sou · GRB379 · 2004-01-01 00:00:00 — Hotad med stryk och upptryckt mot vägg av äldre elever Sammanställning av materialet från barnintervjuerna Verbalt trakasserade: Barn som blev eller blivit enbart verbalt trakas- serade (vanligast i form av att bli retad eller kallade fula ord, av och till förlöjligad) samt barn som utsatts också för indirekta men inte fysiska trakasserier. Exempel på verbala trakasserier enligt de intervjuade barnens berättelser: Retad för att man är kär i en speciell tjej Förlöjligad av en kille i klassen – ibland av hela klassen – som skrattar om man gör fel Elaka kommentarer om ens utseende Hånad och mobbad för att man är dålig i skolan Kallad vid tillmälen som om hudfärg, könsord, m.m. Retad och kallad vid fula ord Retad för utseende och kläder Indirekt trakasserade: Barn som blev eller blivit trakasserade på ett icke-verbalt eller icke-fysiskt sätt, som till exempel genom att ingen pratade med dem på skolgården, att deras saker togs ifrån dem, att deras kläder gömdes i samband med gymnastiktimmar eller att rykten spreds om dem. Exempel på indirekta trakasserier enligt de intervjuade barnens berättelser: Utfryst och utstött, inga kamrater i skolan eller Utsatt för ryktesspridning och utstött 3 Utmärkande drag i barns skador Detta kapitel visar vad som kännetecknade de 634 barns skador som registrerades under de två läsår studien pågick. De insamlade uppgifterna bygger på ifyllda svar som samlats in under barninterv- juerna samt på ett antal variabler som skapats av forskargruppen i efterhand, på basis av barnets egen beskrivning av hur skadan in- träffade. De resultat som lyfts fram berör framför allt frågor kring när och var skadan inträffade, vem som skadades, förhållandena vid skade- tillfället och vilken typ av skada barnen råkade ut för. Hänsyn tas även till eventuella skillnader mellan pojkar och flickor samt mellan barn i olika åldrar (10–12 eller 13–). 3.1När inträffade skadan? Skoltermin: Generellt sett var det totala antalet skador som regist- rerades under det första skolåret (2000–2001) lägre än det som registrerades (2001–2002). Detta beror delvis som åtgick i början av projektet till att få till välfun- gerande rutiner på sjukhuset för intervjuerna, delvis på det faktum att det faktiskt registrerades relativt färre barnskador i under första än . Följaktligen finns det i föreliggande data färre registrerade skador under var och en av de båda skolterminerna under första läsåret. Utmärkande drag i barns skador Månad: Eftersom data endast insamlades före- faller skador vara vanligare under vinter- och vårmånaderna än och höst. Skador är speciellt vanliga , . Det finns inga skador registrerade (). Veckodag: Skador registrerades under veckans , i ungefärligen samma takt utom , då andelen skador var lägre än under veckans övriga dagar. Tid i relation till skoltid: Skadorna inträffade oftare utanför skoltid, det vill säga före och efter skolan samt under lediga dagar. Skol- relaterade skador uppträdde oftast under lektionstid (särskilt under gymnastiktimmarna). Utmärkande drag i barns skador Kön: Som väntat är skadorna vanligare bland pojkar än bland flickor. Cirka två av tre av de drabbade var pojkar och en av tre var flicka. Ålder: Andelen skador ökar med ålder för att sedan hålla sig relativt . Den låga andelen skador bland 15- åringar beror antagligen på att en del av dessa barn söker sig till andra sjukhus än (dvs. vuxenvård) när de skadas. Fysisk aktivitet: Drygt två av tre barn är fysiskt aktiva (dvs. motionerar minst en gång utöver skolgymnastiken). Som följande figur visar varierar detta inte avsevärt när hänsyn tas till barnets kön eller åldersgrupp. Utmärkande drag i barns skador 3.3Var inträffade skadan och under vilken typ av aktivitet? Inom eller utomhus: I av fallen inträffade skadorna inomhus. Aktivitet vid skadetillfälle: Enligt barnens beskrivningar kan man konstatera att de flesta skadorna uppkom under lek eller idrottut- övning (70,) och knappt en av fem (22,) under