sou · GRB315d1 · 2004-01-01 00:00:00 — förändrades utbildningen ånyo och en särskild examensordning infördes. Inriktning mot fyra områden fanns kvar, liksom utbildnings- orterna , , , och . Utbild- ningens omfattning var minst 40 poäng och därtill ställdes krav på avlagd annan lärarexamen. 1999/2000:135) pekade regeringen på att behovet av special- pedagoger i kommunerna är stort. Många pensionsavgångar kom- mer att ske som efterfrågan på specialpedagogiska insatser ökar. Regeringen konstaterade att den specialpedagogiska examen även fortsättningsvis bör vara en påbyggnad på en avlagd lärarexamen. Utbildningen bör ha forsk- ningsanknytning. Erfarenheter visar på behovet av förstärkt utbild- ning av specialpedagoger med inriktning mot dövhet/hörselskada. Enligt gällande examensordning (högskoleförordningen, bilaga 2, examensordningen, förordning 2002:139) uppnås special- pedagogisk examen efter fullgjorda kursfordringar om 60 poäng. Därtill ställs krav på annan avlagd lärarexamen. Målet är att studenten skall ha de specialpedagogiska kunskaper och färdigheter som behövs för att aktivt kunna arbeta med barn, ungdomar och vuxna i behov av stöd inom förskola, skola, vuxen- utbildning eller habilitering/rehabilitering. Studenten skall bl.a. kunna vara en kvalificerad samtalspartner och rådgivare i pedago- giska frågor för föräldrar samt för kolleger och andra berörda yrkesutövare samt kunna genomföra uppföljning och utvärdering. Specialpedagogen har fått en mer konsultativ roll och skall delta i ledningen av den lokala skolans utveckling. Specialpedagogexamen kan avläggas vid universiteten i , , och , samt Lärarhög- skolan i . Den senare är det enda lärosäte som erbjuder samtliga inriktningar. I kommunernas rekrytering av personal till skolan har ett ökat behov av specialpedagoger framkommit. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen (prop. 2002/03:1) att bristen på specialpedagoger kvarstår och har därför föreslagit en resursför- Pedagogiken, individens behov och stärkning för påbyggnadsutbildning i specialpedagogik för sam- manlagt 230 lärare. Vid tiden för detta betänkandes slutförande har den nya lärarut- bildningen varit i kraft endast ett drygt år. Det är därför omöjligt att avläsa några resultat beträffande intresse för studenternas val av specialisering i utbildningen, dimensionering av en framtida lärar- kår med inriktning mot olika funktionshinder osv. Kursplanerna för inriktningar och specialiseringar r inte fastställda. Inte heller kan universitet och högskolor uttala sig om studenternas framtida val av specialpedagogik. Vetenskaplig kompetens hos lärarutbildare och handledare upp- ges inte finnas i tillräcklig utsträckning för att täcka behoven. Jag har erfarit att man hos lärarutbildarna främst inom det peda- gogiska området efterlyser mer specialpedagogik i de blivande lärarnas grundutbildning. Dessutom bör utbildningarna sträva efter att bli mer tvärvetenskapliga. En lärare ställs i sitt arbete med funk- tionshindrade elever inför ett nödvändigt samarbete med sociala myndigheter, psykologer, socialarbetare, jurister, läkare m.fl. som på sina områden kommer i beröring med den funktionshindrade. Arbetet i skolan genomförs ofta i elevvårdsteam med sammanförd kompetens från olika områden och kunskaperna behöver därför vara breda hos samtliga berörda. Kunskap om hur och var man efterfrågar ny kompetens är nödvändig. Jag vill även framhålla vikten av att lärare har tillgång till grund- utrustning i skolan, i form av dator eller annat material, som gör det möjligt för dem att göra egna anpassningar av läromedel för de funktionshindrade eleverna. Det yttersta ansvaret för de funktionshindrade elevernas undervis- ningssituation ligger hos skolledaren. Flera undersökningar pekar på att skolledaren ofta är okunnig om elevernas behov. Därmed brister även förståelsen för behovet av egen fortbildning och kompetensutveckling, liksom att sådan är nödvändig för läraren med funktionshindrade elever i