sou · GRB36d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Man måste dessutom överväga hur kvalifikationerna kan förbättras hos den personal som arbetar med djurtransporter. Åtgärder för att främja att djur slaktas närmare uppfödningsorten förtjänar också att undersökas. Kommissionens rapport om mellanstationer publicerade kommissionen en rapport om ett antal inspektioner som genomförts i medlemsstaterna för att kontrollera mellanstationer.199 I rapporten redovisar FVO erfarenheter från en serie av inspektioner genomförda mellan i sju olika medlemsländer.200 Varje inspektionstillfälle följdes upp av en dialog med den centrala behöriga veterinärmyndigheten. Bland de generella slutsatserna som dras i rapporten kan särskilt nämnas följande: N En majoritet av mellanstationerna hade använts i begränsad utsträckning. N I flera länder upptäcktes överträdelser av bestämmelser om färdplan och vilotider. Den vanligaste överträdelsen var att de för djuren föreskrivna viloperioderna helt hoppades över eller begränsades. N I och hade personalen på mellanstatio- nerna tagit del av riktlinjer och utbildning, medan andra länders personal i minimal utsträckning fått adekvat utbildning, vilket i vissa fall förklarades av den centrala behöriga myndigheten med att veterinärerna redan var väl insatta i gällande reglering. Strukturella brister av varierande betydelse upptäcktes av inspek- tionsgruppen vid nästan alla mellanstationer som besöktes. I samt- liga fall där inspektionsgruppen påpekade brister svarade den 199 Kommissionen, generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd, direktorat F – Kontoret för veterinär- och livsmedelsfrågor (2001): General report on a series of missions to the member states regarding control of staging points 200 De länder som besöktes var , , , , , och . Rättslig reglering kring djurtransporter centrala behöriga veterinärmyndigheten att man skulle vidta åtgär- der för att avhjälpa bristerna. Vid inspektioner av mellanstationer i och upp- täcktes att veterinärer på mellanstationer och veterinärer från den centrala behöriga veterinärmyndigheten gjorde olika bedömningar. De senare utfärdade hälsocertifikat och godkände vidare transport av uppenbart medtagna djur (får) som FVO inte ansåg vara lämp- liga för vidare transport, där deras kollegor på mellanstationerna i liknande fall gjort motsatt bedömning. Vid två inspektionstillfällen, ett i och ett i , anmärkte FVO på att de utrymmen som fanns på mellanstationen för omhändertagande av sjuka och skadade djur var olämpliga för ändamålet, och på en italiensk mellanstation anmärktes att hästars tillgång till vatten var begränsad. På vissa mellanstationer saknades förutsättningar att rengöra och desinficera utrustningen på ett godtagbart sätt; till exempel före- kom jordgolv på några mellanstationer. För nästan alla mellanstationer gällde att på- och avlastnings- ramperna var olämpliga för sitt ändamål, i relation till det som regleras i rådets förordning (EG) nr 1255/97. Vid flera inspektioner i ett antal länder noterades att mellansta- tionerna saknade förutsättningar att åtskilja de transporterade dju- ren från sin omgivning och, framför allt, från kontakt med andra djur på ett acceptabelt sätt. Vid åtta mellanstationer uppdagades att den centrala behöriga veterinärmyndigheten misslyckats med en korrekt dokumentation i enlighet med vad som regleras i punkt 7 i bilaga 1 c till rådets för- ordning (EG) nr 1255/97. I och med underlåtelsen att på ett kor- rekt sätt journalföra händelser av betydelse, till exempel döda och skadade djur, uppdagades att möjlighet till smittspårning vid epi- zootiska utbrott skulle vara mycket svår, för att inte säga omöjlig. Mycket få uppgifter fanns tillgängliga om djur som förhindrats att fortsätta transport på grund av dåligt allmäntillstånd eller på grund av sjukdomsutbrott eller skada. Alla mellanstationer kontrollerades av en officiell veterinär, men kontrollernas omfattning varierade från underlåtelse