förflyttningar i trafikerade miljöer. Övriga skador (6,) inträffade under andra typer av aktiviteter i hem- eller skolmiljö. Utmärkande drag i barns skador Här finns ingen markant skillnad mellan pojkar och flickor eller mellan barn i olika åldersgrupper. Skillnaderna är däremot, inte oväntat, anmärkningsvärda vad gäller lek eller idrottsaktivitet som barn skadar sig under. Flickor skadar sig oftare under ridning (23,), följt av kontaktsport (18,) och gymnastik (14,) och pojkar oftare under kontaktsport (28,) och aktiviteter grupperade i kategorin hastighetssport och där ingår exempelvis skridskor-, inlines-, sparkcykels- eller skidåkning (24,). Procenten är beräknade enbart på de 460 skador som inträffat under lek och idrott. Barn 10–skadar sig framför allt under övrig lek och till vis mån övrig idrott (sammanlagt ), än under exempelvis lag- och kontaktsport (19,), hastighetssport (14,) eller gymnastik (12,). Bland 13-15-åringar är kontaktsport (31,) och hastighetssport (21,) vanligare. Procenten är beräknade enbart på de 460 skador som inträffat under lek och idrott. En utförligare beskrivning av de skador som inträffar under lek och idrott återfinns i kapitel 4. Utmärkande drag i barns skador De skador som inträffade under förflyttningar skedde ofta när barnen gick (52,) och i mindre utsträckning när de cyklade (28,3 pro- cent), åkte sådant som inlines eller skridskor (9,) eller åkte moped/bil/buss (10,). Skillnaderna mellan pojkar och flickor är inte så anmärkningsvärda vad gäller fördelningen av dessa aktiviteter. moped/bil/buss Procenten är beräknade enbart på de 145 skador som inträffat under förflyttningar. Skillnaderna mellan barn från olika åldersgrupper är något större, särskilt vad gäller cykelolyckor, som är vanligare bland 10–12- åringar, och olyckor som motorfordonspassagerare (moped, bil eller buss), som är vanligare bland 13–15-åringar. moped/bil/buss Procenten är beräknade enbart på de 145 skador som inträffat under förflyttningar. Utmärkande drag i barns skador 3.4 Vilken typ av skada inträffade? Skademekanism: De flesta skadorna uppkom till följd av fall på samma nivå (lite ) eller fall från höjd (cirka 25 pro- cent). Knappt en tredjedel av skadorna orsakades av kollision/slag/ sammanstötning med en annan person eller ett föremål (); i denna kategori inkluderas ett fåtal kläm/skär/stickskador. I kategorin Övrigt ingår framför allt överbelastningsskador och några opreci- serade diagnoser. kollision/slag/stöt Fall från höjd förekommer något oftare bland flickor samt yngre barn och kollision/slag/sammanstötning bland pojkar och äldre barn. fall på samma nivå kollision/slag/stöt kollision/slag/stöt Utmärkande drag i barns skador Händelse före skadan: av skadorna har kunnat relateras till någonting som hände själva skadan uppkom. I vissa fall har barnet tappat balansen (exempelvis feltramp/felsteg, snubblat, halkat), eller gjort en felaktig rörelse. I andra fall handlar det om att barnet har tappat kontroll över ett verktyg/föremål eller att det har kolliderat (kollision/slag/sammanstötning) med någon eller något. fel tramp/steg Det finns inga anmärkningsvärda skillnader mellan pojkar och flickor eller mellan 10–12-åringar och 13–15-åringar med avseende på vad barnet kan ha råkat ut för före skadan. fel tramp/steg fel tramp/steg felaktig rörelse tappad kontroll Utmärkande drag i barns skador Skadetyp: I cirka tre av fyra fall resulterade skadehändelserna i frakturer (), och en tiondel var hjärnskakningar (). I kategorin Övrigt ingår olika diagnoser av varierande allvarlighets- grad, såsom sårskada, stukning och inre skada. Det finns inte några anmärkningsvärda skillnader i skadetyp mellan pojkar och flickor eller mellan barn i olika åldrar. Utmärkande drag i barns skador Skadad kroppsdel: I materialet är armen den oftast skadade kropps- delen (), följt av ben (inklusive knä/fot/tå/höft, 25 pro- cent). Arm (arm/axel) och hand (hand/handled/finger) utgör tillsam- mans lite av skadorna. I av fallen var