sou · GRB342d4 · 2004-01-01 00:00:00 — Vid beräkning av förbehållsbelopp vid utmätning av lön m.m. kan i förbehållsbeloppet inräknas belopp som gälde- nären betalar till annan, som vid utmätningen har bättre rätt till lönen. Och vid beräkning av underhållsbidrag enligt FB kan skul- der för nödvändigt bohag efter en separation föranleda att ett högre förbehållsbelopp än normalbeloppet godtas. Vidare är avsaknaden av denna post i normalbeloppet enligt FB ett av skälen till att rekommenderat att den bidragsskyldiges hela över- skott inte bör tas i anspråk till underhållsbidrag utan att han eller hon i allmänhet bör få behålla utöver förbehållsbe- loppet. I KOV:s beräkningar uppskattas posten fritid/lek till per person och månad. I riksnormen ingår denna post med samma be- lopp. Kostnader för fritid/lek ingår också i Baskonsumtionsnivån och i den Skäliga levnadsnivån. Posten ingår inte i normalbeloppet enligt UB eller normalbeloppet enligt FB. Detta är också ett skäl till att rekommenderat att en bidragsskyldig enligt FB alltid bör få behålla utöver förbehållsbeloppet. Kostnad för hemförsäkring ingår inte i riksnormen. Hemförsäkring ersätts dock inom ramen för försörjningsstödet men efter en pröv- ning i varje särskilt fall utifrån den enskildes individuella kostnad. Övriga normer innefattar kostnad för hemförsäkring. I normalbeloppet för egna levnadskostnader enligt FB anses nor- mala kostnader för resor till och från arbetet ingå av prisbasbeloppet (dvs. I Baskon- sumtionsnivån och i den Skäliga levnadsnivån ingår kostnader för lokala resor med kollektivtrafik. Posten ingår inte i de övriga nor- merna. Tillägg för denna kostnad kan dock göras till normalbe- loppet enligt UB. Vidare ersätts arbetsresor inom ramen för för- sörjningsstödet efter en individuell prövning på samma sätt som hemförsäkring. KOV beräknar inte kostnader för arbetsresor. Avgifterna ingår i normalbeloppet för egna levnadskostnader enligt FB, normalbeloppet enligt UB, Baskonsumtionsnivån respektive den Skäliga levnadsnivån. Beloppen ingår inte i riksnormen men ersätts efter en individuell prövning på samma sätt som gäller för hemförsäkring och arbetsresor. Avgifterna kostnadsberäknas inte av KOV. Läkemedel, hälso- och sjukvård samt tandvård Posten ingår i Baskonsumtionsnivån och den Skäliga levnadsnivån. Kostnader för normal hälso- och sjukvård ingår i normalbeloppet enligt FB. Normalbeloppet enligt UB anses innefatta tandvård, enklare behandling. Tillägg till normalbeloppet enligt UB kan göras för utgifter till följd av sjukdom. Posten ingår inte i riksnormen. Enligt SoL ersätts kostnader för läkemedel, hälso-, sjuk- och tandvård inom ramen för den enskildes rätt till bistånd för sin livsföring i övrigt. KOV kostnadsberäknar inte denna post. Kostnader för semester ingår i Baskonsumtionsnivån. Bistånd till rekreations- och semesterresor kan i vissa fall lämnas enligt SoL. Posten ingår inte i någon av de andra normerna. En jämförelse mellan de olika normerna Tabell 2 Totala kostnader för vuxna enligt några olika normer geråd/TV/ geråd/TV/ I tabell 2 görs en sammanställning av vuxna ensamståendes kost- nader enligt normalbeloppet vid beräkning av underhållsbidrag, KOV:s beräkningar av skäliga levnadskostnader, normalbeloppet vid utmätning av lön m.m., riksnormen inom försörjningsstödet, den föreslagna Baskonsumtionsnivån och Skälig levnadsnivå. Analys av alternativa återbetalningsregler I uppdrag ingår att överväga änd- ringar i reglerna för återbetalning av underhållstöd. Enligt direk- tiven är de nuvarande reglerna så utformade att det finns betalande som faller under socialbidragsnormen som ett resultat av återbetal- ningen. Enligt direktiven skall utredningen också pröva om scha- blonbelopp kan användas för boendekostnad och levnadskostnader i övrigt samt om reglerna bör differentieras för olika familjeför- hållanden. I denna bilaga redovisas resultatet av några simulerings- beräkningar som gjorts med direktivens