sou · GRB355 · 2004-01-01 00:00:00 — Programmering och modellering är praktiska kunskaper medan, användarstudierna huvudsakligen handlar om organisationsteorier. Ofta får just hantverket det mesta utrymmet i utbildningen. Företagsekonomi eller an- nan användarkunskap hänvisas till att bli biämnen. Det är inte tillräckligt för att för- ändra den svaga användarprofilen i utbildningen. Strävan efter operationalisering, och det faktum att användarfrågor och informations- resursutveckling i praktiken ännu inte riktigt satt sig och fått praktiska former, kan vara förklaringar till den traditionella profil som framgår av studierna. Därtill kan en svag efterfrågan på användarperspektiv och väldesignade system spela in. Det pågår dock en tydlig nyorientering inom institutionerna, i vissa fall stimulerade av en aktiv efterfrågan på ny kunskap och kompetens från branscher som ser tjänste- utveckling som en central faktor i sina framtida verksamheter. Ett sådant område är intelligenta transportsystem, ITS, där flera högskolor medverkar inom ramen för profilprogram eller större forskningssamarbeten. Flera institutioner medverkar i ITS-forskningen, förutom informatik även datateknik, företagsekonomi, nationalekonomi, psykologi, kulturgeografi samt turism- och resandevetenskap. ITS-forskningen på är unik inom IT-forskning på det sättet att det har ett brett perspektiv. Den studerar hur flera verksamheter var för sig och tillsammans drar nytta av en IT-lösning och identifierar flera användare och flera användningsområ- den av en IT-tjänst. Liksom andra informatikinstitutioner studerar informatikämnet vid högskolan användar- och verksamhetsperspektivet av IT-utveckling, men utifrån ett brett användar- och verksamhetsbegrepp. I materialet kan en tendens skönjas till att de medelstora, mindre och yngre högskolorna har sökt sig nya och kanske modernare utvecklingsvägar. Det gäller bl.a. och vars utbildning är starkt verksamhets- och användarinriktad. Ett verksamhets- område som i båda fallen fått stort utrymme är vård- och omsorg. Men motsvarande utveckling kan också noteras vid större lärosäten. I det nya IT- i , en samordnad satsning från och universi- tet, är samtliga programkurser tvärvetenskapliga. Ett liknande IT-universitet har inrät- tats i av och . I finns flera exempel på mer integrerad forskning och utbildning, bl.a. i ekonomiska informationssystem. Samarbetsplattformar och nätverk som i och har blivit noder både i det interna samarbetet inom forskarvärlden och i sam- arbetet med näringsliv och samhälle. Men även om förändring är på väg återstår mycket för att svara mot kompetenskraven i den utvecklingssatsning som redovisat tidigare. Att forskningen kring IT och IT-användning blivit mer komplex och mångfacetterad är positivt. KFB:s slutsats i rapporten om användning av informations- och kommunikationsteknik är att detta inte nödvändigtvis betyder att produkter och system har förbättrats. I rapporten framgår att forskningsresultat är svåra att kommunicera till teknikutvecklare och producenter. Forskningen utnyttjas och tillämpas inte i utvecklingen. KFB, men även (Nationellt centrum för IT-Användning) och ett antal lärosäten framför behovet av ett sammanhållande . delar bedömningen att förändringstakten måste öka, och att bl.a. en mer samlad organisationsform bör sökas för att samla förnyelsekrafterna. Däremot bör den framtida samarbetsplattformen rimligen vara t ex tjänsteutveckling som sådan, där användaraspekter är en viktig del, men som även inkluderar andra teoretiska, metod- mässiga och resultatorienterade aspekter. slutsatser för den postgymnasiala utbildningen anser det avgörande för den framtida kompetensförsörjningen på IT- området att åstadkomma både en breddning och en nystart för den postgymnasiala IT- utbildningen efter den långa och ännu tydliga nedgången i studenters intresse för IT- relaterad utbildning. Det behövs både en bredare IT-utbildning och fler studenter. Det är sannolikt så att redan det första