sou · GRB390d1 · 2004-01-01 00:00:00 — 1944 lanserades Aminosol av företaget – en cocktail av proteiner som kunde ges via dropp. 1962 kom fettemulsionen Intralipid. Tusentals patienter har fått del av framsteget. Vilka slutsatser kan man dra av detta exempel? är inget vanligt företag. Det är en kunskapsmotor av sällan skådat slag. Förutom ett pärlband av innovativa produkter har företagets forskning kastat nytt ljus över många vetenskapsområden. fick fler amerikanska patent godkända än något annat företag och IBMs forskningsenhet i har fått två för forskning runt supraledning och sveptunnelmikroskop. Företaget har också utvecklat en rad hjälpmedel för att stödja innovativa processer. De använder dessa hjälpmedel själva och erbjuder dem till sina kunder. På har intranätet blivit en virtuell och dynamisk arbetsplats, en entré till Under ytan - konkreta fall nya arenor för dialog och idéutveckling. Inspirerande idémöten på intranätet med tusentals deltagare, på kallade , kan närmast liknas vid en enorm chat. Det handlar om interaktivt idéutbyte kring väl definierade teman, och under ledning av erfarna diskussionsledare. Har kommuner och landsting något att lära av ? Vilka typer av system skulle kunna stödja förnyelseprocesserna i kommuner och landsting? Medan det investeras mångmiljonbelopp för att utveckla arbetsmiljön för exempelvis piloter kan man fråga sig hur mycket man satsat på barnens miljö. har under arbetat med Knowledge Concept. De har satsat mycket energi på att sätta sig in i ämnet lärandets miljö och kreativitet. Utöver bord, stolar och förvaring vill de bygga kunskap kring hur arbetet fungerar i lärandets miljö. Det handlar om arbetsmiljö, arbetsmetodik, arbets- pedagogik, struktur & funktion, IT samt lärandets resursanvänd- ning. Är satsning på lärandets arbetsmiljö en väg för att stimulera, motivera och entusiasmera människor att utvecklas för framtiden? Ska vi acceptera en ergonomiskt och funktionellt kravlös arbetsmiljö för lärandet i skolan, medan vi har stora krav på ergonomi och funktion inom många andra områden i samhället? Hur kan den offentliga sektorn, universitet och företag samverka kring dessa frågor? Benetton är världsledande på innovativ marknadskommunikation inom sin bransch. Hur lyckas de bli så framgångsrika? Till att börja med har de inrättat ett eget universitet, Fabrica, där studenter från hela världen och med olika kompetenser blandas. Dit bjuds gästföreläsare både från näringslivet och universitetsvärlden. Vidare samarbetar de med en rad aktörer. lanserade de en kampanj tillsammans med FN. Vad betyder sådan samverkan och sådana kunskapsinvesteringar för företag? Vad skulle det kunna innebära för kommuner och landsting? Under ytan - konkreta fall 4.6.15BBC Walking with dinosaurs BBC initierade projektet dinosaurus. Målet var att rekonstruera dinosaurier i sin rätta miljö. Utifrån vetenskapliga fakta från ledande forskare skapades först lerskulpturer. Dessa skannades in. Därefter kunde man experimentera med kropparnas rörelser. Paleontologen berättade: När jag gjorde en datormodell av Diplodocus överraskades jag av att halsen går rakt upp från skuldran. Den kunde inte alls höjas så svanlikt som vi föreställt oss. Slutsatsen var att Diplodocus betade av låg växtlighet och gick fram som en dammsugare. ledde alltså till skrotandet av den vetenskapliga teorin att Diplodocus åt från träd. Vilka incitament har forskare på universitet att samverka med andra än forskare? Visst kan samverkan leda till stärkt finansiering, men är alla forskare medvetna om att samverkan också kan stärka själva forskningen? Mässor är en klassisk arena för spridning av kunskaper och innovativa idéer. Efter att det s.k. engreppsaggregatet premiär- visades på dröjde det inte länge förrän flera andra tillverkare hade snappat upp den nya tekniken. Mässor är kanske en av världens viktigaste källor till innovativa idéer. Och mässor finns inom i princip alla områden. Hur många kommuner och landsting använder mässor på ett systematiskt sätt för att få in nya idéer och kunskaper? var ett synnerligen framgångsrikt projekt, som lyfte till skyarna . Bakom framgången fanns ett intimt samspel mellan dåvarande , och forskare vid universitet. Vi ser att tre parter var inblandade: företag, offentlig sektor och akademin. Är denna konstellation den mest framgångs- rika också för framtidens innovativa processer? Har den offentliga sektorn samma kraft att erbjuda som ? Om inte, borde vi stärka denna kraft? Under ytan - konkreta fall Före befann sig i bottenskikt när det gäller boendestandard. gjordes dock en kraftfull satsning på boendemiljö, det s.k. miljon- programmet. Utifrån vetenskapliga metoder och teorier, inklusive noggranna studier av beteende, utformades standardiserade lösningar och boendemiljöer som gjorde till ett mönster- exempel för andra länder. Om man tänker sig tillbaka till den tid när det begav sig blir man imponerad. För det stora flertalet var det fantastiskt att få rinnande vatten, kylskåp, automatisk spis och sopnedkast från dörren. Att satsa på en miljon nya moderna bostäder i ett litet land som måste sägas ha varit en prestation även om planeringsdebatten inte precis saknar exempel på ifrågasättanden. Det var dock ett exempel