skrivningar enligt ovan för ögonen. Analysen görs på hushållsnivå Det är individer som är bidragsskyldiga. Jag har dock valt att be- skriva utfallet av alternativa regler på hushållsnivå. Jag har dess- utom valt kosthushåll som indelningsgrund. Med kosthushåll menas den enhet av personer som delar gemensamt hushåll. Det innebär att en eventuell ny partner, nya barn och vuxna barn kan ingå i hushållet. Två kriterier skall vara uppfyllda för att kosthushållet skall ingå i gruppen bidragsskyldiga hushåll. Det första kriteriet är att åtmin- stone en individ i hushållet skall vara bidragsskyldig för barn som inte bor i hushållet. Det andra kriteriet är att denna individ skall ingå i underhållsstödssystemet. Bidragsskyldiga som inte ingår i underhållsstödssystemet omfattas alltså inte. Att underhållsstöd inte lämnas kan ha olika orsaker. En orsak kan vara att den bidrags- skyldige betalar ett underhållsbidrag till barnet som är högre än det underhållsstöd barnet annars skulle ha fått. Barnet har då inte rätt En annan orsak kan vara att boföräldern inte ansökt om underhållsstöd. Analysen beaktar att underhållsstöd kan utges såväl som fullt underhållsstöd som i form av utfyllnadsbidrag (exkl. utfyllnads- bidrag vid växelvis boende). Exkluderingar ur den disponibla inkomsten I framställningen nedan redovisas hur de bidragsskyldiga hushållen påverkas av de alternativa regler som prövas. Hushållens disponibla inkomst utgör grunden för mått som beskriver denna påverkan. Dock har jag valt att från definitionen av den disponibla inkomsten exkludera såväl socialbidrag som kyrkoavgiften. Jag har valt att exkludera socialbidraget eftersom man bäst er- håller relevant kunskap med hjälp av mått där socialbidraget är exkluderat. En viktig kunskap jag söker är om och, i så fall, i vilken utsträckning återbetalningen av underhållsstöd medför att det bi- dragsskyldiga hushållet förs från en inkomst över skälig levnads- nivå till en inkomst under skälig levnadsnivå. Här kan jag referera till skrivningarna i direktiven där det framhålls att de nuvarande reglerna är så utformade att det finns bidragsskyldiga som faller under socialbidragsnormen som ett resultat av återbetalningen. Om jag hade räknat in socialbidraget i den disponibla inkomsten, skulle information om detta förhållande kunna gå förlorad. Jag är alltså intresserad av inkomstförhållanden exklusive en eventuell inkomst- förstärkning med socialbidrag. I andra sammanhang betraktas kyrkoavgiften som en negativ transferering vid beräkning av den disponibla inkomsten. Jag har dock valt att här inte betrakta denna som en negativ transferering. Avgifter till trossamfund varierar stort och är inte obligatoriska. Det finns ingen standard som för varje sammansättning av ett kosthushåll anger den disponibla inkomst som motsvarar skälig levnadsnivå. Dock har Utredningen om översyn av den ekono- miska statistiken i ett delbetänkande Förbättrad statistik om hus- hållens inkomster (SOU 2002:73), lämnat förslag till en sådan Jag har i mina beräkningar använt delbetänkandets siffror för framräknade med KPI . Det finns anledning att särskilt uppmärksamma att det mått på skälig levnadsnivå jag använder här innebär att de boendekostnader som anses nödvändiga inte innehåller någon regional variation. Detta behöver nämnas då några av de regelalternativ som prövas här är regionindelade. När jag alltså mäter utfallet av även sådana regler gör jag det mot en riksgemensam boendekostnad. Jag har valt att göra beräkningarna som om bidragsskyldiga som har möjlighet att få helt eller delvis anstånd med återbetalning, inte utnyttjar denna möjlighet utan betalar det fastställda återbetal- ningsbeloppet. Det finns visserligen vissa uppgifter om anstånd i den databas som använts men efter överväganden om olika alterna- tiv har jag funnit att detta metodval ger den sannaste bilden. Det visar sig dessutom att skillnaderna i utfall mellan att försöka ta hän- syn till anstånd och att inte