målet, om breddning och tydligare nyttoinriktning, kan öka möjligheten att uppnå det . Men det behövs också en mer aktiv och ge- mensam information och marknadsföring för att kunna vända den neråtgående trenden. En viktig uppgift är att påskynda förnyelsen av den traditionella systemvetar- utbildningen. Det kan ske bl.a. genom att utnyttja erfarenheter från några av de pilot- exempel som finns, liksom de nya mer integrerade IT-universiteten. Resultaten från pågående kvalitetsgranskning bör bli ett viktigt diskus- sions- och planeringsunderlag i ett sådant förnyelsearbete. anser att det behöver skapas tydligare och mer centralt placerade informations- och tjänsteavsnitt i utbildningen, baserade på motsvarande forsknings- insatser inom institutionerna. Systemutvecklingsbegreppet bör omprövas och, enligt IT- kommissionens mening, gärna ersättas av t ex begreppet tjänsteutveckling. De nya krav som infrastrukturella projekt för informations- och tjänsteplattformar i myndigheter och företag ställer bör uppmärksammas särskilt. Nya ansvarsområden kan väntas växa fram, som t ex att vara plattformsansvarig, vil- ket kräver en målinriktad förberedelse redan i basutbildningen. Den bör behandla bl.a. frågor om arkitektur/infrastruktur, samordning, utvecklingsstrategier, säkerhet och kva- litet samt drift och vidmakthållande. Behovet är särskilt stort när det gäller de relativt stabila informations- och tjänsteplattformarna, men även för teknikplattformen, där förändringstakten ställer krav på aktualisering, omprövning och förnyelse. Till infra- strukturfrågorna hör även arbete med att utforma respektive införa och tillämpa stan- darder. Särskilt för standardisering av informations- och tjänstekomponenter fordras ofta breda kontakter, förhandlingar och förankringsåtgärder. Utformningen av digitala tjänster och produktionsprocesser, tjänstedesign, bör vara en viktig del i utbildning och forskning. Där är kraven på lagarbete med många professio- ner och intressenter, från beställare till användare, involverade en nödvändighet. Där aktualiseras också centrala frågeställningar om vad en bred digital tjänsteutveckling medför, och som behöver uppmärksammas, problematiseras och konkretiseras i utbildning och forskning. Dit hör den digitala arbetsmiljö som byggs upp, informa- tionsergonomi, påverkansmöjligheter, handlingsutrymme och personlig utveckling. Möjligheterna bör prövas till mer tydligt målinriktade utbildningar, som informations- eller tjänsteingenjörer, informationsarkitekter m fl. Terminologiutbildningen har länge varit på undantag, vilket framstår som otidsenligt i ett läge då datorisering och digitalisering kräver ökad precision och kvalitet i kommu- nikationerna mellan organisationer och professionella grupper. Det bredare IT-begreppet gör IT:s karaktär av möjliggörare tydligare, vilket ger argu- ment för att i än högre grad infoga IT-utbildning som komponent i andra ämnen. En sådan mainstreaming av IT-kompetensen, t ex för att utveckla kunskapstjänster eller hantera den växande informationslogistiken inom ett ämnes- eller verksamhetsområde är värdefull i sig. Men den har också fördelen att den ger en bredare bas för framtida samarbete över ämnesgränserna kring digital tjänsteutveckling. Initiativ till sådan mainstreaming kan rimligen komma både från IT-institutionerna, som samarbetserbjudanden, från universitets- och fakultetsledningarna respektive från de institutioner som anser att deras utbildning och forskning behöver kompletteras. En vidareutveckling av detta samarbete kan ge nya tvärutbildningar som fokuserar på ge- mensamma problem, som t ex informationssociologi. Forskningsresurserna med inriktning på informationshantering och tjänsteutveckling bör stärkas påtagligt. Ett första steg mot en mer experimentell forskning kan vara att utnyttja de tekniska testbäddar som etablerats till att också bygga probleminriktade testmiljöer för att studera och lösa problem med integration mellan stuprörssystem, med utformning