sou · GRB365d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Supporterölen har tillkommit helt och hållet på supportrarnas eget initiativ och har inget stöd från respektive specialidrottsför- bund. 3.11Lagstiftning om alkoholreklam i . Enligt Regeringsformens (RF) 2 kap 1 § 1 punkten är varje med- borgare gentemot det allmänna tillförsäkrad yttrandefrihet dvs. frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplys- ningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Tryckfrihet är en speciell del av yttrandefriheten och har sin särskilda reglering i Tryckfrihetsförordningen (TF). Enligt 1 kap. 1 § 2 st. i TF står det varje svensk medborgare fritt att, med iakttagande av de bestäm- melser som äro i denna förordning meddelade till skydd för enskild rätt och allmän säkerhet, i tryckt skrift yttra sina tankar och åsik- ter, offentliggöra allmänna handlingar samt meddela uppgifter och underrättelser i vad ämne som helst. Dock finns det inskränk- ningar i tryckfriheten. Enligt 1 kap. 9 § 1 punkten i TF sägs att Utan hinder av denna förordning gäller vad i lag är stadgat om för- bud mot kommersiell annons i den mån annonsen användes vid marknadsföring av alkoholhaltiga drycker eller tobaksvaror. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten Alkohollagens bestämmelser om marknadsföring av alkoholdrycker Alkoholdryck definieras i 1 kap. 3 § alkohollagen som en dryck som innehåller mer än 2,25 volymprocent alkohol. Lättöl eller lätt- glögg t.ex. är inga alkoholdrycker utan räknas enligt alkohollagen som lättdrycker. Alkohollagens 4 kap. innehåller i 8 till och med 13 §§ de särskilda bestämmelser som gäller för marknadsföring av alkoholdrycker. Fram till var det enligt 11 § vid marknadsföring av spritdrycker, vin och starköl till konsument, inte tillåtet använda kommersiella annonser i periodiska skrifter eller andra skrifter på vilka tryckfrihetsförordningen är tillämplig och som med avseende på ordningen för utgivningen är jämförbara med periodiska skrif- ter. Med anledning av dom i det s.k. Gour- met-målet har bestämmelsen ändrats till att avse alkoholdrycker som innehåller mer än 15 volymprocent alkohol. Enligt 4 kap.10 § får inte kommersiella annonser i ljudradio- eller TV-program användas för marknadsföring av alkoholdrycker. All marknadsföring av alkoholdrycker till konsument skall enligt 8 § vara måttfull och får inte vara påträngande, uppsökande eller upp- muntra till bruk av alkohol. Den får inte rikta sig särskilt till eller skildra barn och ungdomar. Bakgrunden till dom i det s.k. Gourmet-målet och dess konsekvenser () stämde tidningen till tingsrätten och anförde att tidningen i sin prenumerationsupplaga hade infört annonser i strid mot alkohollagens förbud mot alkohol- reklam i periodiska skrifter. Gourmet bestred KO: s talan och häv- dade bl.a. att annonseringsförbudet stred mot EG-rätten. Tings- rätten beslöt på begäran av Gourmet att inhämta förhandsbesked från . fann att det svenska alkohol- reklamförbudet kunde försvåra marknadstillträdet för utländska aktörer, men överlämnade till den nationella rätten att avgöra om det bakomliggande syftet med förbudet att skydda befolkningens hälsa kunde uppnås med mindre ingripande åtgärder. Tingsrätten fann sammanfattningsvis att förbudet – när skyddssyftet ställs mot förbudets betydelse som handelshinder – måste betecknas som allt- för långtgående och därmed oproportionellt i EG-rättslig mening. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten Alkoholagens reklamförbud mot kommersiella annonser i tidningar kunde därför inte tillämpas. KO överklagade tingsrättens beslut till . fann i likhet med tings- rätten att förbudet – när skyddssyftet ställs mot förbudets betyd- else som handelshinder – måste betecknas som alltför långtgående och därmed oproportionerligt i EG-rättslig mening. KO: s talan ogillades alltså även i och därmed tillämpades inte förbudet mot alkoholreklam i kommersiella annonser i målet. Regeringen reagerade snabbt på domslut och presenterade ett förslag till ändring i alkohollagen, som innebar att reklamförbudet ändrades att avse spritdrycker och vin som innehåller mer än 15 volymprocent alkohol. Förslaget antogs av Riskdagen och gäller från . En särskild utredare tillsattes också (S 2003:02) med uppgift att föreslå begränsningar av marknadsföringen till konsumenter i tryckta skrifter av alkohol- drycker. Vid utformningen av sina förslag skall utredaren utgå ifrån en hög hälsoskyddsnivå. Till alkoholreklamreglerna i alkohollagen har utarbetat riktlinjer. Riktlinjerna har karaktären av råd och är alltså inte bindande på samma sätt som lagstiftning eller föreskrifter. De innebär en tolkning och utveckling av alkoholagens bestämmelser om måttfullhet. Nuvarande riktlinjer har gällt . De har utarbetats i nära samarbete med , som kompletterat riktlinjerna med egenåtgärder, och den dåvarande , Utländska Vin och Sprit- producenters Ombud i , . Riktlinjerna innebär utöver det lagstadgade annonsförbudet, som alltså inte tillämpades av , även förbud mot utomhusreklam, exempelvis reklam på eller vid allmän plats, på allmänt trafikmedel, i vänthall eller liknande, på allmän idrottsplats och annan allmän arena inbegripet sportevenemang, som är öppet för allmänheten. Reklam får inte heller förekomma inom sjukhus eller annan vårdinrättning, inom utbildningsanstalt eller lokal huvudsakligen avsedd för eller besökt av ungdom . Riktlinjer finns också för marknadsföring av öl klass II, dvs. öl vars alkoholhalt överstiger 2,25 men inte 3,5 volymprocent alkohol. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten En uppmärksam läsare kan notera att trots detta förbud mot alkoholreklam på idrottsplatser och vid sportevenemang för- ekommer i dessa sammanhang reklam för bryggeriernas produkter, utan angivande av vilken produkt eller alkoholstyrka som avses, av t.ex. , , Lapin Kulta m.fl. Förklaringen till detta finns förmodligen i ett par avgöranden från . Radio- och TV-lagen samt Lokalradiolagen m.m. I Radio- och TV-lagens, lokalradiolagens och de sändningstillstånd som finns för SVT, UR och TV-4 finns regler om reklam, spons- ring och otillbörligt gynnande av kommersiella intressen. Efterlev- naden av de flesta av dessa regler övervakas av för radio och TV, som 1996 ersatte den tidigare . får sponsrade program om allmän samman- komst eller offentligt arrangemang t.ex. idrottsevenemang, sändas i televisionen. Namn på sponsorn får anges i början och slutet av programmet. Enligt dessa lagar får ett program inte sponsras av någon vars huvudsakliga verksamhet gäller tillverkning eller för- säljning av alkoholdrycker eller tobaksvaror. I televisions sändningar från angavs bl.a. som sponsor. uppgav i ärendet att av bolagets försäljning utgjordes av öl och av läskedrycker och vatten. Mot denna bakgrund kunde inte finna att SVT hade handlat i strid med avtalet genom att acceptera som sponsor. Samma bedömning gjordes i ett beslut som gällde sponsring av programmet Direkt från i TV4. Av utredningen i det ärendet framgick att av budgeterade försäljningsvolym för utgjordes av läsk, vatten och lättöl. Några senare avgöranden än dessa känner utredningen inte till. Även KO har tillsyn över vissa bestämmelser i radio och TV- lagen. Detta gäller dock inte alkohol utan reklam riktad till barn, läkemedelsreklam och förbudet för nyhetsuppläsare m.fl. att med- verka i reklaminslag. EU: s TV-direktiv (se nedan) föreskriver endast en viss rest- riktionsnivå för alkoholreklam i TV medan de svenska reglerna helt förbjuder sådan reklam. TV-direktivets uttryck alkoholhaltiga drycker anses inbegripa alla drycker som innehåller alkohol, dvs. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten även drycker som lättöl som innehåller mindre än 2,25 volym- procent alkohol. Detta har inte ansetts påkalla någon lagändring i den svenska lagstiftningen eftersom alkoholreklamreglerna går längre i sitt totalförbud av TV-reklam. Totalförbudet gäller emellertid endast kanaler som sänder från . och kanal sänder från och för dem gäller brittisk lagstiftning. har sänt pro- gram sponsrat av ett whiskymärke som före och efter det spons- rade programmet sänt en kort reklamfilm. Inför nyårshelgen har även reklam för förekommit. Det finns därutöver ett flertal utländska kanaler som bara sänder idrott eller direkt vänder sig till ungdom som har frekvent förekomst av alkoholreklam. Som exempel kan nämnas Eurosport och MTV som också har sänd- ningar på svenska. Reklamen för alkoholdrycker har fortsatt i under sen . 3.12EG-rättsliga regler om TV-reklam I direktiv /552EEG om samordning av bestämmelser som fastställts i medlemsstarternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television det s.k. TV- direktivet, finns bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverk- samhet för television. Direktivet har omarbetats och delvis ändrats 1997. TV-direktivets huvudsakliga syfte är att säkerställa fri rörlig- het för TV-sändningar inom unionen. Direktivet fastställer de minimikrav på medlemsstaternas regelverk som ställs för att den fria rörligheten skall kunna genomföras. I direktivet föreskrivs därför gemensamma regler på vissa områden. Direktivet är ett så kallat minimidirektiv. Detta innebär att medlemsstaterna har rätt att införa nationella regler som är mer detaljerade eller striktare inom de områden som omfattas av direktivet. Direktivet bygger på den så kallade sändarlandsprincipen. Detta innebär att varje medlems- stat skall säkerställa att alla TV-sändningar som sänds av program- företag inom medlemsstatens jurisdiktion överensstämmer med den lagstiftning som gäller för sändningar avsedda för allmänheten i den medlemsstaten. I gengäld åligger det övriga medlemsstater att säkerställa fri mottagning av TV-sändningar och inte begränsa återutsändningar inom sina territorier av TV-sändningar från andra medlemsstater. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten Vad gäller TV-reklam och sponsring reglerar direktivet hur stor andel av sändningstiden som får bestå av reklam, hur reklamen får sändas samt restriktioner och förbud mot sändning av viss reklam. Med TV-reklam avses varje form av sänt meddelande mot betalning eller liknande ersättning som utförs av ett offentligt eller privat företag i samband med handel, affärsverksamhet m.m. Med smygreklam avses presentation i ord och bild av varor, tjänster namn, varumärken eller verksamheter som utövas av en varu- eller tjänsteproducent i program då sådan presentation av programföretaget avses tjäna som reklam, och då allmänheten kan vilseledas i fråga om presentations art. TV-reklam och köp-TV för alkoholdrycker är inte förbjuden men skall uppfylla vissa kriterier. inte rikta sig speciellt till minderåriga eller särskilt skildra min- deråriga som intar sådana drycker inte förknippa konsumtion av alkohol med förbättrad fysisk prestation eller med bilkörning inte ge intryck av att konsumtion av alkohol bidrar till sexuell framgång inte göra gällande att alkohol har terapeutiska egenskaper eller att den är ett stimulerande eller lugnande medel eller ett medel att lösa konflikter inte skall uppmuntra överkonsumtion av alkohol eller ge en negativ bild av nykterhet eller återhållsamhet inte skall fram- hålla en hög alkoholhalt som en positiv egenskap hos dryck- erna. Direktivet innehåller inget förbud mot att ett TV-program spons- ras av ett företag som tillverkar eller säljer alkoholhaltiga drycker. med tilläggsprotokoll har genom lag (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänsklig rättigheterna och de grundläggande friheterna inför- livats med svensk rätt och gäller som lag här i . regler om skydd för äganderätten omfat- tar i motsats till den svenska grundlagen ett skydd mot rådigheten över immateriella tillgångar. De omfattar också ett skydd mot inskränkningar i möjligheten att fritt använda den immateriella rät- Alkoholbranschens sponsring inom idrotten tigheten som ensamrätten till ett varumärke eller firmanamn ger. Bestämmelsen är inte utan undantag. En stat har t.ex. rätt att genomföra lagstiftning som reglerar nyttjandet av viss egendom om den kan motiveras av ett allmänt intresse. En lagstiftning som inskränker den enskildes rätt att utnyttja sin immateriella tillgång måste vara en avvägning mellan den enskildes intresse av att hans eller hennes rättighet inte inskränks och en avvägning av det all- männas intresse, i detta fall att hålla tillbaka alkoholkonsumtionen och det måste råda en proportionalitet i detta. 