sou · GRB391d4 · 2004-01-01 00:00:00 — Rättighetslagar ställer mycket stora krav på att det offentliga kan garantera resurser, bl.a. ekonomiska och personella, för att den enskilde ska få sina rättigheter. De åldersgrupper/målgrupper som omfattas av en rättighetslag har en stark ställning vid prioriteringar mellan samhällssektorer och åldersgrupper. För att kunna klara av äldre människors rätt till vård och omsorg, som omfattar 20–av befolkningen, behöver den antingen innehålla mycket snävt preciserade rättigheter eller riskera att innebära oöverblickbara konsekvenser när det gäller resurser i samhället. Om skola och barnomsorg regleras av en skyldighetslagstiftning, medan äldres rätt till vård och omsorg regleras i en rättighetslag- stiftning så krävs det hårda prioriteringar mellan samhällssektorer och åldersgrupper för att alltid klara av att verkställa utlovade rättigheter. En sådan ordning påverkar också andra samhällsektorer som inte omfattas av rättighetslagstiftningar. Exempel på sådana är fritid, kultur och infrastruktur. Den enskildes rättssäkerhet är god då rättigheterna är noggrant preciserade i lagstiftningen. Under förutsättning att man utvecklat bra instrument för att se om den enskilde uppfyller de i lagen Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg angivna kriterierna för att få en viss insats minskar risken för subjektiva bedömningar. Ett sådant instrument har troligen mycket små möjligheter att ta hänsyn till speciella omständigheter i den enskildes ärende. Den enskilde kan överklaga beslutet med s.k. förvaltningsbesvär. När den enskilde beviljats en insats ska den verkställas och det finns inga icke verkställda beslut och domar. Nationella rättighetslagar ger inte utrymme för i princip några regionala eller lokala variationer. Bedömningen av behov ska ske på samma sätt i hela landet och insatserna och kvaliteten är preciserade i lagstiftningen. Den äldres möjligheter att få behov tillgodosedda som omfattas av de riktlinjer som politikerna antagit är goda. Det finns vissa förut- sättningar att få behov utanför dessa tillgodosedda, då det finns en begränsad möjlighet att göra en individuell prövning. De politiska riktlinjerna omfattar främst fysiska och praktiska behov. Vissa möj- ligheter finns dock att ta hänsyn till psykiska, sociala och existen- tiella behov. Lagar och de politiska dokumenten innebär att den äldre har rätt till de insatser och med en viss kvalitetsnivå som utlovats oavsett t.ex. budgetsituation och personalläge. Det ställer stora krav på att det offentliga har tillgång till nödvändiga ekonomiska resurser för att tillgodose det som beviljats den äldre. I detta scenario finns inga icke verkställda beslut när det gäller det som utlovats, vilket ställer krav på framförhållning när det gäller t.ex. särskilda boendeformer och tillgång till personal med rätt kompetens. Det kan medföra vissa svårigheter för det offentliga att kunna kontrollera kostnader- na för vård och omsorg. För att vara säker på att det offentliga klarar denna typ av åtagande kan de ansvariga enheterna inte vara för små, utan troligen fordras att systemet hålls ihop i tillräckligt stora enheter. Som exempel kan nämnas det problem som skulle kunna uppstå i en liten kommun om det blir flera äldre som har rätt till mycket omfattande vård och omsorg inom vilket kan spräcka budgeten för hela kommunen. Det offentliga måste bygga upp säkra system för att kunna klara finansieringen av den vård och omsorg som utlovas i lagar och politiska dokument oavsett läget i samhällsekonomin. Det får anses tveksamt om det är möjligt att finansiera vård och omsorg enbart Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg med löpande intäkter. Med stor sannolikhet behövs någon form av fonderade medel för att på kort sikt klara åtagandet vid t.ex. en lågkonjunktur eller vid ökade behov av insatser. Av de politiska dokument som preciserar vilka insatser och med vilken kvalitet som den äldre kan få i vissa situationer framgår vad den äldre och dennes anhöriga kan förvänta sig. Anhöriga kan hjälpa den äldre att få del av dessa insatser och hjälpa till att be- döma om de ges på det sätt som anges i riktlinjerna. För insatser som inte ingår i det som utlovats, kan krav riktas mot att anhöriga på olika sätt ska hjälpa till med att ordna så att dessa tillgodoses. Det finns en viss stabilitet när det gäller vad den äldre och dennes anhöriga kan förvänta sig från