sou · GRB3130d1 · 2004-01-01 00:00:00 — En arbetsgrupp inom har haft till uppgift att ana- lysera vilka faktorer som påverkar barnafödandet. Den framhåller betydelsen av att unga vill ha ett stabilt jobb med säker inkomst innan de skaffar barn. Resultaten framgår av betänkandet Barna- födandet i fokus – från befolkningspolitik till ett barnvänligt sam- hälle (Ds 2001:57). Att först skaffa jobb och sedan barn och familj är, enligt arbetsgruppen, ett genomgående tema i flera studier som har genomförts och tidigare. Utredningens enkät till studerande bekräftar den bild som beskrivs. I enkäten ställdes frågor om hur studiesituationen påver- kat inställningen till att skaffa barn. En knapp fjärdedel uppger att de valt att vänta med att skaffa barn till dess att de avslutat sina studier. Den vanligaste uppgivna orsaken är den ekonomiska situa- tionen . Ett annat vanligt skäl är att den stude- rande först vill skaffa sig ett stabilt jobb som ger en säker inkomst. Även alternativen att studierna tar mycket tid och är svåra att för- ena med föräldraansvar samt att de sociala trygghetssystemen inte är anpassade till studerande med barn får relativt höga svarsandelar. Utredningens bedömning: Den ekonomiska situationen mellan olika studerande skiljer sig åt. De flesta studerande klarar trots knappa marginaler sin ekonomi . Många stär- ker sin ekonomi genom att förvärvsarbeta vid sidan av studierna. Vissa studerande, t.ex. personer med föräldraansvar, kan dock ha en ansträngd ekonomi. Detta gäller framför allt under studieuppehåll. Bostadsutgifternas andel av de studeran- des totala utgifter har successivt ökat. Studerande med studiemedel kan i vissa fall ha en svag eko- nomi. Studiemedlens belopp är kopplade till prisbasbeloppet. Det vore intressant att pröva om studiemedlen kunde värdesäk- ras på ett annat sätt än vad som gäller . Studerandegruppens sammansättning har successivt förändrats och breddats med bl.a. avseende på ålder och livssituation. Eftersom gruppen är mycket heterogen skiftar behoven. Även när det gäller studiefinansiering finns det skillnader mellan olika individer. Det går följaktligen inte att ge en entydig bild över den ekonomiska situationen för studerande. Det är inte heller enkelt att tydligt ange i vilka avseenden situationen för studerandegruppen skiljer sig från övriga grupper i samhället. All utbildning i det offentliga skolväsendet och vid universiteten och högskolor i är avgiftsfri för studerande. Flertalet stude- rande kan finansiera sina studier med studiemedel. Dessa förhållan- den är viktiga utgångspunkter vid bedömningen av studieekono- min. Även om utbildningsavgifter normalt inte förekommer är stu- dierna naturligtvis förknippade med andra kostnader för de stude- rande. Studietiden skiljer sig i längd, men är begränsad för alla. Av tabell 4.1. framgår hur många personer med studiestöd som studerar på olika nivåer. Vuxna studerande med olika studiestöd (2002) * Dessa stöd fasades ut och har helt upphört . Ett nytt stöd, rekryteringsbidrag vid vuxenstudier, har införts fr.o.m. . Kommentar: Antalet stödtagare redovisade för olika utbildningsnivåer är nettoräknade eftersom en person kan ha läst på flera nivåer . De allra flesta, nio av tio, av studiemedelstagarna bedriver heltids- studier. Av de som får studiemedel är kvinnor, vilket kan förklaras av att det totalt sett är fler kvinnor än män som stu- derar. Andelen studerande som har studiestöd varierar mycket mellan olika utbildningsnivåer. Värt att notera är att mindre än hälften av de studerande i komvux finansierar sina studier med hjälp av stu- diestöd; majoriteten finner någon annan form av studiefinansiering. Det är vanligt att vuxenstuderande bedriver studierna på deltid. Bland de högskolestuderande är det däremot mer vanligt att stu- dierna finansieras med studiemedel; tre av fyra erhåller studie- medel. Ungefär hälften av alla studerande kombinerar studier och arbete. Det visar den registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken . Uppgifterna avser arbete under den faktiska studietiden. Det krävs dock inte särskilt mycket förvärvsarbete för att en person skall räknas som sysselsatt; en arbetad timme under den aktuella månaden räcker. Studiemedlen inkomstprövas, dvs. rätten till stöd är beroende av den studerandes inkomst. Stödet reduceras av den inkomst som överstiger det s.k. fribeloppet. uppgår fribeloppet till vid heltidsstudier. Tabell 4.2. visar att det, med tanke på det totala antalet studiemedelsmottagare, är för- hållandevis få personer som får minskat studiemedel med anledning av att deras inkomster är för höga. Tabellen utgår dock endast från de inkomstuppgifter som studerande lämnat i samband med ansö- kan om studiemedel. Den efterkontroll som därefter görs ingår inte i redovisningen. Studerande som får minskat studiemedel på grund av för hög inkomst Kommentar: I tabellen korrigeras för de fall där en person studerat på flera nivåer under en termin. Uppgifterna är även nettoräknade när det gäller studietakten. Det finns studerandegrupper som kan finansiera sina studier på annat sätt än via studiemedel, t.ex. doktorander. Utredningen åter- kommer i kapitel 9 till dessa studerande. 4.2Exempel på studiemedelstagares ekonomi I det följande redovisas ekonomin för studiemedelstagare utifrån olika typfall. har följt ekono- min för studerande. Beräkningar från visar hur ekonomin kan se ut för olika studerandehushåll beroende på familjesituation. Exemplen avser högskolestuderande med studie- medel . Med tanke på de stora skillnader som finns mellan olika studerande kan dessa typhushåll emellertid inte sägas vara representativa för hela den studerandegrupp som utredningen har att analysera. För de som förvärvsarbetar eller studerar med bibehållen ersättning från trygghetssystemen, t.ex. aktivitetsstöd, är de ekonomiska förutsättningarna annorlunda. I tabell 4.3. visas hur mycket pengar de olika studerandehushål- len har kvar till övrig konsumtion när nödvändiga utgifter är betalda. Bostadsbidrag och barnomsorgsavgift är beräknade från två månaders arbete med en lön på . Däremot antas ingen i hushållen arbeta . I exemplen förutsätts den studerande äta lunch på kårens restaurang och övriga måltider hemma. Exemplen bygger på ganska låga bostadskostnader. bostads- situation och ekonomiska förhållande visar t.ex. att bostadskostnaderna ofta kan vara högre än i de här redovisade typ- fallen. Det gäller särskilt ensamstående med barn. Det bör påpekas att kostnaderna varierar mycket beroende på bl.a. boendeform och bostadsort. Bostadsutgifternas andel av de totala utgifterna har successivt ökat i de studerandehushåll som Förenings- redovisar. För unga studerande som bor hemma hos sina föräldrar är bostadskostnaden lägre än vad som antas i exemp- len. Även andra levnadsomkostnader varierar beroende på den stu- derandes ålder och livssituation. Dessutom kan utgifterna för stu- diematerial skilja sig åt. Högskolestuderandes ekonomi utifrån olika familje- situationer (2003, kronor) Hygien, hälsa sport *Ersättning antas utgå enligt grundnivån, som uppgår till per dag . **Exemplen för ensamstående utgår från matkostnaden för kvinnor. Kostnaden för män är något högre. Studerandehushållen i tabellen har knappa ekonomiska marginaler. De flesta har dock, även om det rör sig om små belopp, kvar medel till övrig konsumtion när nödvändiga utgifter är betalade. Undan- taget är ensamstående studerande som får barn . Även studerandepar i motsvarande situation har ett kärvt ekono- miskt läge. En liten förbättring sker dock . Grundnivån i föräldrapenningen höjs då . Situationen för barnfamiljer varierar beroende på antal barn. De ökade bostadskostnaderna är en viktig förklaring till att vissa studerande har knappa ekonomiska marginaler. Viss kritik har också riktats mot nivåerna i studiemedelssystemet. Studiemedlen är knutna till prisbasbeloppet. Utredningen har uppmärk- sammat att det, enligt proposition 2003/04:5 Reformerade regler om