sin undervisning. Pedagogiken, individens behov och resultaten i studien stödinsatser för elever med funktionshinder – Behovsinventering och analys (Specialpeda- gogiska institutet ) på brister när det gäller både generell och specifik specialpedagogisk kompetens på skolorna och inom kommunen. Detta leder ibland till att elevernas behov och specifika förutsättningar mer eller mindre osynliggörs. Specialpedagogisk kunskap berör, enligt rapporten, skolans förmåga att i enlighet med inkluderingstanken bemöta den totala elevvariationen och därmed förhindra segregation och utslagning. Det krävs kompetens för att på olika sätt ge ett adekvat bemötande, behärska tillämpliga under- visningsmetoder, känna till och kunna utnyttja pedagogiska hjälp- medel och anpassade läromedel. Inte minst med tanke på den snabba utvecklingen på hjälp- medelsområdet och särskilt inom framtagandet av IKT-stödda läromedel krävs en kontinuerlig kompetensutveckling för att rätt kunna utnyttja de möjligheter som står till buds. 4.6Forskning och utveckling inom området Inom läromedelsområdet och kring framför allt lärobokens och de pedagogiska texternas roll och användning i skolan bedrivs viss forskning och utveckling. konstaterar att det finns brister i forskningen om läromedel/läroböcker men att det under de senaste 10–15 åren genom utvecklingen av elektroniska medier finns ett ökat intresse för forskning kring läromedel. Det är forsk- ning som ser till helheten som behöver utvecklas och pekar på att det inom behövs en samlad forsknings- och utvecklingsarbete, som kanske främst bör bedrivas i projektform och nätverk, med koppling till internationell forskning och olika internationella nätverk. En genomgång av den specialpedagogiska forskningen och skolforskningen i övrigt visar att det i stort sett saknas forskning som knyter an till läromedel för funktionshind- rade i den pedagogiska situationen. Vissa forskningsinsatser kring läromedel för funktionshindrade görs dock vid universitet och högskolor, bl.a. vid Certec, , som har inriktat sin forskning mot IT och lärande i funktionshindersammanhang. Pedagogiken, individens behov och Det är drygt 50 000 barn, elever, och vuxna med funktionshinder i förskola, skola och vuxenutbildning som kommer att beröras av utredningens förslag. I gruppen finns många olika och starkt individuella behov av läromedel, utrustning och hjälpmedel. Grup- pen är enligt min uppfattning inte större än att en effektiv organi- sation på ett hanterbart sätt skulle kunna motsvara de individuella behoven av läromedel. Jag vill understryka att också funktionshindrade bör ha tillgång till en mångfald alternativa läromedel och inte hänvisas till att det bara finns ett läromedel som är anpassat. Utgångspunkten är att studerande med funktionshinder skall ha samma rätt som övriga elever att snabbt och effektivt få tillgång till för utbildningen erforderliga läromedel vid rätt tillfälle. Med detta synsätt anser jag att det blir viktigt att tydliggöra individens behov av rätt läromedel i förhållande till utbildningen i fråga och de mål som är uppställda för den. Skolan, skolans roll och sättet att undervisa är ständigt under diskussion och förändring. Aktuell syn på lärande visar i ökad grad på att de studerande skall samverka, kommunicera och gemensamt lösa problem. arbete med att stimulera lusten till lärande präglas av att de studerande lär sig i olika takt och har indi- viduellt olika lärstilar. Det innebär bl.a. att i den framtida skolan kommer läroböcker ha en annan betydelse och användas på annat sätt än vad som var som kallar panoptikum. Med den nya pedagogiken kan det vara en fördel att olika läromedel kompletteras till en helhet. Detta påverkar situa- tionen för studerande med funktionshinder som har behov av anpassade läromedel och hjälpmedel. För många funktionshindrade kan den nya pedagogiken med klassrumsbyten innebära stimulans och en lärmiljö där de kan finna sig väl tillrätta. För andra kan det i stället