göra det är små. En annan egenskap hos de nuvarande reglerna är att det maximala återbetalningsbeloppet är detsamma som underhållsstödets nivå, . Ett annat belopp skulle alltså påverka det maximala återbetalningsbeloppet. De beräkningar som här genomförts enligt alternativa regler har utgått från nuva- rande nivå på underhållsstödet. Register- och intervjuundersökningen Hushållens ekonomi (HEK) som består av cirka 35 000 individer i cirka 15 000 hushåll har ut- gjort datagrunden för beräkningarna. Data avser och har med hjälp av prognoser räknats fram . I databasen har jag funnit närmare 600 bidragsskyldiga hushåll som på totalnivå representerar drygt 200 000 sådana hushåll. Beräkningarna har gjorts i mikrosimuleringsmodellen FASIT. De alternativa reglerna har avbildats och beräknats på varje individ i databasen som är bidragsskyldig. Jag har mätt utfallet enligt sex olika mått: 1.Det första måttet anger helt enkelt den bedömda förändra- de kostnaden för staten som ett resultat av alternativa regeländringar. Egentligen återspeglar måttet förändringar av intäkter. Minskade intäkter tolkas alltså som ökade kostnader. Måttet har skapats genom att alternativets in- täkter har jämförts med de intäkter som beräknas uppstå med nuvarande regler. Kostnaden är skillnaden mellan dessa storheter. 2.Det andra måttet anger hur stor andel av de bidragsskyldiga iunderhållsstödssystemet som är återbetalningsskyldiga som ett resultat av regeln. Måttet anger alltså hur stor andel som är skyldiga att återbetala. 3.Det tredje måttet är andelen återbetalningsskyldiga bland samtliga hushåll med bidragsskyldiga i systemet som har inkomster som understiger skälig levnadsnivå. 4.Det fjärde måttet anger hur stor andel av samtliga bidrags- skyldiga hushåll som faller under skälig levnadsnivå som ett resultat av att de är skyldiga att återbetala underhållsstöd. Strängt taget kan måttet uppfattas som ett specialfall av det tredje måttet. De hushåll som finns i denna kategori åter- finns också i den andel som anges enligt det tredje måttet. 5.Det femte måttet anger hur stor andel av de bidragsskyldiga ihushåll med en inkomst över skälig levnadsnivå som också är återbetalningsskyldiga i systemet. 6.Det sjätte, och sista, måttet anger hur stor andel av samtliga bidragsskyldiga hushåll som får ett dåligt utbyte av en in- komstökning på 60 000 respektive . Med dåligt utbyte menar jag här en situation där den dispo- nibla inkomsten ökar med av löneök- ningen. Förändringen av den disponibla inkomsten beror på kombinationseffekter av skatter, andra transfereringar och återbetalningsskyldigheten inom systemet för under- hållsstöd. De nuvarande reglerna har två huvudbeståndsdelar; ett grundavdrag och en procentsats. Grundavdraget uppgår till . En återbetalningsgrundande inkomst upp till den nivån innebär att den bidragsskyldige inte är återbetalningsskyldig för underhålls- stöd. På återbetalningsgrundande inkomster över grundavdraget tillämpas procentsatser som bestäms i förhållande till hur många barn den bidragsskyldige har underhållsskyldighet för enligt 7 kap. 1 § . Procentsatserna anger hur stor del av den på angivet sätt överskjutande inkomsten den bidragsskyldige skall betala. Resultat av beräkningar enligt de alternativa reglerna De alternativa reglerna har precis som de nuvarande två bestånds- delar. Den ena delen är ett grundavdrag som anger den inkomstnivå som måste uppnås för att återbetalning alls skall åläggas. De alter- grundavdragen har i grunden utgått ifrån bedömningar gjorda av utredningen om nivån på den inkomst den bidrags- skyldige får förbehållas för sin egen försörjning. Vid differentie- ringen för familjeförhållanden har därvid antagits att en samboende kan förbehållas ett lägre belopp som ett resultat av de stordriftsför- delar ett samboende innebär. Beräkningarna belyser också vad det skulle innebära om den som är underhållsskyldig för tre eller fler barn får förbehållas ett högre belopp. Den