3.14Lagstiftning om idrott och alkohol i och i några av EU: s medlemsländer Reklam för alkoholdrycker är förbjuden enligt alkoholloven. Med alkoholdryck avses dryck som innehåller mer än 2,5 volymprocent alkohol. Reklamförbudet gäller alla former av reklam i tryckt skrift, film, ljusreklam, affischer, varuprover mm. Reklamförbudet om- fattar alla tänkbara medier inklusive Internet. Det finns inga överenskommelser om hur marknadsföring av alkoholdrycker bör gå till eller några riktlinjer på området utfärdade av Forbrukerom- budet. Särskilda regler för alkoholreklam som riktar sig till konsumenter finns i alkohollagen. Lagen gör skillnad mellan starka alkohol- drycker, dvs. drycker som innehåller mer än 22 volymprocent alkohol och svaga alkoholdrycker som innehåller mindre än 22 volymprocent alkohol. Reklam för starka alkoholdrycker är förbjuden utom i fackpublikationer och på serverings, detaljhandels och tillverkningsställen för alkoholdrycker. På idrottstävlingar får det förekomma kännetecknen för svaga alkoholdrycker, t.ex. på de tävlandes dräkter, på tävlingsområdet, på idrottsredskap och i på t.ex. programblad. Kännetecken får dock inte finnas på minderårigas idrottsdräkter och inte heller på täv- lingar, där merparten av de tävlande eller av publiken är minderårig. I bil- båt- och annan motorsport får det förekomma kännetecken för alkoholdrycker på fordon och förarnas dräkter. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten nyaste idrottsarena har fått sitt namn efter bryggerie- koncernen . följer EU: s TV-direktiv, men har lagt till en sjunde punkt. Den har utformats med konsumentskyddslagen som före- bild. Enligt denna är reklam inte tillåten om den strider mot god sed. En ny radio- och TV-lag trädde i kraft . Den innebär att följer i EU: s TV-direktiv utan tillägg. När det gäller reklam i övriga medier har branschen och kommit överens om etiska riktlinjer vid marknadsföring av alkoholdrycker. Riktlinjerna gäller alkohol- drycker från 2,8 volymprocent och däröver. För marknadsföring riktad till barn eller unga gäller riktlinjerna alla alkoholdrycker. Ingen absolut åldersgräns är fastlagd, men anses vara en naturlig utgångspunkt, eftersom det är myndig- hetsåldern. När det gäller sport eller idrott är det tillåtet med ban- deroller och väggreklam för alkoholdrycker, men inte på dräkter eller personliga sportrekvisita. Enligt de etiska riktlinjer för marknadsföring av alkoholhaltiga drycker, som träffats mellan branschföreträdare och myndig- heterna i , gäller att marknadsföring av alkoholdrycker under 2,8 volymprocent är tillåten i idrottssammanhang om pro- dukten i marknadsföringen visas och omnämns som lätt alkohol- produkt. För bryggerierna är det tillåtet att marknadsföra produ- centnamn och logotyp. I finns lagstiftning när det gäller marknadsföring av alko- holdrycker. Med alkoholdryck avses alla alkoholhaltiga drycker över 1,2 volymprocent, med undantag för öl. Reklam för öl regleras av en frivillig lag som undertecknats av alla producenter och representanter för hotell, restaurang, bar och distribution (snabbköp, affärer). Alkoholbranschens sponsring inom idrotten Dessutom har speciella överenskommelser gjorts med produ- center, konsumentorganisationer och myndigheter då det handlar om ungdomsidrott. Alkoholreklam i TV regleras inte på federal nivå utan av språk- gemenskaperna (flamländsk resp. franskspråkig). Båda kanalerna tillåter alkoholreklam i TV på vissa villkor. Sammanfattningsvis går det bra att göra reklam åtminstone för öl på idrottsarenor i . Den franska