värdesäkring av skadeståndslivräntor, pågår dis- kussioner att standardsäkra t.ex. skadeståndslivräntor. övervägs även vilken indexeringsmetod som skall användas för sjuk- och aktivitetsersättning. har vissa pensionsförmåner kopplats till ett nytt inkomstindex i syfte att åstadkomma en följsamhet till den ekonomiska utveck- lingen i samhället och en standardanpassning. De redovisade typfallen utgår från den ekonomiska situationen under den faktiska studietiden. Undervisningen är dock normalt sett förlagd under tio av årets oavsett utbildning eller utbildningsnivå. Det innebär att de flesta studerande har ett eller flera längre studieuppehåll . Det är avgörande för eko- nomin att man finner andra sätt att försörja sig på. Utredningen har blivit uppmärksammad på att situationen i sam- band med studieuppehåll och ferier upplevs som den ekonomiskt mest bekymmersamma under den samlade studietiden. I kapitel 8 analyserar utredningen om det finns förutsättningar att underlätta den ekonomiska situationen för studerande som är familjeförsörjare. 4.3Studerandes genomsnittliga ekonomiska standard Utredningen redovisar i det följande beräkningar som tar sikte på studerandes genomsnittliga ekonomiska standard, dvs. de faktiska disponibla inkomster som studerande har. I dessa fall är hela hus- hållets ekonomi av betydelse. Även försörjningsbörda beaktas. För att beräkna den genomsnittliga ekonomiska standarden har uppgifter från urvalsundersökningen om Hushållens ekonomi (HEK) använts. Alla studerande, oavsett studiefinansiering, ingår i urvalet. Även deltidsstuderande räknas med. De studerande som förvärvsarbetar på heltid är dock undantagna. Beräk- ningarna utgår från hushållens inkomster från arbete, kapital och transfereringar. Erhållet studiemedel, även lånedelen, räknas med. För att beräkna den disponibla inkomsten dras bl.a. skatt och åter- betalning av studiemedel. Inkomsterna justeras efter försörjnings- börda. På så sätt kan familjer med olika sammansättning jämföras. Den justerade disponibla inkomsten påförs sedan de olika perso- nerna i hushållet. Redovisningen sker på individnivå. Uppgifterna är och utgår från undersökningens standarddefinitioner (Inkomstfördelningsundersökningen 2001 HE 21 ). Beräkningarna har utförts av . Tabell 4.4. indikerar att på en mycket övergripande nivå är den ekonomiska situationen bättre för icke studerande än för stude- rande. Det finns dock givetvis skillnader inom respektive grupp, varför inte alltför långtgående slutsatser bör dras. Det bör betonas att beräkningarna utgår från hela hushållet. Det har således bety- delse vilka övriga inkomster som finns i hushållet och hur många familjemedlemmar som ingår i hushållet. Disponibel inkomst* för studerande respektive icke studerande (2001, kronor) 19–30 år 31–50 år * justerad för försörjningsbörda Källa: Beräknat på grundval av uppgifter från HEK 2001 I studerandegruppen har kvinnor en något bättre ekonomisk situa- tion än männen. Bland icke studerande är situationen den omvända; i denna grupp är det männen som har de genomsnittligt högre inkomsterna. Barnfamiljer har i genomsnitt en sämre ekonomisk situation än hushåll utan barn. Bland barnfamiljerna är det ensamföräldrarna som ofta har de lägsta inkomsterna. Även flerbarnsfamiljer kan ha en ansträngd ekonomi. Tabell 4.5. visar att de disponibla resurserna ofta är mer knappa för de föräldrar som studerar. Skillnaden i eko- nomisk standard mellan studerande och icke studerande är dock inte lika stor bland barnfamiljer som för övriga. De ekonomiska familjestöden har betydelse i detta sammanhang. Även inom stude- randegruppen har ensamstående föräldrar den svagaste ekonomin; inkomsterna är i genomsnitt mellan 20 000–lägre än för sammanboende i motsvarande situation. Disponibel inkomst* för studerande och icke stude- rande med barn (2001, kronor) 19–30 år 31–50 år 2 eller flera barn Icke studerande med barn 2 barn eller flera * justerad för försörjningsbörda Källa: Beräknat på grundval av