att anmäla och åtgärda små brister, till underlåtelse att anmäla och åtgärda allvar- liga brister. FVO konstaterar även i sin rapport att en orsak till att så olika standard råder på mellanstationerna kan vara de utbildningsinsatser som personalen på mellanstationen tagit del av. Rättslig reglering kring djurtransporter Djurskyddet åsidosattes vid vissa mellanstationer, i och med att veterinärerna tillät fortsatt transport av djur som inte var i tillräck- ligt bra skick för detta. Vidare åsidosattes djurskyddet genom att man inte försåg djuren med vatten vid behov. Detta gällde särskilt hästar. missade man att kontrollera färdplanerna, och genom denna försummelse öppnar man för fusk med körtider, till djurens nackdel. FVO konstaterar att det är av yttersta vikt att hålla hög standard på tillämpningen av de föreskrifter som reglerar hygien och djur- hälsa, så att friska djur undviker kontakt med djur med lägre hälso- status eller med patogener som lämnats av tidigare transporterade besättningar. I alla besökta medlemsstater reagerade den centrala behöriga veterinärmyndigheten positivt på de rekommendationer som utfär- dades i de individuella rapporter som lämnades efter varje enskild inspektion, och FVO ger därutöver följande generella rekommen- dationer: a)Godkännande av mellanstationer skall endast ske efter att man försäkrat sig om att utrustning och drift av mellanstationer är sådan att alla krav som ställs i rådets direktiv /628/EEG kan uppfyllas. b)Alla mellanstationer skall drivas under kontroll av en officiell veterinär. Officiella veterinärer skall ges vägledning i fråga om inspektionsfrekvens och vilka åtgärder som krävs. c)För att säkerställa att transporttiden respekteras skall kommu- nikationen öka mellan medlemsstaterna angående antalet transporter som ankommer. Hur väl man håller sig till färdpla- nerna skall kontrolleras vid mellanstationerna. i övrigt till kommissionen a)Informationsutbytet mellan medlemsstater och kommissionen bör öka ifråga om inspektioner, särskilt för att verifiera efter- levnadsnivån av gällande lagstiftning i avsändarlandet. b)För att förstärka artikel 5 (2)(d) bör man utveckla möjlighet för kontroll av färdplaner med hjälp av Animo-systemet. Rättslig reglering kring djurtransporter Kommissionens förslag till ändring av rådets förordning (EG) nr 12555/97 om mellanstationer I samband med utbrottet av mul- och klövsjuka infördes genom kommissionens beslut av om restriktioner när det gäller förflyttning av djurarter som är mottagliga för mul- och klövsjuka och om upphävande av beslut /263/EG201. Genom beslutet infördes ett tillfälligt förbud att använda mellan- stationer.202 Emellertid anges i beslutet också att bestämmelsen inte ska påverka tillämpningen av djurtransportdirektivets bestämmel- ser om transporttidens längd, vilotider, vattning och utfodring.203 Beslutet har sedan förlängts ett antal gånger, senast genom kom- missionens beslut av om ändring för nionde gången av beslut /327/EG om restriktioner när det gäller för- flyttning av djurarter som är mottagliga för mul- och klövsjuka, till att gälla fram till och med den 31 december 2002.204 Det tillfälliga förbudet har således, med nuvarande beslut om förlängning varat . Kommissionen har lämnat ett förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1255/97 när det gäller användning av mellanstationer.205 Förslaget innehåller framför allt förslag på ändringar för att förbättra smittskyddet och minska ris- ken för smittspridning i samband med användning av mellanstatio- ner. Bland annat föreskrivs (i förslaget) att nuvarande möjligheten att godkänna en uppsamlingsplats som tillfällig mellanstation skall utgå.206 för djurhälsa och djurskydd (Scahaw) för djurhälsa och djurskydd,207 inrättades genom kommissionens beslut av om inrättande av vetenskapliga kommittéer för konsumenters hälsa och livsmedelssäkerhet.208 för 201EGT L 115, 25.4.2001, s. 12. 203Direktiv /29/EG, artikel 3.1 aa. 204EGT L 82, 26.3.2002, s. 18, artikel 1. 