upplevas frustrerande att befinna sig i en rörlig miljö som verkar sakna struktur och helhet. De organisationer som jag haft dialog med pekar på utanför- skapet, tidsperspektivet samt bristen på inflytande som viktiga faktorer som motverkar en effektiv läromedelsförsörjning för funktionshindrade elever. Känslan av utanförskap grundar sig på att elever med funktions- hinder genom brister i läromedelsförsörjningen inte kan tillgodo- göra sig undervisningen på samma sätt som sina klasskamrater. Pedagogiken, individens behov och Brister i skolmiljö, särlösningar för funktionshindrade och att inte få läsa på sitt eget sätt och i egen takt förstärker känslan av utan- förskap. Tidsperspektivet visar på att även om eleverna erhåller rätt läromedel är det snarare regel än undantag att studiematerialet inte levereras . Brist på inflytande handlar om att funktionshindrade upplever att ingen lyssnar på dem. Situationen i skolan skulle bli bättre om funktionshindrade och deras organisationer hade lättare att nå fram till beslutsfattare. Mina erfarenheter är att många elever upplever att åtgärdsprogram för elever med behov av särskilt stöd sällan upprättas utan upprepade påstötningar och förfrågningar. I sina förslag till förbättringar återkommer organisationerna ofta till begreppen flexibla och multifunktionella läromedel, läro- medelsgaranti och krav på gemensam standard vid upphandling och inköp av läromedel. Det är också viktigt att notera föräldrarnas behov att ha ett forum för samtal och erfarenhetsutbyte kring läromedel, utrustning och hjälpmedel. Jag återkommer till dessa frågor i senare kapitel. Jag bedömer att med en starkare behovsstyrd läromedels- produktion torde många av de krav och önskemål som organisatio- nerna framställer kunna tillgodoses. Det förutsätter ett väl funge- rande samspel mellan förlag, författare, utbildningsanordnare, berörda myndigheter samt andra aktörer. Det behövs en satsning på forskning inom området läromedel för funktionshindrade samt en samlad forsknings- och utveck- lingsmiljö med kopplingar till internationella nätverk och utveck- lingsområden. 5IKT och dess betydelse Utvecklingen inom informations- och kommunikationstekniken (IKT) medför stora förändringar såväl på läromedel som på områdena pedagogik, didaktik och metodik. I mitt uppdrag ingår att basera mina förslag på de förändrade förutsättningar som teknikutvecklingen innebär. Avsnittet om IKT och övriga skrivningar om utvecklingen inom IKT-området baseras bl.a. på rapporten av IKT vid utveckling, produktion, distribution och användning av läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder som på mitt uppdrag tagit fram. Till grund för mina slutsatser kring IKT och funktionshinder finns också de rapporter som Arbetsgruppen för en ny nationell IT-strategi i skolan presenterat kring att använda IT som ett verk- tyg för att bättre uppnå läroplanens mål. Personer med funktionshinder har genom de senaste årens utveckling av IKT fått nya och bättre möjligheter till aktivt del- tagande såväl i studier som inom yrkeslivet. IKT används i de flesta utbildningssammanhang och har stor betydelse vid utveckling, produktion och distribution av läromedel. Olika användningssätt beskrivs mera detaljerat i kapitel 6. Utvecklingen av Internet, den digitala tekniken och datorn är grunden för den expansion som skett inom området läromedel för funktionshindrade. Internet kan i detta sammanhang beskrivas som en stor informations- och kunskapsbank. Den digitala tekniken är språket som möjliggör hanteringen av informationsmängderna och datorn är det verktyg som bearbetar och kommunicerar resultatet. Det är i skärningspunkten mellan Internet, den digitala tekniken och datorn som nya läromedel, bättre utrustning och effektivare hjälpmedel har utvecklats. Många av produkterna kommer till för IKT och dess betydelse att kompensera eller förstärka ett eller flera sinnen. Produkter som används kan vara av följande slag. E-böcker, multimediaböcker och