på statlig handlingskraft av stora mått. Hur bygger vi vidare på folkhemmet? Vad är nästa steg? Magsår är ett gissel i det moderna samhället. opererades allvarliga fall. Det kostade mycket. Men under ledning av på forskades fram en alternativ behandling: Losec. Nyckeln var briljanta forskare som tänkte annorlunda i kombination med en ledare som kunde rekrytera rätt och stimulera medarbetarna. En mycket viktig faktor var Östholms strävan att tillsätta avdelningschefer med stora ledarskapsförmågor. Siktet var inställt på kvalitativa mål, snarare än ekonomiska. Losec används i över 100 länder och har sålts för . Den innovativa processen har betytt mycket genom att minska lidande och stärka såväl Astras ekonomi som samhällsekonomin. Men det tog , krävde 150 forskare och projektet var nedläggningshotat fem gånger. , som låg bakom innovationen, offrade sin familj för åtskilliga och nätters jobb. kom till 1954. Vi sålde för , vilket motsvarar 60 miljoner i dagens penningvärde (p.g.a. att den svenska kronan sjunkigt så mycket). satte och andra igång en rad innovativa processer. Från början hade Östholm 3 medarbetare, men när han slutade var de 350. Under ytan - konkreta fall sålde de Hässlerelaterade produkterna för (inte miljoner!). Värdet från de innovativa aktiviteterna vid Hässle – jämte annat som krävdes i form av t.ex. marknadsföring – hade sålunda ökat 1000 gånger och då har man räknat bort inflationen. Vad betyder ledarskapet för att lyckas med innovativa processer? Satsar för lite på innovativ forskning ? Belönar vi personer som gör extraordinära insatser? Det har kallats världens största vetenskapliga prestation, lösningen på DNA-molekylens gåta. Varför lyckades just och ? Ett skäl är att de var olika. var biolog och fysiker. Innovativa framsteg sker ofta när olika perspektiv och vetenskaper får smälta samman. Hur bra är vi på att korsbefrukta personer med olika kompetens och bakgrund? Borde vi ha fler arenor där personer med olika perspektiv strålar samman? Den gymnasiala läkarsekreterarutbildningen i lades ner i och med vårterminen slut . Genom detta uppmärksammades bristen på utbildning, särskilt av läkarsekreterare anställda vid dåvarande i . I samverkan med dåvarande högskolan startade en process som ledde fram till en för unik utbildning: Medicinsk sekreterarutbildning. Flera eldsjälar både vid det tillblivande och det tillblivande såg till att den innovativa processen genom- fördes. Utbildningen ledde till att akademiskt utbildade läkarsekre- terare började etableras som en yrkesroll inom vårdens område. En effekt är att det så sakta växer fram en annan kunskapsnivå och status i ett yrke – eller mer exakt, det växer fram en ny typ av yrke. En positiv konsekvens är att t.ex. läkare kan avlastas med kvalificerade arbetsuppgifter inom det administrativa området, för att i stället använda sin tid för medicinska arbetsuppgifter i patientkontakt och forskning. Således blir det en mer effektiv och mindre kostsam vård. Hemligheten bakom framgången var att driv- kraften till den nya utbildningen kom från två håll. Är det så här framtidens utbildningar kommer att skapas? Under ytan - konkreta fall Den idérikedom och skaparkraft som sprudlat i spåren av böcker om tempelriddaren är enorm. Under temat I Arns fotspår har det vuxit fram en kunskaps- och kultursatsning av stora mått och den inkluderar en stor mängd människor, verksamheter och affärsidéer. Motorn i allt detta har varit på i . Hon skapade projektet I Arns fotspår och lyckades få till en samarbetsmiljö där alla olika aktörer stöttade varandra. Aktörerna finns inom näringslivet, kommunsektorn, kyrkan. När man t.ex. går in på hemsidan till industriminnet bruk får man tipset om att gå vidare till hemsidan på och vice versa. Resultatet av det projektet är strålande. En resehandling, en påkostad broschyr, en kortfilm, teater, musik och ny mat och dryck har utvecklats. Vad kan vi lära av detta fall? Då och då uppstår nya möjligheter för företag, verksamheter, platser och hela regioner. Dock är det inte självklart att nappa på dessa möjligheter. I denna fallstudie framgick tydligt hur vissa näringsidkare kunde konsten att nappa. Genom en rad åtgärder såg de till att koppla sina tjänster till den av Guilljou påhittade . Flera av näringsidkarna utvecklade också nya produkter och tjänster och några exempel finns på att helt nya företag uppstod i flodvägen efter Arnmyten. Andra insåg inte affärsmöjligheten förrän efter att två turistsäsonger hade passerat! Samarbete är en nyckel för framgång. Genom samarbete kan flera små företag få en gemensam slagkraft som t.ex. medger finansiering av mer omfattande marknadsföring. Just i detta fall handlade det främst om turism. Fallet visade att samarbetet ofta behöver en koordinerande motor. Här var den motor som gjorde satsningen så lyckad. Rent teoretiskt är lärdomen att det man minst anar kan skapa uppsving för regioner, kommuner, företag och museer. I detta fall var bokprojekt denna viktiga faktor X. En annan teoretisk reflektion är att företagande i den moderna världen inte bara handlar vare sig om företag eller om vad en viss juridisk aktör gör. Vi ser snarare mönster i form av sammansvetsade konstellationer med gemensamma mål och visioner.