lagstiftningen för alkoholreklam räknar upp ett antal medier där reklam tillåts, i övrigt är reklam förbjuden. Reklam för alkoholhaltiga drycker (drycker med mer än 1,2 volymprocent alkohol) är tillåten i: 1.tidningar, med undantag för tidningar som riktar sig till barn och ungdom 2.radio kl. 0.00–17.00 (0.00–07.00) 3.form av affischer, i barer caféer etc. där alkohol säljs tillåts även objekt med alkoholreklam 4.på fordon som fraktar dryckerna (namn på drycken och namn och adress till tillverkare eller försäljare, annan information är förbjuden) 5.kataloger, broschyrer mm. som utsänds av tillverkare, importörer, etc. 6.reklam för festligheter som tillägnas drycker med lokal anknyt- ning 7.reklam för museer, kurser med oenologisk anknytning, presentationer, provsmakning 8.på objekt som används för konsumtion av alkohol, är märkta med tillverkarens namn och som erbjuds (gratis eller mot betalning) i samband med försäljning av drycken Sponsring med syfte att direkt eller indirekt göra reklam för alko- holhaltiga drycker är förbjuden. Reklam för alkoholhaltiga drycker i idrottssammanhang är som framgår av uppräkning tillåten i teorin, i form av affischer. I TV- sändningar är dock all alkoholreklam förbjuden, vilket innebär att eventuella affischer med alkoholreklam inte får synas i TV-sänd- Alkoholbranschens sponsring inom idrotten ningar från idrottsevenemang. I praktiken blir därför användningen av alkoholreklam vid idrottsevenemang begränsad. All reklam som riktar sig till allmänheten måste innehålla ett meddelande om att missbruk av alkohol är skadligt för hälsan. Reklamen får enbart innehålla information om alkoholhalt, ursprung, benämning, sammansättning, namn och adress till till- verkare och återförsäljare samt metoder för framställning och kon- sumtionssätt. Även referenser till den region där drycken framställs och de utmärkelser som mottagits får omnämnas. Det finns ett förbud mot alkoholreklam i radio och TV i barn och ungdomsprogram, samt före och efter barn och ung- domsprogram. Reklam för starksprit, (över 18 volymprocent) är inte tillåten i radio och TV mellan kl. 16.00–19.00. Starkspritsreklam är förbjuden i all tryckt press avsedd för barn och ungdom, samt i biografer i samband med barn och ungdoms- filmer. All alkoholreklam är förbjuden i lokaler där minderåriga vistas. Gränser för barn, ungdom och minderårig förefaller gå . När det gäller idrottsreklam och sponsring av idrott är lagstift- ningen vag och ger utrymme för olika tolkningar. Vad gäller sprit- drycker över 21 volymprocent gäller åtminstone i teorin att man inte får göra reklam i idrottssammanhang. Någon lagstiftning om marknadsföring av alkoholdrycker existerar inte. Det finns ett antal voluntary codes för reklam i media i andra sammanhang. Det är alltså tillåtet med alkoholreklam på sportutrustning, arenor och i TV. Debatten om alkohol och alkoholreklam har varit livlig. Det utbredda alkoholmissbruket särskilt bland unga har diskuterats. har kritiserat både användandet av alkohol och alkoholreklam i samband med sport. Hälsominister hotade med att avstå från att ge pengar till idrottsförbund som gör reklam för alkoholprodukter. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten Hälsoministern har klargjort att han avser införa lagstiftning på området. Målet är att skydda barn och ungdom från alkoholreklam. Hur lagstiftningen skall se ut är oklart och undersök- ningar om vad som krävs pågår. Lagstiftningen bör kunna vara fär- dig . Lagstiftningen kring alkoholreklam är mycket liberal. All alkohol- reklam är tillåten så länge den inte direkt vänder sig till barn och ungdomar. Det finns inga begränsningar vad gäller starkare drycker jämfört med svagare. Alkoholreklam i TV och på sportarenor före- kommer i stor omfattning. I fotbollssammanhang görs frekvent reklam för öl. Enligt Tyska inrikesministeriet är den gängse uppfattningen att öl och vinproducenter bör ha möjlighet göra reklam för sina pro- dukter. När det gäller idrottsklubbar har de givetvis möjlighet