offentlig vård och omsorg. Det ger möjligheter för anhöriga att kunna planera familje- och arbetsliv med vetskap om att den äldre får hjälp med det som rikt- linjerna omfattar. De områden som omfattas av tydliga politiska utfästelser ställer stora krav på att det offentliga kan ordna resurser som gör det möjligt att tillgodose det utlovade. De åldersgrupper/målgrupper som omfattas av denna typ av utfästelser har en relativt stark ställ- ning vid prioriteringar mellan samhällssektorer och åldersgrupper. Om preciseringarna enbart omfattar vård och omsorg om äldre får denna grupp en mycket stark ställning. Omfattar däremot precise- ringarna flera samhällssektorer, som t.ex. barnomsorg, skola och vård och omsorg om äldre, ställs det stora krav på politikerna i flera avseenden. Det första är att utfästelserna inte omfattar mer än man faktiskt kan garantera att man klarar av att verkställa oavsett t.ex. läget i samhällsekonomin. Det krävs också att politikerna gör nödvändiga prioriteringar mellan de samhällssektorer och ålders- grupper som preciseringarna omfattar. Detta förhållande ställer också stora krav på politiskt mod, att stå för sina beslut över . En sådan ordning påverkar också förutsättningarna för det offentligas insatser inom andra områden än de som omfattas av denna typ av utfästelser. Den enskildes rättssäkerhet är god då rättigheterna är precisera- de i lag och politiska riktlinjer. Under förutsättning att man utvecklat bra metoder för att bedöma om den enskilde uppfyller de i riktlinjerna angivna kriterierna för att få en viss insats minskar risken för subjektiva bedömningar. De metoder som används för att bedöma behoven har troligen begränsade möjligheter att ta hänsyn till speciella omständigheter i det enskilda ärendet. Den enskilde kan överklaga beslutet med s.k. förvaltningsbesvär. Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg den enskilde beviljats en insats ska den verkställas och det finns inga icke verkställda beslut och domar. Lagarna lägger grunden för en viss enhetlighet över landet. Men beroende av om besluten om politiska riktlinjer fattas på nationell nivå eller på regional och lokal nivå kan det finnas visst utrymme för regionala och lokala variationer. Den äldres möjligheter att få olika behov tillgodosedda varierar. Det beror främst på vilka resurser, både ekonomiska och per- sonella, som finns tillgängliga. Individens behov bedöms av hand- läggaren. Fysiska och praktiska behov har i praktiken företräde före psykiska, sociala och existentiella behov. Den äldre beviljas de insatser som han eller hon bedöms behöva och som det finns resurser till. Det offentliga behöver tillgång till ekonomiska resurser för att tillgodose nödvändiga behov samt där- utöver vad ekonomin tillåter. I detta scenario kan det finnas beslut där den äldre får vänta på verkställigheten av på grund av den ekonomiska situationen. Det offentliga kan till viss del styra vilka insatser som beviljas och vilken kvalitet insatserna ska ha mot bak- grund av den ekonomiska situationen. Det innebär att det offent- liga i ganska stor utsträckning kan kontrollera kostnaderna för vård och omsorg. Det offentliga finansierar vård och omsorg i allt väsentligt med löpande intäkter. Vid en lågkonjunktur eller ökade behov av in- satser görs hårdare prioriteringar än i bättre tider. Möjlig- heterna till finansiering varierar mellan olika delar av landet och riskerar att leda till ökade skillnader. Det finns en osäkerhet om vad den äldre och dennes anhöriga kan förvänta sig från offentlig vård och omsorg. Anhöriga kan få hjälpa den äldre att få del av de insatser som finns och se till att de insatser som den äldre beviljats verkställs och med en viss kvalitet. Om den äldre inte får insatser som den behöver kan krav och förväntningar riktas mot att anhöriga på olika sätt ska hjälpa till med att ordna så att dessa tillgodoses. Det finns en begränsad stabilitet när det gäller vad den äldre och dennes anhöriga kan förvänta sig från offentlig vård och omsorg. Det skapar en osäkerhet för anhöriga när deras äldre närmar sig de åldrar när behov av vård och omsorg kan uppstå. Familj- och arbetsliv kan Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg påverkas om de äldre inte kan få hjälp med insatser som de behöver på grund av det samhällsekonomiska läget. Politikernas ansvar är att ställa ekonomiska resurser till för- fogande för olika samhällssektorer, som sedan