av interaktivitet och dialoger i nya tjänster mm. Nya nationella kurser som breddar IT-utbildningen på gymnasiet? Gymnasieutbildningen ska ge en grund för både framtida studier och yrkesverksamhet. IT-relaterad utbildning finns på ett antal områden, från grundläggande datorkunskap till tillämpad datoranvändning t ex på mediaområdet eller i teknikutbildningarna. Utbildningen ger både grundkunskaper och en uppfattning om vilken roll tekniken kan spela, hur den används och vilken roll den kan spela på olika områden. Den profil som IT-utbildningen har i gymnasiet påverkar naturligtvis därmed elevernas bedömning av vad fortsatt IT-utbildning kan ge i de vidare studierna. I dagens gymnasieutbildning utnyttjas Internet i stor utsträckning för att söka informa- tion, utnyttja tjänster, lösa problem, kommunicera och i vissa fall publicera material. Det ger en praktisk erfarenhet av var informationskällor kan hittas, hur de kan utnyttjas samt av hur man prövar informationskvalitet och tillförlitlighet i det material som käl- lorna ger. En genomgång av de nationella kurser som finns för gymnasiet tyder dock på att den tekniska inriktning och profil som finns på högskolenivån också är den dominerande i gymnasiet. Med några undantag, som kurser om geografiska informationssystem, fastighetsinformatik, informationsbehandling och layout, media och multimedia, nät- handel och webbdesign, behandlar de IT-relaterade kurserna främst teknik, programme- ring eller tekniska tillämpningar. Det perspektiv på IT och digital informationsbehandling som förmedlas är traditionellt och teknikorienterat, och saknar därmed en helhetssyn som skulle kunna underlätta ett val av vidare utbildningsalternativ. Det ger naturligtvis också en sämre förberedelse för studier kring det som traditionellt kallats IT-användning. Av dessa och flera skäl finns det anledning att införa nationella kurser med inriktning på information och tjänster som kompletterar de befintliga nationella IT-relaterade kur- sernas mer tekniskt inriktad profil. Kurserna ska självfallet utformas så att de ansluter till befintliga och planerade utbildningslinjer och -program. Innehållsligt kan kurserna hämta idéer från det förslag till kompetensutvecklings- kampanj för arbetslivet som redovisas i ett följande avsnitt. I utbildningssammanhang kan det därtill finnas skäl att särskilt uppmärksamma utveckling, förvaltning och aktivt utnyttjande av kunskapsinriktade digitala informationstjänster. Grundresonemang om användbarhet, användarnytta och design kan också vara naturliga moment i sådana nya IT-relaterade kurser. förutsätter att en modernisering och utveckling av gymnasieutbild- ningen kan ta hänsyn till dessa faktorer både beträffande de IT-relaterade utbildningarna och utbildningar där informationshantering och digitala tjänster kommer att spela en stor roll (vårdområdet, tjänstenäringar som turism och handel m.fl.). N En breddning och förnyelse bör ske av IT-utbildningen på högskole- och universitetsnivå och stödjas av ledningen för lärosäten och berörda fakulteter N Tydligare avsnitt om informations- och tjänsteutveckling bör ingå i IT-utbildningen N Förnyelsen av systemvetarutbildningen bör påskyndas bl.a. med stöd av erfaren- heterna från IT-universiteten och andra pilotutbildningar samt utifrån kvalitetsgranskning N och bör överväga en kraftsamlingskonferens för att främja och förnya den framtida IT-utbildningen N Breddade IT-moment som tar upp informationsresurs- och tjänstefrågor bör i princip ingå i alla ämnen (mainstreaming). N Verket för skolutveckling bör utforma nationella IT-relaterade kurser för gymnasiet med inriktning på informations- och tjänsteutveckling Kompetenskampanj för tjänsteutveckling i arbetslivet På kort sikt är ett kompetenslyft för dem som redan är i arbetslivet viktigast. Därför har låtit utarbeta ett förslag till en bred utbildningssatsning som i princip ska kunna utnyttjas i både offentlig och privat verksamhet. Förslaget bygger på framgångsrika