205EGT C 291 E, 26.11.2002, s. 179 206Artikel 1: förändring av artikel 4.2 207Förkortas Scahaw: . 208EGT L 237, 28.8.19987, s. 18. Rättslig reglering kring djurtransporter djurhälsa och djurskydd är indelad i två underkommittéer – Veten- skapliga veterinärkommittén för djurhälsa och Vetenskapliga vete- rinärkommittén för djurskydd. Den senare ansvarar för frågor som rör djurtransporter. består att ett trettiotal forskare från hela EU som regelbundet sammanträder och avger utlåtanden, publicerar rapporter och genomför studier. Vetenskapliga veterinärkommitténs rapport om standarder för venti- lationssystem i fordon för vägtransporter av djur ombads av kommissionen att avge ett utlåtande angående standarder för ventilationssystem i fordon för vägtransporter av djur som överstiger för nötkreatur, grisar, får och getter. Detta föranleddes av att rådet antog förordning (EG) nr 411/98 av om tilläggsnormer avseende skydd av djur vilka skall tillämpas på väg- fordon som används för djurtransporter som överskrider åtta tim- mar.209 I denna förordning anges bland annat att ventilationssyste- men skall vara anpassade till transportens längd och beläggnings- grad, och i förordningens bilaga anges att operatörerna skall inrätta ett mekaniskt ventilationssystem i enlighet med vad rekommenderar,210 eller ett ventilationssystem som säkerställer ett temperaturintervall mellan 5oC och 30oC med en tolererad avvikelse på +5oC i förhållande till yttertemperatu- ren.211 presenterade sin rapport om standarder för mikroklimatet i fordon för djurtransport till kom- missionen , och kommissionen har efter detta presenterat ett förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 411/98 avseende ventilation i vägfordon som transporterar djurbesättningar på långa resor.213 209EGT L 52, 21.2.1998, s. 8. 210I bilagan anges att tillämpningsföreskrifter skall fastställas efter samråd med enligt förfarande i artikel 17 i direktiv /628/EEG. Enligt denna artikel regleras att skall avge yttrande på kommissionens förslag. 211Se punkt 4 i anförd bilaga. 212Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd, direktorat B: Standards for the Microclimate inside Animal Transport Road Vehicles. 213KOM(2001)197 slutlig. Rättslig reglering kring djurtransporter I Vetenskapliga veterinärkommitténs rapport uppges att klimat- situationen är av mycket stor betydelse för djurens välfärd och hälsa under transport. Det är inte känt hur hög dödlighets- frekvensen till följd av värmestress är, men det finns flera studier där man observerat värmestress som en starkt bidragande orsak till dödlighet under transport. Grisar uppges vara särskilt känsliga för höga temperaturer och det har också observerats säsongsbundna variationer i antalet döda grisar under transport, vilka kan kopplas till höga temperaturer. När djur transporteras från norra till södra passerar de genom flera olika klimatzoner, vilket kan vara kritiskt för dem. Det har också visat sig att ju fler plan det finns i transportfordonet, desto sämre är ventilationsmöjligheterna och klimatförhållandena. Olika djurslag har olika förutsättningar för att klara temperatur- växlingar och olika temperaturnivåer. Även faktorer som djurens ålder och den relativa luftfuktigheten i kombination med tempera- turnivån har betydelse, liksom beläggningsgraden. Vuxna nötkreatur har, , förmåga att anpassa sig till både höga och låga lufttemperaturer. Om djuren inte ges för anpassning med plötsliga temperaturväxlingar till extrema nivåer ökar dock risken för värmekollaps eller köldstress. Lämpliga temperaturer för får beror till stor del på om fåren är klippta eller inte. Får behöver för att acklimatisera sig. För gri- sar inverkar inredning, såsom isolering och golvbeläggning (strö) i hög utsträckning på toleransen mot extrema temperaturer. Getter visar större känslighet för kyla än får. För getter spelar också luftfuktighet och vindhastighet stor roll för förmågan att uthärda kyla. Däremot har getter