sou · GRB33d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en kommitté med parlamentarisk sammansättning med uppdrag att se över och utvärdera reglerna om fastighetsskatt på småhus m.m., förmögenhetsskatt samt arvs- och gåvoskatt. I bemyndigandet ingick också att utse en av ledamöterna att vara ordförande i kommittén samt att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt kommittén. Med stöd av detta bemyndigande förordnades att vara ordförande i kommittén. Övriga ledamöter förordnades . Kommittén har antagit namnet (). Härmed överlämnas delbetänkandet Egendomsskatter Dämpningsregel för fastighetsskatten och sänkt arvsskatt (SOU 2003:3). Till betänkandet fogas reservationer och särskilda yttranden. Förteckning över ledamöter, sakkunniga, experter och sekre- terare som har deltagit i första delen av kommitténs arbete F.d. riksdagsledamoten, () Riksdagsledamoten, () Riksdagsledamoten () Riksdagsledamoten () F.d. riksdagsledamoten, () Riksdagsledamoten () Riksdagsledamoten () Riksdagsledamoten () fr.o.m. 2002-08-27 Regionskattechefen fr.o.m. 2002-08-27 Hases Per fr.o.m. 2002-07-02 Bo Stoltz fr.o.m. 2002-08-19 Språkexperten fr.o.m. 2002-09-04 Skattedirektören fr.o.m. 2002-08-27 Departementssekreteraren fr.o.m. 2002-08-19 Departementssekreteraren fr.o.m. 2002-08-19 fr.o.m. 2002-08-19 Skattedirektören fr.o.m. 2002-08-27 T.f. Kammarrättsassessorn fr.o.m. 2002-08-19 Departementssekreteraren fr.o.m. 2002-08-19 Regeringsrättssekreteraren , huvudsekreterare, fr.o.m. 2002-07-15 Ekonomen fr.o.m. 2002-11-16 fr.o.m. 2002-09-16 Regeringsrättssekreteraren fr.o.m. 2002-09-16 Ekonomen fr.o.m. 2002-11-01 lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig Uppdraget och arbetet ............................................................. Beskattning av efterlevande makes arv.......................... 2.1.2 Familjerättsreformen – arvsrätt för make och 2.1.3 höjningar av grundavdraget .............................. 2.4Tidigare diskussioner kring olika lösningar för 2.5Statsfinansiella effekter av förändringar i beskattningen av arv till efterlevande make och sambo................................. 2.6Exempel på möjliga lättnader i beskattningen av arv till Slopad beskattning av arv till make och sambo ..................... En dämpningsregel för fastighetsskatten ....................... Gällande bestämmelser om fastighetstaxering....................... Småhus på lantbruksenheter........................................ 3.2.5 Förenklad fastighetstaxering i stället för Den statliga fastighetsskatten ................................................. Lagstiftning och överväganden .......................... 3.5.1 Lagen om skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid 1997–taxeringar......................... 3.5.2 Lagen om underlag för fastighetsskatt i vissa fall En dämpningsregel för fastighetsskatten................................ 3.6.1 Behovet av en dämpningsregel ..................................... 3.6.3 Hur skall dämpningsregeln anpassas till reglerna om nedsättning av fastighetsskatt vid Processuella och administrativa frågor ................................... Konsekvenser för de offentliga finanserna m.m.............. Slopad arvsbeskattning för make och sambo.......................... Slopad arvsbeskattning för make och sambo.......................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvs- Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter............................