huvudet eller huvudregionen (huvud/hals/nacke) den skadade kropps- delen. Skillnaderna mellan pojkar och flickor samt mellan 10–12-åringar och 13–15-åringar är små vad det gäller skadad kroppsdel. Utmärkande drag i barns skador Bidragande yttre faktor till skadan: Den yttre miljön, oftast beläggningen eller underlaget, inom- eller utomhus, samt redskap eller verktyg, inte sällan i form av lek- och gymnastikredskap är de vanligaste bidragande yttre faktorerna till skador (var), följt av en annan person/ spelare (). Andra angivna faktorer är fordon (oftast en cykel, ) eller djur (mestadels en häst, ). I kategorin Övrigt ingår exempelvis kläder eller vätska. Den yttre miljön, redskap/verktyg och annan person är vanligare yttre faktorer bland pojkar och djur (oftast häst), bland flickor. Den yttre miljön och redskap/verktyg är något vanligare bland 10–12- åringar, och annan person och fordon (cykel), bland 13–15-åringar. Utmärkande drag i barns skador 4Vilka skademönster framträder under lek och idrott De 448 analyserade lek- och idrottsskadorna har inträffat såväl utomhus som inomhus. Skadorna har inträffat under såväl organiserade former – inom idrottsrörelse () eller i skolan () – som under icke organiserade former, dvs under lek – under rast på skola () eller på fritids (). Vanliga aktiviteter vid skadetillfället var lek av olika slag (), kontakt- och lag- sport, inklusive fotboll (), bräd- och hastighetssport () gymnastik () och ridning (). Den vanligaste typen av skada var fraktur () och den oftast skadade kroppsdelen armen (). Dessa olyckor ägde rum till följd av ett fall från samma nivå () eller från höjd (). Flera skador inträffade också till följd av diverse kontakter (kollision, slag, eller sammanstötning, ) med en annan person, ett föremål (eller redskap, eller verktyg), eller ett djur (oftast en häst). Fem typiska skademönster har framträtt i den simultana ana- lysen av de sju valda variablerna (och de 34 kategorierna). De rubriker som anges för de olika mönstren avser att belysa vad som är mest typiskt för detta mönster (se kapitel 2, tabell 1). Varje mönster har även belysts med en eller flera tecknade situationer inspirerade av barnens egna berättelser. I den följande texten beskrivs de fem skademönstren vart och ett för sig. Därefter tas upp hur de fördelar sig när hänsyn tas till barnets kön och åldersgrupp. Fotbolls- och övriga lag- och kontaktsportsolyckor Olyckor vid utförande av bräd- och hastighetssport Övriga skador under lek På nästa uppslag visas de fem skademönstren för samtliga lek- och idrottsskador. Vilka skademönster framträder under lek och idrott Vilka skademönster framträder under lek och idrott Vilka skademönster framträder under lek och idrott Detta mönster är det antalsmässigt minsta (; 41 skador) när det gäller analyserade skador i samband med lek och idrottsut- övande. Samtliga inträffade i samband med ridning och knappt tre av fyra till följd av ett fall (). Skador på arm/axel () eller huvud/hals/nacke () i form av fraktur () är vanliga i detta mönster; skador på bröst/buk () är över- representerade i förhållande till totalmaterialet. Många av dessa skador inträffade till följd av olika typer av problem under ridningen (exempel- vis när ryttaren inte längre kunde kontrollera hästen). Flickor är klart överrepresenterade i detta mönster i förhållande till alla lek- och idrottsskador med av skadorna jämfört bland pojkar. Även några fler 13–15- åringar än förväntat skadas. Vilka skademönster framträder under lek och idrott 4.2Fotbolls- och övriga lag- och kontaktsportsolyckor Detta mönster utgör knappt en fjärdedel (; 114 skador) av de analyserade lek- och idrottsskadorna. De flesta skadorna inträffade under fotboll () eller övriga lag- och kontakt- sporter (; exempelvis innebandy, basket, hockey) och drygt varannan under organiserade former i idrottsrörelse (55 pro- cent). Fler skador än förväntat angavs framför allt bero på kontakt (kollision/slag/sammanstötning; ), oftast med en annan