en god förmåga att anpassa sig till varma förhållanden. har funnit att det saknas rekommendationer om luftfuktighetsnivåer vid olika temperaturer, baserade på undersökningar för transportfordon för djurtranspor- ter. Emellertid menar att det finns klara belägg för att djurs förmåga att uthärda värme påverkas av luftfuktigheten. menar att högre vindhastig- het (ökad ventilation) bör införas i transporter för djur för att und- vika eller åtgärda värmestress vid höga lufttemperaturer (> 30oC). Ventilation i ett fordon kan ske antingen genom mekanisk ven- tilation eller på naturlig väg. I det förstnämnda fallet krävs särskild utrustning och elförsörjning för att systemet skall fungera om for- Rättslig reglering kring djurtransporter donet inte körs. I det senare fallet är fordonets konstruktion och inredning samt, inte minst, fordonets hastighet av stor betydelse för ventilationen. uttrycker oro över djurens situation i stillastående fordon. Med en mekanisk ventilation är det lättare att sprida luftgenomströmningen jämnt inuti fordonet. Det kan möjliggöra en god luftkvalitet och godtag- bara temperaturer även när fordonet inte är i rörelse, men detta förutsätter att det blåser utomhus. Det finns ett antal väl dokumenterade incidenter där brister i ventilationssystemet orsakat dödsfall hos djuren i transportfordo- net. menar att föraren i sådana fall bör vara instruerad att vidta särskilda åtgärder för att förbättra förutsättningarna, fram till dess att djuren kan lastas av. Det är nödvändigt att fortsätta arbetet med utveckling av utrust- ning för mekaniska ventilationssystem (sensorer, övervaknings- system med mera), menar . Man föreslår också att det tillverkas ett dataprogram som innehåller data om klimatzoner i . Detta program skulle kunna användas i samband med veterinärinspektioner och färdplaner. Programmet skulle inte bara kunna ge klimatologisk information om de olika zonerna, utan också information om ventilationskapaciteten hos fordonet, antal och vikt för transporterade djur samt beläggnings- grad. Utifrån kända fakta om djurens värmeproduktion och venti- lationssystemets kapacitet skulle man på så sätt kunna beräkna om de övre temperaturnivåerna sannolikt kommer att överskridas. Det krävs mer forskning angående temperatur- och luftfuktig- hetsindex för alla djurslag. Det är också nödvändigt att samla data om dödlighet under transport till destinationsort. Vidare bör luft- situationen inuti olika slags transportfordon undersökas närmare utifrån varje djurslags förutsättningar. Det är också viktigt, menar , att precisera vilken betydelse transportutrymmets höjd och antal våningsplan har. I kommissionens förslag till ändring av förordning (EG) nr 411/98 preciseras vilka krav som skall ställas på de fordon som transporte- rar djur i fråga om ventilation och temperatur. I förslagets första artikel anges att artikel 2 i förordningen skall ersättas med följande text: Rättslig reglering kring djurtransporter Bilagan till denna förordning skall ändras i enlighet med det förfarande som anges i artikel 17 i direktiv /628/EEG, framför allt för att anpassa den till tekniska och vetenskapliga framsteg. Den ändring i bilagan som avses är ett förslag till ny text i bilagans fjärde kapitel. I denna text preciseras vilka krav som skall ställas på de vägfordon som används för djurtransport. Kraven följer i stort de slutsatser och rekommendationer som presenteras i Vetenskap- liga veterinärkommitténs rapport, med något större detaljerings- grad. Av särskilt vikt i kommissionens förslag kan framhållas följande: N Minimi- respektive maximinivåer fastställs för transport av djurslagen gris, nötboskap, tama hovdjur, får och getter. N Det ställs krav på att fordonet skall vara utrustat med ett venti- lationssystem som kan fungera oberoende av fordonets motor . N Det ställs krav på övervaknings- och varningssystem, bland annat med sensorer i de delar av lastbilen som beroende på last- bilskonstruktion troligen kommer att få