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om Lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt f. (ff.) följande sida (följande sidor) Lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Lagen (1997:324) om begränsning av skatt Lagen (2001:906) om skattereduktion för fastig- Lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt uppdrag är att göra en översyn av reglerna om fastighetsskatt på småhus m.m., förmögenhetsskatt samt arvs- och gåvoskatt. Enligt kommitténs direktiv skall frågan om beskattning av arv till makar behandlas med förtur. En annan fråga som ingår i kommitténs uppdrag är att utarbeta ett förslag som innebär att höjda taxeringsvärden inte skall slå igenom på uttaget av fastighetsskatt (dämpning). Mot bakgrund av de kraftigt höjda taxeringsvärdena på framför allt småhus har kommittén beslutat sig för att även behandla frågan om en dämpningsregel med förtur. Slopad beskattning av arv till make och sambo Enligt gällande rätt beskattas efterlevande make och sambo för vad de erhåller i arv eller testamente från den avlidne maken eller sam- bon. Från den efterlevandes lott görs ett arvsskattefritt grundav- drag om , återstoden arvsbeskattas. Kommittén föreslår att denna arvsbeskattning avskaffas. Ändringen föreslås gälla för dödsfall som inträffar efter juni månads utgång . En dämpningsregel för fastighetsskatten Kommittén föreslår att det införs en regel för att dämpa uttaget av fastighetsskatt vid höjda taxeringsvärden. Förslaget innebär att om taxeringsvärdet på en småhusenhet, en hyreshusenhet (bostads- delen) eller ett småhus med tillhörande tomtmark på en lantbruks- enhet höjs vid en fastighetstaxering, skall höjningen inte omedel- bart slå igenom på uttaget av fastighetsskatt. höjningen fördelas proportionellt mellan de år som återstår fram till nästa fastighetstaxering. Om en särskild fastighetstaxering lett till att en taxeringsenhet eller en del av en taxeringsenhet fått ett lägre värde, skall underlaget för fastighetsskatt för vart och ett av åren fram till nästa allmänna eller förenklade fastighetstaxering beräknas på grundval av det nya värdet, om inte det dämpade värdet som gäller under beskattnings- året är lägre. Dämpningsregeln gäller även nybildade och ombildade taxe- ringsenheter vars taxeringsvärden har fastställts vid fastighetstaxe- ring. Dämpningsregeln föreslås träda i kraft och tillämpas första gången för småhusenheter vid taxering, för hyreshusenheter vid taxering och för lantbruksenheter vid taxering. Kommitténs förslag att avskaffa beskattningen av arv till efterle- vande makar och sambor beräknas medföra en statsfinansiell kost- nad om . Kommittén föreslår att skattebortfallet finansieras genom en höjning av den stämpelskatt som skall betalas av fysiska personer vid förvärv av fast egendom och tomträtter. Kommittén föreslår att skattesatsen för dessa höjs . En sådan höjning, dvs. från , beräknas ge en budgetför- stärkning med . Ändringen av stämpelskattelagen föreslås träda i kraft . Den varaktiga bruttobudgeteffekten av den föreslagna dämp- ningsregeln kan beräknas till och efter att hänsyn tagits till KPI-effekten uppgår den varaktiga netto- effekten till . Dämpningsregelns budgeteffekter har redan beaktats i statsbud- geten . Kommittén behöver således inte föreslå någon finansiering av denna regel. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt1 att 28 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Till k l a s s I hänföres efterlevande make, sambo, barn, avkom- ling till barn, make och sambo till barn och efterlevande make eller sambo till avlidet barn. Detta gäller även om barnet eller avkom- lingen till följd av adoption förlorat sin arvsrätt efter arvlåtaren. Som skattefritt avdrages från På lott som tillkommer den lott som tillkommer den avlid- nes efterlevande make eller sambo sambo tas arvsskatt inte ut. som tillkommer annan i klass I Har barn eller avkomling till Har barn eller avkomling till avlidet barn vid skattskyldig- avlidet barn vid skattskyldig- hetens inträde ej fyllt , av- hetens inträde ej fyllt , av- för varje helt år eller del därav, för varje helt år eller del därav, som då återstod till dess sagda som då återstod till dess sagda 1Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:857. 