andra delen är den procent som anger hur stort uttaget ska vara i förhållande till den inkomst som överstiger grundavdraget. Vid beräkningarna har procentsatserna 69, 50 och 30 prövats. Procentsatserna delas lika mellan alla barn som en bidragsskyldig är underhållsskyldig för. Om man väljer procentsatsen beräknas återbetalningsbeloppet för en bidragsskyldig med ett barn med denna procentsats, har han eller hon två barn blir procentsatsen per barn, för tre barn per barn o.s.v. I tabell 1 nedan redovisas de levnadskostnader (exklusive boen- dekostnader) utredningen anser att en bidragsskyldig skall få för- behålla sig för sin egen försörjning innan återbetalningsskyldighet Det lägre beloppet för en samboende beror på antagna stordriftsfördelar av samboendet. Tabell 1 Bedömda levnadskostnader per person och månad. Enligt direktiven skall utredningen pröva schablonbelopp för boendekostnader. Utredningen har vid dessa beräkningar gjort detta genom att låta underlagen för grundavdragen, dvs. det belopp den bidragsskyldige får förbehålla sig för egen försörjning, inklude- ra såväl schablonbestämda boendekostnader som övriga levnads- kostnader. Vid beräkningarna har för skälig bostads- kostnad vid beräkning av bostadsbidrag enligt förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga använts. I tabell 2 nedan redovisas de boendekostnader som utgjort grunden för skapande av boendedelen i grundavdraget. Tabell 2 Genomsnittlig boendekostnad för 1-2 vuxna. Boendekostnaderna utgör kärnproblemet vid formuleringen av grundavdraget. Valet av schablon för boendekostnaderna har stor inverkan på grundavdragets nivå. För att belysa betydelsen för statens finanser och de bidragsskyldiga har jag valt tre olika scha- bloner med utgångspunkt i de boendekostnader som redovisas i tabell 3. Den första schablonen utgörs av kostnaden för Stor- och (storstadsgenomsnitt). Den andra utgörs av det ovägda riksgenomsnittet grundat på de fyra regio- nerna. Den tredje schablonen innebär att jag tillämpar boendekost- naden i tabell 2 i respektive region. Vid beräkningarna av grundavdragets nivå har jag prövat två ver- sioner av hänsynstagande till stordriftsfördelar vid samboende. I den ena versionen har jag endast låtit övriga levnadskostnader på- verkas men inte boendekostnaderna. I den andra versionen har jag låtit såväl övriga levnadskostnader som boendekostnader påverkas. Vid beräkningarna har jag utgått från antagandet att den bidrags- skyldige står för halva bostadskostnaden. Utöver boendekostnaderna och övriga levnadskostnader har i underlaget för grundavdraget inkluderats ett månatligt belopp på . Grundavdraget skapas slutligen genom att det framkomna be- loppet räknas upp med hänsyn tagen till en skattesats på 31 pro- cent. I tabell 3 nedan redovisas de grundavdrag som tillkommet enligt tillvägagångssättet ovan och som prövats vid beräkningarna. Tabell 3 Alternativa grundavdrag som prövats vid beräkningarna 1 Med storstadsområdena menas Stockholms- och . När jag låtit grundavdraget påverkas av antalet barn har jag höjt grundavdraget med för den bidragsskyldige som är underhållsskyldig för tre eller fler barn. Det innebär t.ex. att en bi- dragsskyldig som bor ensam i och som har tre eller fler barn när det alternativet beräknas får ett grundavdrag på 165 900 istället för 153 900. Förutom beräkningar enligt utgångsläget har jag beräknat utfall, i olika avseenden som redovisas nedan, för 18 olika regelutform- ningar. I tabellerna 4–9 nedan redovisas utfallet av beräkningarna enligt de olika alternativen. I tabell 4 nedan redovisas de beräknade kostnaderna av de olika alternativa reglerna. Tabell 4 Kostnadsökningar. Av tabellen framgår att kostnaderna, i meningen minskade intäkter, ökar med , beroende på alterna- tiv. Av tabellen framgår också att alternativ som bygger på boende- kostnader i storstadsområdena innebär kostnadsökningar på . De alternativ som bygger på ett ovägt riksgenomsnitt kostar . De alternativ som bygger på boendekostnaderna i fyra regioner kostar . Av tabellen framgår även att kostnaderna ökar med fallande ut- tagsprocent. Tabellen visar också att ett enhetligt grundavdrag med barn- tillägg innebär störst kostnadsökningar. Alternativet med hän- synstagande till sambo med antagande om stora stordriftsfördelar leder till de lägsta kostnadsökningarna. Tabell 5 Procentandel återbetalningsskyldiga av samtliga Av tabellen framgår att med nuvarande regler är av de bidragsskyldiga återbetalningsskyldiga i systemet. De alternativa regler som prövats här innebär att mellan av de bidragsskyldiga skulle bli återbetalningsskyldiga. Av tabellen framgår också att storstadsalternativen innebär en procentandel betalningsskyldiga på mellan . Det ovägda genomsnittet innebär en procentandel på mellan . Det regionindelade alternativet ger mellan återbetalningsskyldiga. Av tabellen framgår även att andelen betalningsskyldiga faller något med fallande uttagsprocent. Detta beror på beräkningarna bygger på den nuvarande regeln som innebär att återbetalnings- belopp bortfaller. Tabellen visar också att alternativet med hänsynstagande till sambo med antagande om stora stordriftsfördelar innebär den högsta andelen betalningsskyldiga. Enhetligt grundavdrag med tillägg för barn leder till den lägsta andelen betalningsskyldiga. Tabell 6 Procentandel återbetalningsskyldiga i hushåll med inkomster under skälig levnadsnivå bland samtliga bidragsskyldiga i systemet Av tabellen framgår att med nuvarande regler är av de bidragsskyldiga återbetalningsskyldiga och har inkomster under skälig levnadsnivå. De alternativ som prövats för ner denna andel till mellan . Storstadsalternativen innebär andelar mellan . Det ovägda genomsnittet ger andelar mellan . Regionalternativen ger andelar mellan . En för- till variationen är att det mått på skälig levnadsnivå som an- vänds, vad gäller boendekostnader är enhetligt över hela landet. Av tabellen framgår även att andelen återbetalningsskyldiga under skälig levnadsnivå har en svagt fallande tendens med fallande uttagsprocent. Tabellen visar också att andelen är störst vid hänsynstagande till sambo med antagande om stora stordriftsfördelar. Andelen är lägst vid enhetligt grundavdrag med hänsyn tagen till barn. Tabell 7 Procentandel bidragsskyldiga hushåll bland samtliga bidragsskyldiga hushåll i systemet som förs under skälig levnadsnivå som ett resultat av återbetalningen av underhållsstödet Av tabellen framgår att av de bidragsskyldiga hushållen förs under skälig levnadsnivå enligt nuvarande regler. De alternativa regler som prövas för ner denna andel till mellan . Samtliga boendekostnadsalternativ (storstad, ovägt, regionin- delat) ger andelar på mellan . Av tabellen framgår även att andelen är mycket stabil men med en fallande tendens med fallande uttagsprocent. Tabellen visar också att vid enhetligt grundavdrag med hänsyn tagen till barn förekommer det inte att man förs under skälig lev- nadsnivå som ett resultat av återbetalningen av underhållsstödet. Störst andel, , blir resultatet vid hänsynstagande till sambo med antagande om stora stordriftsfördelar. Tabell 8 Procentandel bidragsskyldiga hushåll bland samtliga bidragsskyldiga hushåll i systemet som inte är återbetalningsskyldiga och som har en inkomst över skälig levnadsnivå Av tabellen framgår att med nuvarande regler är andelen över skälig levnadsnivå som inte är återbetalningsskyldiga . En knapp tredjedel av samtliga bidragsskyldiga i systemet har alltså, sedda på hushållsnivå, medel som överstiger skälig levnadsnivå, men är enligt reglerna ändå inte betalningsskyldiga i systemet. Man bör dock hålla i minnet att det är hushållets inkomster som ana- lyseras. Det kan vara en eventuell partners inkomst som ger denna effekt. De alternativa regler som prövats här höjer andelen som inte är återbetalningsskyldiga trots att de ligger över skälig levnadsnivå till mellan . Av tabellen framgår också att storstadsalternativen