de sämsta klimatför- hållandena. Kommissionen har i sitt förslag beaktat olika aspekter, såsom väl- befinnande och hälsa, ekonomiska och sociala aspekter samt påver- kan på miljön. Utifrån denna avvägning föreslås att det i artikel 3 skall regleras en övergångsperiod för transportörerna att utrusta sina fordon. Förslaget skall tillämpas på de fordon som registreras , och på alla fordon som registrerats före . Eftersom förslaget ännu inte antagits och därför inte trätt i kraft är de datum som uppges inte längre aktuella, men principen om en övergångsperiod kvarstår. Enligt kommissionens beräkningar kan tilläggskostnaderna till följd av förslaget variera mellan och , vilket motsvarar 3,2–4,av den totala kapitalkostnaden för ett sådant djurtransportfor- don.214 214 Regeringens promemoria 2000/01:153 om ventilation i vägfordon som används för djurtransporter som överskrider . Rättslig reglering kring djurtransporter Vetenskapliga veterinärkommitténs rapport om djurskydd i samband med djurtransporter presenterade sin rapport welfare of animals during transport (details for horses, pigs, sheep and cattle). Kommittén har utgått från befintlig forskning och dragit vissa slutsatser om vad som gäller för hästar, grisar, får och nötkreatur vid transport och i hantering i samband med transport. I vissa avsnitt diskuteras även andra djurslag (till exempel fjäderfä), men dessa berörs endast tillfälligt. Det är i detta sammanhang inte möjligt att återge rapportens innehåll på ett heltäckande sätt.215 I stället har utredningen valt att lyfta fram de avsnitt som särskilt anknyter till den diskussion som förs i denna utredning i övrigt. Rapporten inleds med en begreppsanalys som slår fast att djur- skydd måste ges en sådan innebörd att såväl förekomst som nivå går att mäta. definierar djur- skydd som att frågan om ett djurs välfärd besvaras med dess till- stånd i förhållande till dess försök att anpassa sig till en viss situa- tion.216 Vidare fastslås ett antal för området relevanta mätparamet- rar i form av beteendemässiga, fysiologiska och biokemiska fakto- rer. Beteendemässiga, fysiologiska och biokemiska parametrar Beteendemässiga förändringar och reaktioner vid stress eller andra ansträngande situationer varierar mellan olika djurslag. Det kan också förekomma individuella förändringar mellan olika djur av samma art, till exempel beroende på vilka tidigare erfarenheter dju- ren haft och hur de då hanterat en stressfull situation. 215 Rapporten finns publicerad i sin helhet på engelska på kommissionens webbplats: scahaw enhtml 216 European Commission Health & Consumer Protection Directorate-General – Scientific Opinions C2 – Management of scientific committees; scientific co-operation and networks: The welfare of animals during transport (details for horses, pigs, sheep and cattle) Report of on 11 march 2002. s. 7. Rättslig reglering kring djurtransporter De skade- och dödlighetsfrekvenser som kan uppmätas efter transport kan ge information om hur pass väl transporten är utförd. Skadorna kan antingen orsakas av felaktig lastning och ovarsam körning, eller av att djuren hanteras på ett oriktigt sätt av personal. Frakturskador är mindre vanliga hos grisar, nötkreatur, hästar och får, men förekommer i större utsträckning vid transport av värp- höns.217 Dåliga transportförhållanden går också att upptäcka genom ana- lys av köttet i samband med slakt. Det kan finnas latenta sjukdomar hos djuren som inte utvecklas under normala förhållanden men som utvecklas under transpor- ten, eftersom en transport kan orsaka ett nedsatt immunförsvar. Transporter kan också orsaka reaktivering av virus i smittbärande djur och leda till en förstärkt sjukdomsutveckling med dödlighet som följd.218 Det gäller till exempel salmonella. I rapporten menas att djuren, om de transporteras mer än , kan utveckla smittsamma sjukdomar under resans gång, vilket medför en påtaglig risk för smittspridning när djuren når sin slut- liga destination eller lastas av