uppgifter från HEK 2001 I tabell 4.6. görs en jämförelse inom studerandegruppen mellan de som har barn och de som inte har barn. I åldersgruppen 19–är den ekonomiska situationen enligt beräkningarna något bättre för studerande som har barn än för studerande som inte har barn. Det rör sig dock om mycket små skillnader. I den något äldre studeran- degruppen 31–är förhållandet det omvända. I denna grupp har personer utan barn den gynnsammaste situationen. Skillnaden är i detta fall relativt tydlig. För båda ålderskategorierna gäller att de disponibla resurserna är lägre för studerande som har flera barn. Disponibel inkomst* för studerande med och utan barn (2001, kronor) 19–30 år 31–50 år * justerad för försörjningsbörda Källa: Beräknat på grundval av uppgifter från HEK 2001 Värt att notera är att inom studerandegruppen har föräldrar inom ålderskategorin 31–i genomsnitt en sämre ekonomisk situa- tion än de yngre föräldrarna. Socialbidraget är det yttersta ekonomiska skyddsnätet i samhäl- let. Huvudprincipen är att studerande inte har rätt till socialbidrag , eftersom de förväntas få sin försörjning tryggad på annat sätt. Regelverket medger dock att en person som studerar, efter individuell behovsbedömning, kan beviljas socialbidrag om behovet inte kan tillgodoses på annat sätt. I kapitel 6 återkommer utredningen med en närmare redovisning för regelverket kring socialbidraget. av samtliga studerade med studiemedel fick socialbidrag , vilket mot- svarar 20 000–30 000 studerande. Tabell 4.7. visar andel studerande som ingår i hushåll som fick socialbidrag. Vid bedömningen av behovet av socialbidrag beaktas hela hushållets ekonomi. Andel studerande med studiemedel som ingår i hushåll som erhöll socialbidrag (2001, procent) Socialbidrag i minst tre Ensamstående (flera vuxna) Samboende (flera vuxna) Ensamstående (flera vuxna) Samboende (flera vuxna) Kommentar: I kategorin flera vuxna ryms olika konstellationer. Det kan exempelvis röra sig om studerande som bor hemma hos sina föräldrar eller om studerande som har vuxna barn boende hos sig. Källa: Beräknat på grundval av uppgifter från HEK 2001 Av tabellen framgår att socialbidrag är vanligare hos studerande som har barn. Allra vanligast är det bland de ensamstående föräld- rarna; fick socialbidrag . De ekonomiska bekymmerna är ibland av mer tillfällig karaktär. Det kan t.ex. handla om svårigheter att finna försörjning under som- marmånaderna då den studerande, på grund av undervisningens uppläggning, ofta får ett studieuppehåll. För en del är dock problemen mer långvariga. av de studerande ensamföräldrarna fick socialbidrag . Det rör sig om ett par tusen personer. Den ekonomiska situationen mellan olika studerande skiljer sig åt. De flesta studerande klarar trots knappa marginaler sin ekonomi . Många stärker sin ekonomi genom att förvärvs- arbeta vid sidan av studierna. Studerande med föräldraansvar, spe- ciellt ensamstående, kan dock ha en ansträngd ekonomi. av de studerande ensamföräldrarna får social- bidrag . Det förekommer även att studerande utan barn har en kärv ekonomisk situation. Bekymren gäller fram- för allt under studieuppehållen. Det är avgörande för ekonomin att den studerande finner andra sätt att försörja sig på. Bostadsutgifternas andel av de totala utgifterna har successivt ökat för studerande. De ökade bostadskostnaderna är en viktig förklaring till att vissa studerande har knappa marginaler. Det finns studerande med studiemedel som har en svag eko- nomi. Studiemedlens belopp är kopplade till prisbasbeloppet. Utredningen har uppmärksammat att det pågår diskussioner om alternativa möjligheter att värdesäkra skilda ekonomiska system som, utöver kompensation för penningvärdets fall, även kompen- serar för inkomstutvecklingen. Det vore enligt utredningen intres- sant att pröva om även studiemedlen kunde värdesäkras på ett annat sätt än vad som gäller . Utredningens bedömning: Dagens system för studiefinansie- ring är väl utvecklat och rymmer väldigt många