andra e- lärandeprodukter Digitala böcker på teckenspråk Digitala kartor med varierande mängd detaljer Taktila bilder producerade med datorstöd Datorn som skrivredskap, ordbehandlare och översättare, kompletterad med program som anpassar text och bild Dator utrustad med talsyntes CD, DVD och Alternativa kommunikationsstöd såsom Bliss och Pictogram. Det är inte ovanligt att en rad frågor uppstår i gränslandet mellan IKT-baserade läromedel och hjälpmedel. Exempel på frågor jag mött är huruvida en portabel dator som kan tas med utanför skolan är att betrakta som läromedel, utrustning eller hjälpmedel? För den enskilde användaren kan frågeställningen tyckas vara av under- ordnad betydelse förutsatt att hon/han erhåller rätta produkter i rätt tid. För de kostnadsansvariga huvudmännen, landstingen och/eller de enskilda kommunerna, kan frågeställningen ha ekonomisk betydelse. Flera producenter och aktörer har vittnat om att utvecklingen mot att använda moderna IKT-produkter i under- visningssammanhang och ge pedagoger nödvändig kompetens riskerar att stanna av om inte ansvarsfrågorna kring läromedel, utrustning och hjälpmedel blir tydliggjorda och lösta. Tillgången till information och möjligheten att kommunicera är grundläggande för att individen skall kunna känna sig fullt delaktig i samhället. Till vägledning för hur myndigheter och organisationer skall agera för att skapa ett tillgängligt samhälle ligger ett flertal dokument och handlingsplaner. Enligt den nationella handlingsplanen för handikappolitiken 1999/2000:79) är ett av målen att samhället skall utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhället. Prioriterade arbetsområden är att se till att IKT och dess betydelse handikapperspektivet genomsyrar alla samhällssektorer, att skapa ett tillgängligt samhälle samt att förbättra bemötandet. Enligt regeringen har staten ett ansvar för att vara föregångare i utveck- lingen mot ett tillgängligt samhälle och myndigheterna har fått i uppdrag att ta fram handlingsplaner. Regeringens satsning på IT i Skolan (ITiS) med stöd till lärarna att ta till sig och nyttja de möjligheter den nya informationstekniken ger följs nu upp med förslag om fortsatta satsningar på kompetensutveckling och handledning för skol- personal. Den av tillsatta Arbets- gruppen för ny nationell IT-strategi i skolan pekar på skolperso- nalens kompetens som den enskilt viktigaste faktorn för att IT skall komma till sin rätt som lärande verktyg i skolan. Regeringen aviserar enligt budgetpropositionen för (prop. 2002/03:1) att den nya skolutvecklingsmyndigheten har i uppdrag att inom sitt ansvarsområde ta ett nationellt ansvar för fortsatta insatser på området. De inrättade myndigheterna Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) och Myndigheten för nätuni- versitet har som arbetsområde att göra högre utbildning och annan vuxenutbildning tillgänglig oavsett tidpunkt . En viktig förutsättning är att studerande via datorn kan ta del av information och utbildning. Tillgängligheten till studier genom IKT har efterhand förbätt- rats, liksom förståelsen för de specifika behov funktionshindrade har i form av anpassning av studiematerial, hänsyn till individuella lärstilar och stöd av olika slag för att lyckas i sina studier. Mycket kvarstår dock att göra, inte minst att utveckla pedagogiska modeller för lärande genom IKT-baserade undervisning. För att förstå vidden och betydelsen av att nyttja IKT till läro- medel för funktionshindrade är det viktigt att överblicka såväl enskildheter som att ha ett perspektiv över helheten. Eleven som slutanvändare och den pedagogiska personalen ser till sina behov och har sina specifika önskemål om vilka möjligheter ett läromedel måste erbjuda. Utvecklaren och producenten kan ha ett helt annat perspektiv som kan vara inriktat på administration eller verktyg för att utveckla, testa och mångfaldiga. Enligt saknar ofta utvecklare och producenter en helhetsbild och har inte tillräcklig kompetens i det egna företaget kring IKT och dess möjligheter. Det finns därmed en risk att IKT-baserade läromedel inte blir annat än ett nytt sätt att presentera bokens innehåll, egenskaper och IKT och dess betydelse Ett sätt att förhindra en sådan situation är enligt Söder- berg att öka samverkan mellan producenter, lärare och studerande med fokus på kvalitetsarbete. 