tillfälligt vid en mellanstation. Även om en veterinärbesiktning av djuren kan minska smittorisken i samband med transport avsevärt, så slår man i rapporten fast att veterinärbesiktning inte kan förhindra smittspridning.219 Transporter och transportfordon utgör också en smittorisk, inte bara mellan djur utan även vid marknader eller besök vid uppföd- ningsplatser. Exempel på sådana smittsamma sjukdomar är mul- och klövsjuka samt klassisk svinpest.220 Risken för smittspridning kan minskas om de djur som transporteras inte lastas av vid mellanstationer utan förblir ombord på fordonet även vid vila.221 Rättslig reglering kring djurtransporter Utbildning av och ersättning till personal Många förare är okunniga om att ovarsam körning leder till att dju- ren kastas runt i lastutrymmet vilket orsakar avsevärt lidande, sär- skilt vid på- och avlastning och transport och när det gäller körning på krokiga vägar.222 När transportörer kan försäkra sig mot förluster som orsakats av dödlighet under resans gång – till exempel blåmärken, benfrakturer eller på annat sätt skadat kött – sjunker drivkraften för förarna att behandla djuren väl eller hålla en hög nivå på djurskyddet. Veten- skapliga veterinärkommittén menar därför att en sådan försäk- ringsmöjlighet inte skall vara tillåten.223 Lastningsmetoder, hantering och andra förberedelser inför transport menar att det i omfattande stu- dier är vetenskapligt belagt att på- och avlastning är de mest stress- framkallande momenten för djur i samband med transport.224 Olika djurslag har olika svårigheter att ta sig upp och ner för olika lut- ning, varför hänsyn bör tas till varje djurslags specifika förutsätt- ningar vid utformning av utrustning och anläggningar.225 Djur som transporteras kräver en viss yta för att kunna stå upp bekvämt och för att hålla balansen. De kräver en större yta för att kunna ligga ner och en ännu större yta för att djuret skall kunna äta och dricka i fordonet. Djur som står upp under transport försöker att behålla balansen utan att ha kontakt med andra djur eller med fordonets väggar. Att djuren kan undvika kontakt med andra djur är dessutom viktigt vid risk för värmeproblem. Det golvutrymme som krävs för att uppnå gott djurskydd varierar beroende på djur- slag, ålder, kroppsvikt, huruvida graviditet föreligger, om får är klippta eller inte samt förekomst eller frånvaro av horn hos nöt- kreatur. 224Med undantag för får. Rättslig reglering kring djurtransporter Höjden i de bås eller fållor som djuren färdas i är också viktig för ett gott djurskydd. Hästar står under transport. Kraven på mat och sär- skilt vatten är därför särskilt viktiga för hästar eftersom de förlorar mer vätska och energi än andra djurslag vid transporter. Det har visat sig att skadefrekvensen är avsevärt lägre i djurtransporter där hästar transporteras i enskilda och utrymmesmässigt rymliga spiltor eller boxar jämfört med när de transporteras i grupp. Det är även nödvändigt med en högre höjd i lastutrymmet om det inte finns något ventilationssystem. Får börjar vanligtvis en transport stående, men lägger sig ner . Om resan är mycket obekväm, till exempel om vägen är mycket kurvig, vill fåren stå men undvika kontakt med varandra. Nötkreatur förblir normalt sett stående under transporter , även om fordonet körs försiktigt. Ny forskning visar dock att djuren lägger sig ner om det finns mycket strö i transporten och om transporten sker på relativt raka vägar av motorvägsstandard. Kalvar ligger ner under större delen av transporten, medan kalvar ligger ner av resan. Studier har visat att skador i form av inre blödningar och förhöjda hormonvärden och större förekomst av balansförlust och fall ökar ju högre beläggningsgrad som tillämpas i fordonet. Höga temperaturer i transportfordonen är en vanlig orsak till dåligt djurskydd och dödlighet under transport. Den negativa effekten förstärks dessutom om luftfuktigheten är hög och särskilt när for- donet står stilla utan skydd i starkt solsken.