person (). Olika kroppsdelar skadades, såsom arm/axel () eller ben (), men skador på hand/finger/hand- led är överrepresenterade i mönstret () i förhållande till det totala materialet. Dessa skador inträffade förhållandevis oftare än förväntat till följd av att spelaren snubblade eller tappade balansen (felsteg/tramp) () alternativt efter att han/hon kolliderat med en annan spelare (). Pojkar är klart överrepresenterade i detta mönster i förhållande till alla lek- och idrottsskador (72,jämfört med 64,1 pro- cent). Detta gäller även 13–15-åringar (59,jämfört ). Vilka skademönster framträder under lek och idrott Detta mönster utgör av totala antalet analyserade lek- och idrottsskador (56 skador). Skadorna inträffade framför allt under gymnastik (inklusive danslektion) () och oftast under skol- lektion (). Fler skador än förväntat kunde relateras till en felaktig rörelse eller handling under gymnastikutövandet (). Mönstret består mestadels av skador på arm/axel () till följd av fall från höjd (). Olika gymnastikredskap är involverade (), exempelvis trampolin eller plint. Flickor är överrepresenterade i detta mönster i förhållande till alla lek- och idrottsskador (46,). Vilka skademönster framträder under lek och idrott Detta mönster utgör knappt en fjärdedel (; 111 skador) av de analyserade lek- och idrottsskadorna. Skadorna inträffade mesta- dels under sport som ger hastighet (exempelvis skid- eller snowboard- åkning eller åkning på inlines, skateboard eller sparkcykel, 60 pro- cent). Fler skador än förväntat inträffade under övrig ensam- eller lagidrott, exempelvis kampsport, badminton, simning (). Drygt hälften av skadorna inträffade under lek på fritid (55 pro- cent). Fler skador än förväntat angavs framför allt bero på fall på samma nivå () och ledde till fraktur (), på arm (51 pro- cent) eller ben (). Pojkar är klart överrepresenterade i detta mönster i förhållande till alla lek- och idrottsskador (72,jämfört med 64,1 pro- cent). Även 10–12-åringar är något överrepresenterade (56,8 pro- cent jämfört ). Vilka skademönster framträder under lek och idrott 4.5Övriga skador under lek Detta mönster utgör (126 skador) av de analyserade lek- och idrottsskadorna. Skadorna inträffade mestadels under olika typer av lek, exempelvis när barnen gungade, åkte rutschkana, jagade varandra, klättrade i träd, eller lekte i snö () antingen under fritid () eller på skolan (). Fler skador än förväntat orsakades av fall från höjd () och hade som bidragande yttre faktor den yttre miljön (), exempelvis något på underlaget. Mönstret består av skador på olika kroppsdelar, men skador på huvud/hals/nacke är överrepresenterade (). Pojkar och 10–12-åringar är klart överrepresenterade i detta mönster i förhållande till alla lek- och idrottsskador (66,jämfört ). Vilka skademönster framträder under lek och idrott 4.6Skademönstrens fördelning på kön och åldersgrupp Det finns ett starkt signifikant samband mellan skademönster och kön. Den starkaste relationen är mellan kön och ridningsolyckor, där av skadorna drabbade flickor. I de andra mönstren är pojkarna överrepresenterade, fast mindre vad gäller skador som inträffar på gymnastiklektioner. övriga skador under lek Även sambandet mellan skademönster och åldersgrupp är påtagligt. Ridningsolyckor och olyckor som inträffar under lag- och kontakt- sport är vanligare bland äldre barn och de tre andra mönstren bland de yngsta barnen. övriga skador under lek 5 När barn skadar varandra 5.1Samtliga interaktionsskador – överblick Var handlingen som ledde till skadan avsiktlig eller oavsiktlig? Denna fråga har besvarats till en början genom att närmare analysera de skador som inträffade när en annan person (dennes kropp eller handling) var direkt involverad vid skadetillfället (s.k. interaktions- skador) och definiera den typen av mekanism som ledde till skadan. Interaktionsskador utgör av det totala materialet (149 skador; ) och kan indelas i följande grupper: fysisk kontakt under lag- och kontaktsport (66 