2Senaste lydelse 1991:1836. Styvbarns- och fosterbarnsförhållande räknas lika med skyld- skap. Med fosterbarn avses barn, som före fyllda stadigva- rande vistats i den avlidnes hem och därvid erhållit vård och fostran som eget barn. Högre avdrag än enligt andra stycket får ej åtnjutas i fråga om vad som erhålles från samme arvlåtare eller testator, även om det erhålles vid skilda tillfällen. Till k l a s s I I hänföres annan arvinge eller testamentstagare än sådan som avses i klass I eller III. Till k l a s s I I I hänföres landstingskommun, kommun eller annan menighet ävensom hushållningssällskap med stadgar som fastställts av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer; stiftelse med huvudsakligt syfte att främja religiösa, välgörande, sociala, politiska, konstnärliga, idrottsliga eller andra därmed jäm- förliga kulturella eller eljest allmännyttiga ändamål; stiftelse med huvudsakligt ändamål att främja landets näringsliv; registrerad understödsförening; sådan sammanslutning, som, utan att hava till syfte att i sin verk- samhet tillgodose medlemmarnas ekonomiska intressen, huvud- sakligen fullföljer ovan angivet ändamål; folketshusförening, bygdegårdsförening eller annan liknande sammanslutning, som har till främsta syfte att anordna eller till- handahålla allmän samlingslokal, där fråga är om svensk juridisk person och skattebefrielse ej åtnjutes jämlikt 3 §. För skattelott, som i 11 § 2 mom. sägs, beräknas skatten efter den klass, gällande för arvinge eller universell testamentstagare i dödsboet eller för mottagaren av det legat varom fråga är, som medför lägst skatt. Från skattelott medgives icke avdrag enligt andra stycket. Vad som återstår, sedan avdrag enligt andra stycket gjorts, utgör skattepliktig lott. Denna skall jämnas till närmast lägre hundratal kronor. Om öretal uppkommer vid beräkning av skatt, skall skat- ten jämnas nedåt till närmast hela krontal. Skatten beräknas enligt följande skalor. Skattepliktig lott, kr 300 000 – 600 000 Skattepliktig lott, kr 70 000 – 140 000 Skattepliktig lott, kr 90 000 – 170 000 Denna lag träder i kraft och tillämpas i de fall skatt- skyldighet inträder efter . lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter dels att 8 och 40 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 45 §, av följande lydelse. kronor för varje fullt tusental kronor och för varje kronor av egendomens värde. fullt tusental kronor av egen- Förvärvas egendomen av en juridisk person är dock skatten för varje fullt tusental kronor av egendomens värde utom då förvärvaren 1)skulle ha varit befriad från gåvoskatt om egendomen hade erhållits som gåva, 2)är en bostadsrättsförening, 3)är en kreditinrättning som enligt lag, reglemente eller bolags- ordning är skyldig att åter avyttra egendomen, 4)är dödsbo. Skatten är dock i fall som avses i första och andra styckena alltid lägst . Återbetalning av skatt på grund av ett beslut enligt denna lag görs av inskrivningsmyndigheten eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Återbetalning skall ske även om beslutet inte har vunnit laga kraft. Ränta skall, om inte annat följer av 42 §, beräknas på återbetalad skatt och dröjsmålsavgift från och med den dag då beloppet har betalats till och med den dag då återbetalning görs. Räntan beräk- nas för visst kalenderår efter en räntesats som motsvarar av den statslåneränta som gällde vid utgången av november närmast 1Senaste lydelse 1993:671. 2Senaste lydelse 1992:640. Räntesatsen bestäms till procenttal med högst en decimal. avrundning ske till närmast lägre kronor betalas inte ut. Räntebelopp betalas inte ut. Belopp som avser skatt eller ränta skall beräknas i hela kron- tal så att öretal faller bort. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om förvärv som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:1052) om statlig fas- tighetsskatt dels att 2 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 2 a §, av följande lydelse. Skattskyldig till fastighetsskatt är ägaren till fastigheten eller den som enligt 1 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall anses som ägare. Såvitt gäller sådan privatbostad som avses i 1 § andra stycket föreligger skattskyldighet endast för tid under vilken ägaren varit bosatt i . I det fall inkomst av eller förmögenhetstillgång som består av sådan privatbostad som avses i 1 § andra stycket är undantagen från beskattning i på grund av dubbelbeskattningsavtal, skall statlig fastighetsskatt avseende sådan privatbostad inte tas ut. Fastighetsskatt beräknas för beskattningsår. Omfattar beskatt- ningsåret än eller har fastig- heten förvärvats eller avyttrats under beskattningsåret, skall underlaget för fastighetsskatten jämkas med hänsyn härtill. Fastighetsskatt beräknas på grundval av det taxeringsvärde som gäller under beskattningsåret. Gäller olika värden för skilda delar av beskattningsåret beräk- nas skatten särskilt för varje sådan del med motsvarande tillämpning av bestämmelserna i fjärde stycket. 1 Senaste lydelse 1996:1402 Fastighetsskatten skall beräk- nas på grundval av det taxerings- värde som gäller under beskatt- ningsåret. Gäller olika värden för skilda delar av beskattningsåret, skall skatten beräknas särskilt för varje sådan del enligt 2 § fjärde stycket. Om en småhusenhet, en hyres- husenhet som avses i 3 § första stycket b eller ett småhus med tillhörande tomtmark på en lantbruksenhet vid en allmän eller en förenklad fastighetstaxe- ring fått ett högre värde än det tidigare värdet, skall höjningen fördelas proportionellt mellan de år som återstår av den löpande taxeringsperioden. Om en taxeringsenhet eller en del av en taxeringsenhet som avses i andra stycket vid en sär- skild fastighetstaxering fått ett högre värde än det senast fast- ställda värdet, skall även denna höjning fördelas proportionellt mellan de år som återstår av den löpande taxeringsperioden. Om den särskilda fastighetstaxeringen lett till att taxeringsenheten eller del av taxeringsenheten i stället fått ett lägre värde, skall underla- get för fastighetsskatten för vart och ett av åren fram till nästa allmänna eller förenklade fastig- hetstaxering beräknas på grundval av det nya värdet, om inte det framräknade värdet enligt andra stycket som gäller under beskatt- ningsåret är lägre. När det gäller lantbruksenheter utgörs underlaget för fastighets- skatten av summan av delvär- dena bostadsbyggnadsvärde och tomtmarksvärde enligt 5 kap. 7 och 8 §§ fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Vad som sägs om beräkning av underlag för fastighetsskatt enligt denna paragraf gäller även nybil- dade och ombildade taxeringsen- heter vars taxeringsvärden fast- ställts vid fastighetstaxering. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången för småhusenheter vid taxering, för hyreshus- enheter vid taxering och för lantbruksenheter vid taxering. skall enligt direktiven se över och utvärdera reglerna om fastighetsskatt på småhus m.m., förmögen- hetsskatt samt arvs- och gåvoskatt. Utifrån principiella och tek- niska utgångspunkter skall kommittén föreslå de lagändringar som bedöms vara nödvändiga. Kommittén skall i sitt arbete särskilt uppmärksamma de fördelningspolitiska och statsfinansiella effek- terna. Möjligheterna till förenklingar och en utformning av reglerna som främjar företagande och tillväxt skall särskilt uppmärksammas. De förslag som kommittén lägger fram skall sammantaget vara kostnadsneutrala för den offentliga sektorn, och statens skatte- inkomster bör i princip vara oförändrade. Administrativa förenk- lingar och kostnadsbesparingar skall dock kunna tillgodoräknas för att sänka det samlade skatteuttaget. I direktiven anges en lång rad frågor som kommittén bör behandla. På fastighetsskatteområdet skall bl.a. principerna för uttaget av fastighetsskatt, uttaget av fastighetsskatt på fastigheter utomlands och tidpunkten för övergången av skattskyldigheten vid överlåtelse av fastigheter