erfarenheter från området geografisk informationsbehandling (GIS) och avses innehålla både en kampanjdel och en utbildningsmaterialdel. Lyckad utbildningskampanj för GIS efterföljansvärd modell Utgångspunkten är det s k . Det innebar en treårig satsning under 1999-2001, vilket i praktiken kommit att utsträckas till 2003, på utbildning avseende geografiska informationstjänster. Utbildningssatsningen var utformad i tre steg, och pågick parallellt med initiativ för att få igång insatser för utveckling och införande i kommuner och länsstyrelser. Det första steget hade beslutsfattare inom kommuner och länsstyrelser som målgrupp och syftade till att ge en allmän kännedom om GIS, dess möjligheter och vägen fram mot införande i den egna organisationen. Det andra steget hade GIS-samordnare och som målgrupp och syftar till att bygga upp kunskapen om hur man inför och etablerar GIS i sin organisation, medan det tredje och avslutande steget hade an- vändare/handläggare som målgrupp och syftet att ge kunskaper för nyttjande av GIS som stöd i det dagliga arbetet. Sammantaget har fram till slutet av 2002 cirka 15 700 personer deltagit i de olika akti- viteterna. Ytterligare cirka 2 200 personer beräknas komma till . Kampanjen innehöll utbildningskomponenter för geografisk teknik, att leda GIS-verksamhet, in- formationshantering och tjänster. Projektet bedrevs av länsstyrelserna tillsammans med , , och huvuddelen av landets kommuner. i hade ett sammanhållande ansvar och var dessutom medelsförval- tare. ansvarade även för gemensamt kursmaterial och såg till att sam- arbetet fungerade mellan övriga deltagare. Övriga länsstyrelser hade ansvar för regional samordning. Genomförandet skedde enligt samma modell som miljöbalksutredningen, d.v.s. med regionala lärarlag i samverkan mellan länsstyrelser, kommunförbund, kommuner, lant- mäteriets regionala samordnare samt regionala GIS-föreningar. Aktiviteten fortsatte i viss utsträckning även 2002. Projektet har utvärderats fortlöpande, och en samlad rapport överlämnades till reger- ingen . Den finns tillgänglig på projektets webbplats . förslag till kompetenskampanj för utveckling av digitalt producerade tjänster (KompUTens) har utformats av två konsulter, , och Karttjänst, som aktivt medverkat i StrateGIS-projek- tet. Förslaget redovisas mer utförligt i rapporten med digitala moderna tjänster – kompetenslyft till nytta och mervärde, av , Eken&Arken, och mats , och . Förslag till inriktning och mål för en kompetenskampanj syftar till att skapa ett kompetenslyft för tjänsteutveckling i förvaltning och näringsliv. Den ska öka förutsättningarna för att framgångsrikt genom- föra initiativ som 24-timmarsmyndigheten inom den offentliga förvaltningen, en mo- dernisering av den traditionella tjänstesektorn samt utveckling av digitala tjänster i till- verkningsindustrin. Kampanjen förutsätts pågå i minst tre och förslagsvis , baserat på erfarenheterna av genomförandetiderna i StrateGIS. Den ska ge ökad medvetenhet om tjänsteut- vecklingens logik och praktik, ge breda grundkunskaper och kunna vara en startplatt- form för mer verksamhets- och branschinriktade utbildningsinsatser. Målen för kampanjen formuleras i förslaget som: N Ökad konkurrenskraft för svenska tjänsteföretag (inom exempelvis transporter, turism, tjänsteutveckling) samt ökad effektivitet i produktion och förvaltning inom stat och kommun (exempelvis vård och omsorg). N Snabbare utveckling av nya och bättre digitalt producerade tjänster. N Mer motiverade och kompetenta chefer, utvecklare, förvaltare och användare av tjänster. N En generell modell etablerad för hur kompetensutveckling och samarbete om framti- dens tjänster kan stimuleras. Den mer utvecklade målbilden kan beskrivas på följande sätt: användning av IT- & informationsinvestering. Ökad konkurrenskraft Tjänsteutveckling breddad och påskyndad Information brett tillgänglig Nationella nätverk bildade Regionala nätverk bildade Bra med regionala träffar Samverkan om utbildning & utveckling av tjänster Bli av med rutinuppgifter Regional/lokal anpassning Figur 9: Målbild för utbildningssatsningen, illustrerar intresse för intresse i ett så kallat Balanced Scorecard (med stommen hämtad från ). Själva kampanjen ska, liksom , byggas upp i flera steg. De allmänna målen kompletteras med aktivitets- och resultatmål för varje verksamhetsår. KompUTenskampanjen ska ledas av en nationell styrgrupp med företrädare för olika intressenter. Styrgruppen klarlägger förutsättningarna för kampanjen, svarar för utarbe- tandet av en första omgång utbildningsmaterial och kurskomponenter, främst avsedda som introduktion och medvetandegörande, samt ansvarar för att en inledande utbildning av handledare kommer till stånd. Samarbete ska tidigt etableras med olika intressenter bland beställare av kompetensutvecklingsinsatser samt bland andra utbildnings- organisationer. Styrgruppen ska också inspirera till medverkan från regionala eller tematiska kompetensnätverk som kan ta ansvar för bred planering och för genomförandeinsatser. Kompetensnätverken, som kan företräda regionala eller tematiska/verksamhetsinriktade intressenter, kan främja och genomföra handledarutbildning för de generella utbild- ningskomponenterna samt utveckla utbildningspaket, utbilda handledare och genomföra specifika tilläggsutbildningar inom sina egna domäner. Utbildningen ska täcka den tjänsteproduktionskedja och det bredare IT-begrepp som IT- kommissionen presenterat, och framför allt lyfta kompetensen på dess tidigare ofta förbisedda områdena, d.v.s. informationshantering och tjänsteutveckling. Komponenterna i den generella delen avser bl.a. -tjänsteutvecklingens motiv och resultatmål -servicemål, tjänstemiljöer och strukturella effektivitetskrav -tjänstedesign, användbarhet och användande -tekniska förutsättningar och framtidsperspektiv -styrande regelverk för informationshantering och tjänsteproduktion -tjänsteutvecklingens logik och logistik (produktionskedjan) -planeringsförutsättningar och tidsaspekter -integrationskrav och standardiseringsmöjligheter -processanalys: kartläggning, analys och förslag -strukturanalys: kartläggning, analys och förslag -kompetenskrav för teknik, informationsresurser och tjänster -den digitala arbetsmiljön, informationsergonomi -finansiering, resultatuppföljning, lönsamhetsbedömningar Dessa ämnesinriktade komponenter kompletteras med utbildningsmoduler som tar sikte på hur förändrings- och kompetensutvecklingsprocesser i en verksamhet initieras, för- ankras, genomförs och följs upp. Kursmodulerna ska både kunna sättas samman till mer sammanhängande vidareutbildningar och kunna användas, i sin helhet eller i kortform, som inslag i annan internutbildning. Det nationella generella utbildningsmaterialet, kursupplägg m.m. ska finnas allmänt tillgängligt på kampanjens webbplats. Medverkande i kampanjen, t ex olika nätverk, kan lägga in sitt eget material på den nationella webbplatsen, som freeware eller, ifråga om mer resurskrävande moduler, som någon form av shareware för intressenter som i utbyte lämnat egna bidrag till shareware-förrådet. Den nationella webbplatsen ska också innehålla direktlänkar till de medverkande i kampanjen samt till externa utbild- ningsanordnare. Målgrupperna för utbildningen är i första hand beställare/beslutsfattare, projektmed- verkande (projektledare, projektmedarbetare, utvecklare), förvaltare och driftsansvariga samt användare. Ett viktigt långsiktigt mål är att för olika verksamhetsområden skapa förutsättning för att utveckla och förankra yrkesroller och ansvarsområden i verksamheten som gör att tjänsteutvecklingskompetenser ingår som en naturlig del i organisationen. För varje målgrupp ska olika utbildningssteg identifieras. En generell nivåindelning för utbildning av medverkande i 24-timmarsmyndigheten kan beskrivas på följande sätt: Kompetens att använda och ta vara på potential. Kunskap att föreslå förbättringar Medvetenhet om nyttan av t.ex. 24-timmarsmyndighet att