5.1.2Olika användningsområden av IKT-baserade läromedel Med IKT-baserat läromedel avses här en digitalt baserad informa- tionskälla som, för en person med eller utan funktionshinder, i en inlärnings- eller träningssituation kan fungera som läromedel. Produkten är huvudsakligen utvecklad i digital miljö och avsedd att för användaren presenteras i en datorbaserad miljö. För personer med funktionshinder är denna vanligen kompletterad med ett datorbaserat kommunikationshjälpmedel. Lagrings- och distribu- tionsformer kan variera. Barn med funktionshinder utnyttjar i de flesta fall IKT-baserat material för stimulans och träning av olika funktioner. Datorn är för många av dessa barn ett utmärkt verktyg genom att den gör det möjligt att utföra moment som kanske annars skulle vara omöjliga på grund av funktionsnedsättningen. Genom att barnet upplever möjligheten att lyckas med uppgifter som varit svåra eller omöjliga att genomföra stärks självförtroendet. För barn är det naturligt och nödvändigt att användandet av datorn och dess programvara upplevs som roligt och lekbetonat. Bristen på bra pedagogisk programvara för barn med funktions- hinder utgör ett hinder. Enligt riktas många program på den kommersiella marknaden mot barn. Flertalet av dessa program lämpar sig av olika skäl inte för barn med funktions- hinder. De är inte sällan översatta från andra språk, saknar möjlig- het till alternativa styrsätt eller är svåra att anpassa till särskilda behov hos barn med funktionshinder. I stort sett alla ungdomar med funktionshinder kommer i kontakt med IKT-baserade läromedel. Många använder sådana läromedel i sin dagliga undervisningssituation. Flera elever med funktions- IKT och dess betydelse hinder använder exempelvis datorn för att tillgodogöra sig mer- parten av sina läromedel. Datorn har inneburit radikalt förbättrade möjligheter till delaktighet i studier. Moment som tidigare krävde assistent eller tog mycket att utföra, betydligt längre än för övriga klasskamrater, kan en elev med funktionshinder själv klara lika fort och lika bra som kamraterna. IKT inbjuder till omväxling och stimulans för de barn och ung- domar som behöver mer tid för inlärning. Genom pc-baserade lek- och lärmaterial kan eleverna utvecklas i egen takt och med små korrigeringar i det databaserade studiematerialet uppleva både tryggheten i igenkännandet och stimulansen i förnyelsen. Tillgången till IKT och IKT-baserade läromedel utgör en grund för ökad delaktighet och gemenskap. som möjligheterna ökar, ökar emellertid också beroendet av att tekniken utan undan- tag måste fungera på ett tillförlitligt sätt och att de läromedel och programvaror som används i datorn är utformade på ett genom- tänkt och bra sätt. Den pedagogiska strukturen, innehållet, möjlig- heterna till individuella inställningar, inslag av multimedia osv. blir av avgörande betydelse. Vuxenstuderande med funktionshinder studerar företrädesvis inom den kommunala vuxenutbildningen, folkhögskolan eller inom hög- skolan. till det totala antalet högskolestuderande som uppgår till drygt 300 000 är antalet vuxna med funktionshinder som går vidare till högskolestudier relativt få. En av de faktorer som försvårar för många vuxna i en studiesituation är bristande till- gång till IKT-baserade läromedel, utrustning och hjälpmedel. Generellt kan jag dock konstatera att antalet vuxenstuderande med funktionshinder kommer att öka. I linje med ambitionerna om det livslånga lärandet blir det naturligt att också beakta de behov och önskemål vuxna deltagare med funktionshinder har. Flertalet utbildningsarrangörer har olika former av stöd till deltagare