studerande. Det nya studiemedelssystemet är flexibelt och har bidragit till att stärka ekonomin för dem som studerar med statligt finansierade studiemedel. Vissa gränser i systemet, t.ex. om längsta tid och övre ålder för rätt till stöd, kan hindra studieplanen för vissa studerande. Även inkomstgränsen i tilläggslånen kan vålla bekymmer. Gränsdragningen mellan studiemedelssystemet och andra trygghetssystem behöver förtydligas eller förändras i vissa avseenden. Bestämmelserna kring samordningen mellan de olika systemen, dvs. vilka ersättningar som kan uppbäras , är varken enkla eller konsekventa och kan därför behöva förtydli- gas. Regelverken kring inkomstbegreppet, dvs. vilka ersättningar som skall beaktas vid beräkningen av en förmån, är inte enhet- liga. En översyn av inkomstbegreppet är därför motiverad. 5.1Studiestödet – en del av utbildningspolitiken Det statliga studiestödssystemet utgör en central del av utbild- ningspolitiken och skall medverka till att förverkliga målen för detta område. Syftet med studiestödet är att det skall verka rekryte- rande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildningen utan att personer begränsas av sina ekonomiska resurser eller av funk- tionshinder. Stödet skall vidare ha en utjämnande verkan mellan individer och grupper i befolkningen och på så sätt bidra till ökad social rättvisa. Studiestöden administreras i huvudsak av Centrala studiestöds- nämnden (CSN). 5.2Studiestödets framväxt och utveckling Alla som blev antagna till eftergymnasial utbildning fick då rätt till studiemedel oberoende av föräldrarnas ekonomiska situation. Stöd lämnades i form av bidrag och lån till ett belopp som möjliggjorde heltidsstudier. Utvecklingen inom utbildningsområdet, främst utbyggnaden av vuxenutbildningen och det vidgade tillträdet till högskoleutbild- ning, ledde till en kraftig ökning av äldre studerande och krav på ökade studiefinansieringsmöjligheter. En omfattande förändring skedde genom vuxenutbildningsreformen. Insatserna omfattade bl.a. särskilda rekryteringsåtgärder på arbets- platser, rätt till ledighet från arbetet för studier samt studiefinansie- ring genom det särskilda vuxenstudiestödet (svux) och korttids- stödet. infördes även ett särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa). De särskilda vuxenstudiestöden innehöll vissa krav på ålder och förvärvsarbete och var kopplade till ersättnings- nivåerna i arbetslöshetsförsäkringen. Inom ramen för det femåriga infördes även ett nytt vuxenstudiestöd, särskilt utbildningsbidrag (ubs) som motsvarade ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen. Splittringen på olika former av studiestöd orsakade komplexitet. De ekonomiska villkoren kunde variera för vuxna studerande som gick i samma utbildning även när utbildningsbakgrund och andra förhållanden var ganska lika. Ett nytt och sammanhållet studie- medelssystem, som ersatte de äldre stödformerna studiemedel, svux och svuxa, trädde i kraft . Studiestödsområdet omfattar ett antal olika stödformer där studiemedelssystemet intar en huvudroll. Studiehjälp lämnas enligt studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) för studier i gymnasieskolan eller annan gymnasial utbildning till och med vårterminen det år den studerande fyller . Studiemedel lämnas enligt studiestödslagen och studiestöds- förordningen till studerande på eftergymnasial nivå och till vuxen- studerande på grundskole- och gymnasienivå. Studiestödssystemet kompletteras av andra stödformer som riktar sig till särskilda grup- Rekryteringsbidrag är ett särskilt bidrag som enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande kan lämnas under högst vid studier på grundskole- eller gymnasienivå. Ytterligare bestämmelser om bidraget finns i förordningen (2002:744) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Korttids- stöd kan enligt förordningen (2001:362) om bidrag vid korttids- studier lämnas vid studier av mindre omfattning och för studier om eget eller närståendes funktionshinder. Utredningen fokuserar sin analys på studiemedelssystemet. Stu- diehjälpen behandlas inte av denna utredning. Andra stödformer nämns i det följande bara i det fall utredningen finner särskild anledning. 