingrepp i hans eller hennes personliga integritet samt överväga i vad mån det är nödvändigt för enskilda trafikutövare, såsom taxiföretag, att få tillgång till uppgifter som rör de färdtjänstberättigades hälsa. Utredaren bör i denna del av upp- draget samråda med handikapporganisationerna, Svenska kommun- förbundet och, i frågor om integritetsskydd och behandling av personuppgifter, Datainspektionen. Bilaga 1 SOU 2003:4 Utredaren skall samråda med kollektivtrafikkommittén (N 2001:05). Utredaren skall lämna förslag till hur behandlingen av personuppgifter i register över färdtjänstberätti- gade bör regleras på förordningsnivå. Övriga delar av uppdraget skall redovisas . Förfrågan om personregister vad avser färdtjänst och riksfärdtjänst Regeringen beslutade (direktiv 2002:108) att tillkalla en särskild utredare för att bl.a. lämna förslag till hur behandlingen av personuppgifter i kommunernas och trafik- huvudmännens register över färdtjänstberättigade bör författnings- regleras. Särskild utredare är undertecknad , tidigare kanslichef i . Utredningen har tagit namnet (N 2002:15). Utredningens uppdrag skall vara slutfört . Utredningen skall dock lämna ett del- betänkande i vilken den skall redovisa förslag som beskrivits ovan. För att kunna kartlägga användningen av personregister vad avser färdtjänst och riksfärdtjänst behöver utredningen en kom- plett sammanställning av de personregister som används vid kommunerna, hos skilda trafikhuvudmän och beställningscentraler. Utredningen ber därför om hjälp med insamlingen av denna information. N En sammanställning av personregister vad avser färdtjänst och riksfärdtjänst som används vid kommunerna, hos skilda trafikhuvudmän och hos beställningscentralerna. N Har ni fört personregister vad avser färdtjänst och riksfärd- tjänst med stöd av lag, förordning eller tidigare beslut av Data- inspektionen? N Kopior av tillstånd från Datainspektionen avseende person- register vad avser färdtjänst och riksfärdtjänst som används vid kommunen eller trafikhuvudmannen (såväl grundbeslut som eventuella senare ändrings- eller tilläggsbeslut) N Beskrivning av ADB-register enligt 15 kap. 11 § sekretesslagen (1980:100) N Vem var registeransvarig enligt datalagen (1973:289), vem är registeransvarig enligt personuppgiftslagen (1998:204) för register om färdtjänst och riksfärdtjänst? N Har ni särskilda önskemål när det gäller personuppgifter som bör registreras i tillståndsregister respektive i ett register som beställningscentralerna har tillgång till? N Kan ni ge en beskrivning av ovan redovisade personregister vad avser ändamål, direktåtkomst, innehåll, sökbegränsningar och bevarande och gallring? Det är av mycket stor vikt att informationen erhålls skyndsamt, eftersom utredningen har begränsad tid till sitt förfogande. Information bör således lämnas . Tack på förhand. Materialet bör skickas till: Länsrätten i län Ni kan vidare skicka materialet elektroniskt till följande adress: . Följande kommuner och trafikhuvudmän har besvarat enkäten, se bilaga 2