att själva välja vilka alkoholsorter de vill göra reklam för på sina kläder. Bland vissa förbund finns det någon slags code of conduct att man inte gör reklam för spritdrycker med hänvisning till att för- bunden ska fungera som förebilder för ungdomar. Några officiella branschöverenskommelser är inte kända på inrikesministeriet. Specifik lagstiftning avseende reklam för alkoholhaltiga drycker i samband med idrottstävlingar saknas. Däremot är utskänkning och försäljning av sådana drycker förbjuden på idrottsarenor i de fall det rör sig om statliga eller internationellt organiserade evenemang. Syftet är då att förebygga förekomsten av eventuella våldsyttringar. Den allmänna reklamlagen, som gäller all sorts reklam, tillåter inte reklam för alkoholhaltiga drycker över 20 volymprocent alkohol på platser där konsumtionen av sådana drycker är förbjuden. Det gäller följaktligen även idrottsarenor, där förbudet mot försäljning och konsumtion gäller drycker med en volymprocent överstigande . Enligt det statliga bör dessa förbud tolkas så att reklam för drycker innehållande en alkoholmängd över 1 volym- procent alkohol är förbjuden på idrottsarenor i samband med tävlingar av statlig eller internationell karaktär. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten görs mellan olika former av eller underlag för reklam (dräkter, utrustning etc.). I enlighet med EU-direktivet är reklam för alkoholdrycker i TV förbjuden när det gäller drycker med en volymprocent överstigande . Vissa regleringar och villkor gällande TV-reklam för övriga alkoholhaltiga drycker har även införts. Dessa regleringar är föremål för statlig översyn och kontroll. är ett starkt decentraliserat land. Flera av de 17 del- staterna (autonomierna) har långtgående självbestämmande. Den eventuella regleringen av alkoholreklamen vid icke statliga idrotts- evenemang varierar därför sannolikt mycket i praktiken, beroende på var i landet man befinner sig. Sponsring av idrottslag är tillåten och mycket utbredd särskilt när det gäller öl. Det gäller inte minst fotbollen. Skotska ligan sponsras av whiskytillverkaren . Servering inne på arenan förbjöds i , medan det serveras starköl inne på flera arenor i . Men varken i eller i övriga har det stora problemet varit det som dricks på arenan, utan det som dricks före matchen på pubarna. Reklam för alkohol är reglerad både genom lagstiftning och frivilliga överenskommelser. Alkoholreklam är tillåten, men reklamen får inte vara riktad till personer . Riktlinjerna för TV-reklam fastställs och övervakas av en särskild myndighet. finns en lagstiftning med vissa restrik- tioner när det gäller försäljning och konsumtion av alkoholdrycker med mer än 0,5 volymprocent alkohol. Lagen tar sikte på barn , berusade eller psykiskt störda personer. Det är inte heller tillåtet att sälja alkoholdrycker på allmänna sjukvårds- och hälsoinrättningar eller i närheten av skolor. Det är förbjudet att göra reklam för alkoholdrycker i radio mel- lan till 22.30. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten Det finns frivilliga riktlinjer mellan annonsörer, producenter m.m. när det gäller alkoholdrycker. Riktlinjerna tar sikte på måttlighetsdrickande. 3.15Överenskommelser om alkoholbranschens sponsring vid internationella mästerskap Lagstiftningen om alkoholreklam och möjligheterna för alkohol- branschen att sponsra idrottsevenemang varierar som framgår starkt mellan länderna. Idrott och alkohol är båda mycket interna- företeelser. Några gemensamma regler för sponsring i sam- band med internationella mästerskap föreligger inte. De internatio- nella tävlingarna ägs av de internationella idrottsförbunden och det är de och värdnationens lagstiftning som bestämmer vad som skall gälla. Inom EU finns dock gemensamma utgångspunkter när det gäller barns och ungdomars rätt att växa upp i en miljö fredad mot marknadsföring av alkoholdrycker, nämligen rådsrekommendationen och den deklaration som antogs vid WHO:s Europeiska minister- konferens , om unga och alkohol.