5.3.2Grunderna i det nya studiemedelssystemet Det nya studiemedelssystemet är ett samlat stöd som omfattar stu- derande på högskole- och annan eftergymnasial nivå samt vuxna studerande på grundskole- och gymnasienivå. Stödet syftar till att ge den studerande själv en rimlig levnadsnivå . Systemet är generellt till sin karaktär, vilket innebär att alla som uppfyller vissa grundläggande villkor har rätt till stödet. Grundbelopp i bidrag och lån Studiemedel består av lån och bidrag. Den studerande kan välja att söka enbart bidragsdelen eller både lån och bidrag. Ordinarie studiemedel – summan av bidrag och lån – är lika för alla. Bidraget är obeskattat. Totalbeloppet är av pris- basbeloppet, dvs. För en studiemånad uppgår beloppet till ca vid heltidsstudier. Det finns två bidragsnivåer: en generell nivå och en högre nivå. Det generella bidraget lämnas till alla som är berättigade till stu- diemedel. Bidraget uppgår till av totalbeloppet dvs. vid heltidsstudier prisnivå. Studie- medelsreformen innebar en bidragshöjning med nästan per studiemånad vid heltidsstudier. Det högre bidraget, som lämnas inom en begränsad resursram, kan ges för studier på främst grundskole- och gymnasienivå till studerande som är . Bidragsdelen uppgår till av totalbeloppet, vilket motsvarar vid heltidsstudier. Den högre bidragsnivån motsvarar i princip det högsta möjliga bidraget i de äldre vuxenstudiestöden svux och svuxa. Maximala studiemedel vid heltidsstudier i kronor Studerande som är 25 och äldre har möjlighet att, under vissa förut- sättningar, få ett tilläggslån av prisbasbeloppet , vilket motsvarar . Tilläggslånet kan lämnas till heltidsstuderande under längst (). Den totala studiestödsnivån per studiemånad med tilläggslånet uppgår till (+ ). Tilläggslånet är en av nyheterna i det nya studiemedelssystemet. Vid införandet framhölls att det är viktigt att studiestödet får en god rekryteringseffekt och att beloppsnivån gör det möjligt för personer ur olika samhällsgrupper och med varierande livssituation att börja studera. Det konstaterades att många vuxna studerande har en annan situation än ungdomsstuderade. Totalnivån inklusive tilläggslånet motsvarade ungefär den högsta ersättningsnivån efter skatt i arbetslöshetsersättningen. Enligt studiestödsförordningen (2000:655) krävs det att den stu- derande, under de tolv månaderna närmast före studierna, haft en sammanlagd inkomst av tjänst och näringsverksamhet som uppgått till av prisbasbeloppet. uppgå till om studierna påbörjas . Denna regel skall säkerställa att lånet går till dem som har haft arbetsinkomster. På så sätt skall övergången mellan arbete och studier underlättas. Extra studiemedel eller merkostnadslån är ett kompletterande lån som ges för vissa merkostnader som kan uppstå i samband med studierna. Det kan röra sig om utbildningsavgifter, kostnader för dubbel bosättning och vissa resekostnader. Den som läser en distansutbildning i kan t.ex. få merkostnadslån för över- nattning eller resor mellan hem- och studieorten. Studiemedlet beräknas för som den studerande deltar i utbildningen. Studietiden måste omfatta minst . Stödet kan ges under en viss längsta tid. Denna tid uttrycks i antal veckor vid heltidsstudier. Det maximala antalet veckor varie- rar beroende på vilken nivå man studerar på. Studerande på hög- skolenivå eller annan eftergymnasial nivå kan få studiemedel . Studerande på gymnasial nivå kan få studiemedel och på grundskolenivå . Särskilda regler gäller för studerande som redan har en treårig gymnasieutbildning och för dem som helt saknar grund- skoleutbildning. Det finns inte någon möjlighet att på grund av särskilda skäl lämna studiemedel utöver de fastställda tidsgränserna. En sådan möjlighet till dispens fanns i det tidigare studiemedels- systemet.