med funktionsnedsättning. Det kan exempelvis gälla olika praktiska arrangemang, råd inför studieval, annan vägledning eller ekono- miska frågor. Det är av förståeliga skäl ofta avgörande att utbild- ningsarrangören på ett mycket tidigt stadium identifierar och tar hänsyn till de behov och önskemål deltagaren har. IKT och dess betydelse Vuxna med funktionshinder som har anställning har såväl som andra arbetstagare behov av vidareutbildning och kompetens- utveckling. Detta ställer krav på flexibilitet för att kunna kombi- nera studier med arbete samt att läromedel för flexibla utbildnings- situationer och livslångt lärande också produceras för denna mål- grupp. 5.1.3IKT i förhållande till specifika funktionshinder Användandet av IKT utgår i högsta grad utifrån individens behov och förutsättningar. Det kan dessutom vara viktigt att inte låsa fast sig vid traditionella definitioner av olika slags funktionshinder. IKT raderar här gränser genom att tekniken gör att ett och samma läromedel med multimediateknik kan användas av personer med olika funktionshinder. För att se den betydelse IKT har för olika grupper av funktionshindrade är det ändå av värde att tydliggöra huruvida det finns några generella drag utifrån olika former av funktionshinder. För många elever med funktionshinder kan brister av olika slag i vardagen utgöra ett stort tillgänglighetsproblem och beskrivas som brist på anpassade läromedel och service på utrustningen. Vidare upplevs det vara brist på kunskap om funktionshindret hos skol- personalen samt tidsbrist för skolpersonal att sätta sig in i frågorna. kunde seende och synskadade elever inte ta del av var- andras texter. När studerande nu använder datorn för bearbetning av text kan alla ta del av varandras texter oavsett vilka medier man använder. Det underlättar samarbetet mellan de studerande och leder till högre grad av delaktighet. E-textböcker (elektroniskt lagrade), punktskrift, talsyntes och e- post är några av de läromedel och läromedelsrelaterade hjälpmedel som underlättar kommunikation och lärande för den synskadade. Vidare används digitalt lagrade talböcker i s.k. Daisy-format, dvs. böcker som lästs in och med hjälp av dator och en avlyssnas via datorns högtalare. Därtill är Internet en viktig informationskälla. IKT och dess betydelse I detta sammanhang är det viktigt att konstatera att trots att tekniken med tal och talsyntes ständigt förbättras kan det talade ordet komplettera men inte ersätta det skrivna. Synskadade som jag under utredningens gång haft samtal med pekar på att det skrivna ordet i form av punktskrift är förutsättningen för att få en helhetsförståelse och ett sammanhang i en information eller ett studiematerial. Att vara hörselskadad innebär att pendla mellan att höra och att inte höra. Exempelvis kan ett samtal fungera obehindrat i en tyst miljö medan social dövhet kan uppstå i samtal där flera personer deltar . För att hörselskadade skall kunna vara delaktiga i skolan/utbildningen ställs höga krav på den pedagogiska och den fysiska miljön. Även för gruppen hörselskadade/döva har utvecklingen av IKT haft avgörande betydelse genom att det blivit möjligt att med nya verktyg producera och distribuera tecken- språkigt material med rörliga bilder via olika medier. Det största och allvarligaste hindret för personer med läs- och skrivsvårigheter är inte de funktionella svårigheterna i sig, utan det undvikande beteende individen utvecklar. Personer som har funk- problem får svårigheter som ofta leder till tidiga miss- lyckanden. Detta gör att alltmer försöker undvika läsning och skrivning samt situationer där de riskerar att utsättas för miss- lyckanden. Datoranvändning är en sådan miljö. IKT-stöd har visat sig vara mycket positivt för elever med läs- och skrivsvårigheter men det är viktigt att olika former av IKT-baserat stöd erbjuds individen tidigt – innan detta undvikande beteende permanentas. För att kunna hantera teknik krävs ofta tämligen goda språkliga färdigheter.