skador), kollision, slag eller sammanstötning under annan sportaktivitet, lek eller förflyttningar (32 skador), skojbråk alternativ småbråk mellan barn (27 skador), misshandel (24 skador). kollision/slag/stöt Procenten är beräknade enbart på de 149 s.k. interaktionsskadorna. Cirka var tredje interaktionsskada drabbade flickor (36,) och två tredjedelar drabbade pojkar (63,). Dessa proportioner ändras markant med avseende på skademekanism då exempelvis skador som inträffade på grund av kollision, slag eller samman- När barn skadar varandra stöttning drabbar knappt 4 av 10 flickor (43,) och de övriga, dvs. skador under lag- och kontaktsport, skador på grund av skojbråk eller skador på grund av misshandel drabbar framför allt pojkar. kollision/slag/stöt Procenten är beräknade enbart på 149 s.k. interaktionsskadorna. Även åldersskillnaderna är påtagliga. Yngre barn till exempel är överrepresenterade (40,av samtliga interaktionsskador) vad gäller de skador som inträffar på grund av kollision, slag eller sammanstöttning mellan barn under sport (annan än lag- och kontaktsport), lek eller förflyttningar (65,). Å andra sidan finns de äldre barnen, som ådragit sig av samtliga interaktionsskadorna, oftare bland de barn som skadats i samband med skojbråk med kamrater (ibland småbråk; ). De utgör även tre fjärdedelar av misshandeloffren (75,). kollision/slag/stöt Procenten är beräknade enbart på de 149 s.k. interaktionsskadorna. När barn skadar varandra 5.2Fysisk kontakt under lag- och kontaktsport De 66 interaktionsskador som inträffade under lag- och kontakt- sportsutövande, skedde i mycket större utsträckning under organi- serade aktiviteter utanför skolan (69,) än under övriga former, exempelvis organiserade aktiviteter i skolans regi (15,1 pro- cent) eller lek i skolan (5,). Bland de vanligaste sporterna återfinns inte oväntat fotboll och hockey men även innebandy och basket. lek ej i skola Procenten är beräknade enbart på de 66 s.k. interaktionsskadorna relaterade till lag- och kontaktsport. Exempel på skador, som huvudsakligen orsakades av kroppskontakt med en annan person som kollision, sammanstötning eller slag, åter- finns i avsnittet 4.2 under rubriken och övriga lag- och kontaktsportsolyckor. När barn skadar varandra 5.3Kollision/slag/sammanstötning under annan sport, lek eller förflyttning De 32 interaktionsskador som inträffade under sportaktivitet annan än lag- och kontaktsport samt under lek eller förflyttning förekom något mer under skoltid än (59,4 respektive 40,6 pro- cent). Exempel på lekaktiviteter är leka kull, leka dunken eller hoppa flera barn på studsmatta. Förflyttningarna sker till fots eller med exempelvis inlines eller skridskor. Procenten är beräknade enbart på de 32 s.k. interaktionsskadorna relaterade till kollision/ slag/sammanstöttning under sport annan än lag- och kontakt sport samt lek. De 19 skador som inträffade i skolans regi skedde framför allt under organiserade sportaktiviteter och under lek (7 skador vardera). Barnet kunde såväl delta självt i den aktivitet som var på gång och som ledde till skada eller råka bli offer för en annan pågående aktivitet i närheten och i vilken deltog andra barn. Ytterligare 5 skador inträffade under förflyttningar. Exempel på skador som barn ådrar sig när de råkat bli offer för en annan pågående aktivitet i närheten: Stod i korridoren utanför lektionssal, annan elev blev puttad på N som ramlade och bröt armen Fick en gunga på benet på skolgården och bröt detta Skulle gå in genom en dörr i skolan, blev puttad av någon som höll på att ramla, ramlade själv. Ramlade från karusell på skolgården under rast, fick kompis över sig, bröt benet och fick hjärnskakning När barn skadar varandra Ett antal interaktionsskador inträffade under vad barnen själva kallade skojbråk alternativ småbråk. Dessa sammanlagt 27 skador skedde något oftare utanför skoltid (12 respektive 15 fall). På skoltid inträffade skadorna mestadels under rast (10 av 12 fall). Procenten är beräknade