leder till an- delar mellan . De ovägda alternativen leder till andelar mellan . Regionalternativen leder till an- delar mellan . Av tabellen framgår även att andelarna ökar med fallande uttags- procent. Tabellen visar också att alternativen med hänsynstagande till sambo med antagande om stora stordriftsfördelar ger de lägsta an- delarna. Enhetligt grundavdrag med hänsyn till barn ger de högsta andelarna. SOU 2003:42 Bilaga 7 Tabell 9 Procentandel bidragsskyldiga hushåll som får utbyte av en löneökning på 60 respektive löneökning Av tabellen framgår att vid en löneökning på är andelen med mindre än 20 procents utbyte . Vid de alternativ som prövats förändras motsvarande andelar till mellan . Av tabellen framgår att vid en löneökning på är andelen med mindre än 20 procents utbyte . Vid de alternativ som prövats förändras motsvarande andelar till mellan . Av tabellen framgår också att löneökningen på vid storstadsalternativet leder till andelar på mellan . Det ovägda genomsnittet leder till andelar på mellan . Regionalternativen leder till andelar mellan . Av tabellen framgår också att löneökningen på vid storstadsalternativen leder till andelar på mellan . Det ovägda genomsnittet leder till andelar på mellan . Regionalternativen leder till andelar mellan . Av tabellen framgår även att vid löneökningen med leder fallande avgiftsprocent till fallande andel med lågt ut- byte. Detta gäller även vid löneökningen på . Statsfinansiellt neutrala alternativa regler I det följande redovisas några beräkningar som syftar till att stilise- rat åskådliggöra hur de bidragsskyldiga påverkas av olika alternativa regler. Jag har därför i det följande valt regler som samtliga innebär att statens nuvarande kostnader förblir oförändrade. Jag har också valt att utgå ifrån enhetliga grundavdrag, alltså grundavdrag som gäller för alla bidragsskyldiga i systemet oavsett familjeförhållan- den. Jag har också varierat uttagsprocenten, dvs. den andel av över- skottet som utgör återbetalningsbeloppet. I tabell 10 nedan redovisas de alternativ som prövats. Tabell 10 Grundavdrag och procentsats I tabell 11 nedan redovisas resultaten av dessa beräkningar enligt de mått som använts i den tidigare redovisningen, utom kostnads- måttet (se sidan 3). Mått 3 är här modifierat i så måtto att basen för procentandelen utgörs av de bidragsskyldiga som befinner sig under skälig levnadsnivå. Det innebär att procentandelen anger hur stor andel med mycket låga inkomster som blir återbetalnings- skyldiga. Mått 6 begränsas här till att belysa en inkomstökning på . Resultaten enligt mått 4 och 6 är särskilt intressanta. Mått 4 anger ju den andel av samtliga bidragsskyldiga som faller under skälig levnadsnivå som ett resultat av att de betalar avgift. Denna andel faller med ökat grundavdrag. Men även vid ett så högt grundavdrag som 130 000 är andelen . Om vi betraktar som den övre avgiftsgränsen, kan vi konstatera att det inte är möjligt, givet de förenklade förutsättningar vi ställt upp här, att finna kombinationer som sänker andelen till noll. Mått 6 anger här den andel av samtliga bidragsskyldiga som får ett negativt utbyte vid en inkomstökning på . Vid låga grundavdrag är denna andel högre än vid högre grund- avdrag. Detta blir alltså resultatet trots de högre uttagsprocenten. Slutsatsen bör alltså bli att ett högre grundavdrag, trots den högre uttagsprocent den för med sig, leder till en sänkt andel med negativt utbyte. De alternativ som prövats, exklusive de sista som har satts i relation till nuvarande regler, leder alla till högre kostnader, i meningen att intäkterna minskar. De leder till att färre hushåll med inkomster under skälig levnadsnivå är återbetalningsskyldiga i systemet. De leder också till att färre bidragsskyldiga i hushåll som har inkomster över skälig levnadsnivå blir återbetalningsskyldiga. Slutligen leder de till något högre marginaleffekter i meningen att andelen med dåligt utbyte av inkomstökningar ökar.