utredas. Det skall vidare på förmögenhetsskatteområdet göras en generell översyn av bestämmelserna i lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt, SFL. Frågorna om indelningen av marknadsnoterade aktier, beskattningen av huvuddelägares aktier, värderingen av privatbostadsfastigheter, sambeskattningen av makar och sambor skall utredas särskilt. Även lagen (1997:324) om begränsning av skatt, , skall ses över. Vad slutligen gäller arvs- och gåvoskatte- området skall det göras en övergripande teknisk översyn av lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, AGL. Dessutom skall frågan om processordningen för dispensärenden och dubbelbeskattningsärenden samt förfarandereglerna ses över. Till detta kommer att frågor om bl.a. arvsavståenden, beskattning av arv mellan makar, värdering av fastigheter och aktier, översyn av grundavdrag, skiktgränser och klassindelning skall utredas särskilt. I direktiven för kommitténs uppdrag anges att frågan om beskattning av arv mellan makar skall behandlas med förtur. Skälet till detta är att höjda taxeringsvärden har lett till att uttaget av arvsskatt har ökat, något som i flera fall lett till stora problem för efterlevande makar. Kommittén skall i detta arbete undersöka möjligheterna att stärka efterlevande makes ställning genom att föreslå förändringar i arvsbeskattningen. För att ett sådant förslag skall kunna genomföras så snabbt som möjligt har kommittén valt att presentera ett förslag redan i detta delbetänkande. En annan fråga är uttaget av fastighetsskatt. har beslutat att omräkningsförfarandet vid fastig- hetstaxeringen skall tas bort års fastighetstaxering. I stället har ett system med förenklade fastighetstaxeringar införts. Sådana taxeringar skall enligt det nya systemet äga rum för småhus- enheter, hyreshusenheter och lantbruksenheter det tredje året mellan de allmänna fastighetstaxeringarna för respektive typ av taxeringsenhet. Detta innebär att antingen en för- enklad eller en allmän fastighetstaxering kommer att äga rum för respektive taxeringstyp. Om fastighetspriserna ökar skulle utan särskilda åtgärder ett så långt taxe- ringsintervall som kunna innebära kraftiga språngvisa höjningar av taxeringsvärdena – och därmed uttaget av fastighets- skatt – vid varje allmän och förenklad fastighetstaxering. Enligt regeringens uppfattning bör en sådan konsekvens av de nya reg- lerna om möjligt undvikas. Som en särskild fråga i direktiven anges därför att kommittén skall arbeta fram ett förslag om att höjda taxeringsvärden inte skall slå igenom på uttaget av fastighetsskatt (dämpning). Med hänsyn till de senaste årens prisutveckling på fastigheter i vissa attraktiva områden i landet samt de preliminära taxeringsbe- slut års allmänna fastighetstaxering för småhus som sän- des ut har kommittén valt att även behandla frågan om en dämpningsregel med förtur. Eftersom kommittén även har fått i uppdrag att se över principerna för uttaget av fastig- hetsskatt på småhus och getts en möjlighet att pröva lösningar som kan innebära avsteg från nu gällande principer ligger det i sakens natur att behovet av en dämpningsregel kan komma att belysas utifrån nya förutsättningar i kommitténs fortsatta arbete. 2Beskattning av efterlevande makes arv De gällande reglerna för beskattning av arv och gåvor finns i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, AGL. Arvsskatten är kon- struerad som en schematisk arvslottsskatt. Detta innebär att skat- ten beräknas på grundval av de lotter som vid det schematiska bodelnings- och lottläggningsförfarandet läggs till den avlidnes arvingar och testamentstagare. 