enbart på de 27 interaktionsskadorna relaterade till s.k. skojbråk. Exempel på skador som förekommer till följd av skojbråk återfinns i nedanstående ruta och exemplifieras av följande tekning. Exempel på skador som barn kan råka ut för när de skojbråkar: Skulle gå till maten, brottades på skoj, slog i huvudet, fick hjärn- skakning. På väg in i klassrummet efter rasten, busputtades lite, knuffade ut N från klassrummet på skoj, tog tag vid gångjärnen på dörren som gick igen varvid fingret klämdes. N busade med en kompis, skojputtades. N tappade balansen, fick armen under sig, bröt armen. Skojbråk på rasten. Skulle fällas av en kompis, ramlade och bröt lillfingret. Knuffad på skoj, fick annan kompis över sig, knäskada. Många barn lekte i snöhög, några brottades och N fick någon kille på sig. Ramlade och bröt foten. När barn skadar varandra Skada till följd av skojbråk Exempel på skador som barn kan råka ut för till följd av småbråk: Började boxa på skoj, blev gradvis allvarligare, N boxade den andre på huvudet, fingret gick ur led. Spelade ruta, en kille puttade N för att N slog honom. Killen hade retat N:s kompis. 5.5Fysiskt våld som skadeorsak Totalt 24 barn (3,) visade sig ha blivit skadade på grund av avsiktliga våldshandlingar som begåtts av andra människor (individer eller grupper), med en klar avsikt att skada offret. Fyra av dem var flickor. Hur många barn blev våldsskadade av någon de känner? När det gällde de 24 skador som orsakats av våldsamma handlingar var så många som 13 () av de inblandade förövarna kända av det barn som skadades. De flesta var äldre än sitt offer och gick i samma skola. Ingen av dem som inte kände sin(a) förövare skadades i skolan. När barn skadar varandra Ålder och kön på dessa barn? Av de 13 offren var 12 pojkar och bara en flicka; tio av de 13 var i åldersgruppen 13–. Var skadades barnen? I sju fall skadades barnet i skolan (i korridoren eller på skolgården) och i tre andra fall på vägen från skolan. Ytterligare två skadades i sporthallar/planer (en fotbollsplan och en ishockey- rink). Var förövarna kända? Tio av de 13 barnen som kände sina förövare trakasserades , ofta regelbundet och i samtliga fall utom ett av samma förövare. Av de tre barn som inte skadades hade ett tidigare hamnat i konflikt med förövaren i skolan och hade slagits med honom. Misshandel av äldre barn Varför blev barnen slagna? Anledningen till att dessa barn misshandlades vid det tillfälle de skadades var inte alltid känd av offret. Men exempel på anledningar som de hört från förövarna var att det hände för att barnet skulle visa respekt, därför att offret kom från en rik familj, därför att en pojke höll på med aktiviteter som ansågs feminina (t.ex. balettdans), därför att offret hade ifrågasatt en domslut när man spelade boll på skolgården, och därför att en flicka gick ut med en pojke från ett främmande land. 6Den utlösta effekten av kamrattrakasserier i skolan 6.1Hur stor andel barn blir trakasserade i skolan? Huruvida ett barn utsatts för trakasserier uppskattades genom att använda två uppsättningar händelser: dels de sju händelser som ingår i Olweus standardiserade frågeformulär nämligen att bli retad, att bli fysiskt slagen, att bli hotad, att ingen pratar med en, att rykten sprids om en, att bli fråntagen ägodelar, att bli kallad fula namn, dels tre ytterligare händelser som innebar att man blev kallad namn som relaterade till hudfärg eller ras, social status eller kön. Barnen tillfrågades om de – och i så fall när – hade utsatts för något av ovannämnda trakasserier. Barnen delades in i tre kategorier: trakasserade (dvs. mera sällan än , t.ex. en gång , eller per termin) Ofta trakasserade (dvs. trakasserade eller oftare – mobbade, enligt Olweus definition) Generellt sett utsattes cirka tre av fyra barn aldrig för trakasserier (referensperioden) och ungefär en av tio trakas- serades sällan. av pojkarna och av flickorna trakasserades ofta. Skillnaderna mellan pojkar och flickor är ej statistiskt signifikanta.