utveckla Resurser att starta Kunskap att driva, förvalta Steg 4 och vidareutveckla. Etablera relationer med leverantörer och slut- Kunskap att planera och Bilda projektgrupp & nätverk Starta processer: analysera, Figur 10: Illustration av utbildnings- och utvecklingstrappa för 24-timmarsmyndigheten. Den är tillämpbar även på organisationer som vill utveckla digitalt producerade tjänster för såväl sin interna som externa verksamhet. Förslaget till kampanj är avsett att vara en aktiv stimulans till olika intressenter att med- verka till en breddning och höjning av kompetensen för tjänsteutveckling. En princip- skiss för kan se ut på följande sätt: R e g e r i n - g e n S t a t & k o m m u n Br a n s c h o r g . K o n c e r - Ö v r ig a B id r a g s g iv a r e E x p e r te r U t b i l - d a r e T i l l ä m p n i n g a v R e g i o n a l a & t e m a t i s k a k o m p e t e n s n ä t P r o f f s - A n v ä n d a r t jä n s t e u t - o r g a n i s a - v e c k l a r e t i o n e r U t b ild a r e F o r s k a r e H u v u d - m ä n s o m g e n o m - f ö r Figur 11: Målbild 2 för utbildningssatsningen – hur samverkan kan ske enligt utbildningsmodellen. Kampanjen föreslås få en nationell organisation med en styrgrupp, en nationell projekt- grupp samt ett externt kontaktnät av samarbetspartners på olika nivåer. Styrgruppen föreslås bestå av företrädare för viktiga intressenter i utbildning och utveckling av digitala tjänster. Som exempel kan nämnas företrädare för stat och kom- mun, näringslivets branschorganisationer, studieförbund och folkhögskolor. Gruppen ska vara förankrad i etablerade värdorganisationer som kan fungera som beställar- organisationer och eventuellt även svara för genomförande av inom sin domän. Några enskilda sakområden, till exempel ett enskilt företag, en kommun, ett landsting eller en länsstyrelse kan också vara företrädda. Styrgruppens mandat bör ut- formas i samverkan med viktiga intressenter. Projektledningen kan förläggas som en fristående sekretariatsgrupp (kommittémodellen) eller till någon av de värdorganisationer som ingår i styrgruppen, i normalfallet den som ordföranden representerar. Den kan finnas både nationellt och regionalt eller tematiskt. I StrateGIS låg exempelvis projektledningen hos en av länsstyrelserna. Den nationella projektgruppen föreslås få 2,5 tjänster, delfinansierades genom att regeringen anslog sammanlagt , varav fördelades till länen för utbildningens genomförande Övrig resursinsats bestod huvudsakligen av egen arbetstid som repre- sentanterna i de regionala StrateGIS-grupperna lade ned. I flera regioner togs även smärre avgifter ut för utbildningen i steg 2. Denna finansiering uppgick till 1,7 M SEK. Ett kunskapslyft för tjänster, med de breda målgrupper som här skisseras, kan användas en liknande finansieringsmodell. Kostnaderna för att etablera en styrgrupp och för dess första verksamhetsår (grundinvestering) beräknas till enligt följande. Löner för kansli (2,5 pers) och styrgrupp, mötesersättning, resor & trakta- Marknadsföring + material (digitalt, tryckt) Utveckling av utbildningsmaterial (konsultinsats) Utformning och ev. genomförande av pilotkurs (konsultinsats) Web-tjänster (konsultinsats) Specialutredningar och konsultinsatser, t.ex. kring goda exempel För övriga verksamhetsår förändras sammansättningen inom samma budgetram så att materialutvecklingskostnaderna sjunker något medan seminarieverksamhet, kampanj- ledning och kontaktarbete ökar ungefär i motsvarande grad. föreslås ett aktivitetsbidrag till aktiviteter via samarbetsparter och nätverk på . ser den föreslagna kompetenshöjningen som en nödvändig del av de utvecklingsinitiativ som pågår både i offentlig förvaltning och i näringslivet, och ser klara fördelar i en gemensam satsning med finansiering från både stat, kommun och näringsliv. Flera finansieringsmodeller kan tänkas, utöver en helfinansiering över stats- budgeten. Finansiering via Europeiska socialfonden? driver Europeiska socialfondens program i .