2.1.2Familjerättsreformen – arvsrätt för make och sambo Familjerättsreformen medförde stora förändringar av de civilrättsliga bestämmelserna på familjerättens område. Lagändring- arna byggde på förslag från Familjelagssakkunniga i betänkandet Äktenskapsbalk (SOU 1981:85). Genom reformen infördes arvsrätt för efterlevande make även när det finns gemensamma barn. gällde att efterlevande make inte hade någon arvsrätt när den avlidne hade barn eller andra avkomlingar (bröstarvingar). Regeln om makes arvsrätt är inte utan undantag. Om arvlåtaren efterlämnar någon bröstarvinge som inte är den efterlevande makens bröstarvinge (särkullbarn) har bröstarvingen rätt att få ut sin arvslott direkt efter den avlidne. Efterlevande maken har dock rätt att få egendom till så stort värde att den tillsammans med den egendom som maken erhöll vid bodelningen eller som utgör makens enskilda egendom motsvarar fyra gånger det basbelopp som gällde vid tiden för dödsfallet (basbeloppsregeln). För att den nya arvsrätten skulle få den eftersträvade effekten att stärka den efterlevande makens ställning föreslog Familjelagssak- kunniga att arvsskattereglerna borde ändras så att det skattefria Beskattning av efterlevande makes arv grundavdraget för den efterlevande höjdes till en sådan nivå att efterlevande i dödsbon av rimlig storlek skulle kunna behålla den avlidnes kvarlåtenskap utan att betala skatt. Familjelagssakkunniga hade företagit en bouppteckningsundersökning som byggde på bouppteckningar registrerade vid landets tingsrätter under perio- den februari–. Enligt undersökningen översteg bobehåll- ningen i av fallen. Familjelags- sakkunniga konstaterade dock att undersökningen låg ett stycke tillbaka i tiden och att en ny undersökning – med beaktande av nya fastighetstaxeringsvärden – skulle visa betydligt högre behållningar i genomsnitt. Familjelagssakkunniga föreslog till slut att grundav- draget för efterlevande make skulle höjas till . Som en jämförelse nämnde de att skyldigheten att betala förmögenhets- skatt inträdde vid en förmögenhet på . Innan Familjelagssakkunnigas förslag behandlades av regeringen togs frågan om en justering av skiktgränserna och grundavdragen upp i prop. 1986/87:54. Grundavdraget som var för efterlevande make hade höjts till som skattesat- serna för främst de högsta och mellersta skikten hade höjts. Regeringen uttalade att ett mycket högt generellt skatteuttag för med sig svårbemästrade problem. Det var särskilt frågan om hög skatt i kombination med t.ex. kursfall på aktier som kunde leda till resultat som inte framstod som rimliga. Det fanns därför enligt regeringen skäl att låta de antydda problemen med hög skattenivå väga tyngre än de dittills hade fått göra. Det kunde också sättas i fråga om det var lämpligt att den svenska arvsskatten markant över- steg den som gällde i jämförbara industriländer, främst i våra nor- diska grannländer. På grund av fördelningspolitiska skäl var det dock enligt regeringen uteslutet att sänka arvsskatten till de mycket låga nivåer som rådde i vissa länder. Regeringen ansåg däremot, vid avvägningen av den svenska arvsskattenivån, att intresset av att utjämna skillnaderna borde tillmätas större betydelse . Det fanns också skäl att beakta de statsfinansiella effekterna även om det rörde sig om ett område som totalt sett ger ett begränsat bidrag till statens inkomster. Regeringen föreslog sammanfatt- ningsvis en minskning av antalet skiktgränser till sex samt en höj- ning av de skattefria grundavdragen och då bl.a. en fördubbling av grundavdraget till efterlevande make, dvs. till , (propositionen s. 21 f.). Ändringarna trädde i kraft (bet. 1986/87:SkU12, rskr. 1986/87:72, SFS 1986:1198). SOU 2003:3 Beskattning av efterlevande makes arv Arvs- och gåvoskattekommittén (AGK), som lämnade sitt betänkande Ny arvs- och gåvoskattelag (SOU 1987:62) , föreslog inte någon ändring i fråga om skatteska- lorna eller grundavdragen. behandlade regeringen förslag till höjning av grundavdraget till efterlevande make. Departementschefen anförde bl.a. följande (prop. 1987/88:61 s. 34 f.): Innan man slutligt tar ställning till avdragets storlek finns det dock som jag antytt anledning att också väga in några ytterligare fakto- rer.