handhas av hand- läggarna. Detta kommer att ställa stora krav på prioriteringar mellan olika samhällssektorer och åldersgrupper. Politikerna kom- mer att utsättas för stora påtryckningar under budgetarbetet från olika intresseorganisationer, som argumenterar för att just deras område är viktigast för enskilda och samhället. Den enskildes rättssäkerhet är begränsad då han eller hon inte har rätt till några särskilda insatser eller kvalitet på insatserna. Rättssäkerheten är beroende av om man utvecklat bra metoder för att bedöma den enskildes behov. Risken för subjektiva bedöm- ningar är större än i scenarierna Den juridiska vägen och Den politiska vägen beroende på att insatser och kvalitet inte är precise- rade. Det bör finnas goda möjligheter att ta hänsyn till speciella omständigheter i det enskilda ärendet. Den enskilde kan överklaga beslutet genom laglighetsprövning (f.d. kommunalbesvär). När den enskilde beviljats en insats bör den verkställas så snart möjligt. Den enskilde kan få vänta på att beslut ska verkställas beroende på t.ex. otillräckliga resurser. Med lagarna som grund är utrymmet för lokala och regionala variationer stort när det gäller såväl de politiska besluten som tillämpningen av tjänstemän i de enskilda ärendena. Möjligheterna är stora när det gäller att ta hänsyn till regionala och lokala för- utsättningar, vad gäller både behov och resurser. Den äldres möjligheter att få olika behov tillgodosedda varierar i stor utsträckning. Det beror på tillgång till olika former av resurser, till kunskapsläget inom aktuella områden och den expert som ansvarar för det enskilda ärendet. Vid behovsbedömningen kan hänsyn tas till olika typer av behov, vilket dock inte innebär att alla behov tillgodoses. Den äldre har inte rätt till några preciserade insatser utan vård och omsorg ges inom ramen för vetenskap och beprövad erfarenhet samt tillgängliga resurser. Det offentliga behöver tillgång till eko- nomiska resurser för att tillgodose nödvändiga behov samt därut- över vad ekonomin tillåter. Det offentliga bestämmer hur mycket Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg som ska satsas på hälso- och sjukvård samt äldreomsorg. Inom både hälso- och sjukvården och äldreomsorgen pågår en ständig utveckling av nya metoder och produkter, t.ex. nya läkemedel och behandlingsmetoder. Detta leder till ständig omprövning av vad den enskilde ska kunna få för insatser som det offentliga ska klara de ekonomiska ramarna. Det finns en viss risk för kon- kurrens mellan olika professioner och specialiteter för att ompröv- ningen ska drabba deras område så lite som möjligt. Det offentliga finansierar vård och omsorg i allt väsentligt med löpande intäkter. Vid en lågkonjunktur eller ökade behov av in- satser görs hårdare prioriteringar än i bättre tider. Möjlig- heterna till finansiering varierar mellan olika delar av landet och riskerar att leda till ökade skillnader. Det finns en osäkerhet om vad den äldre och dennes anhöriga kan förvänta sig från offentlig vård och omsorg. Anhöriga kan få hjälpa den äldre att få del av insatser inom vård och omsorg och försöka bedöma att det är en viss kvalitet på insatserna. Om den äldre inte får insatser som han eller hon behöver kan krav och för- väntningar riktas mot att anhöriga på olika sätt ska hjälpa till med att ordna så att dessa tillgodoses. Det finns en begränsad stabilitet när det gäller vad den äldre och dennes anhöriga kan för- vänta sig från offentlig vård och omsorg. Det skapar en osäkerhet för anhöriga när deras äldre närmar sig de åldrar när behov av vård och omsorg kan uppstå. Familj- och arbetsliv kan påverkas om de äldre inte kan få hjälp med insatser som de behöver på grund av t.ex. tillgång till ekonomiska och personella resurser, kunskapsläget inom ett visst område och den enskilda experten. Det finns inget stöd som riktar sig direkt till anhöriga, utan det är enbart den äldres behov av vård och omsorg som avgör vilka insatser som ges. Huvuduppgiften för politikerna är att ställa ekonomiska resurser till förfogande för olika samhällssektorer som sedan handhas av experterna. Det kommer att ställa stora krav på prioriteringar mellan olika samhällssektorer och åldersgrupper. Politikerna kom- mer att utsättas för stora påtryckningar under budgetarbetet av företrädare för såväl olika professioner som för olika intresse- organisationer för att just deras område eller målgrupp är viktigast. Den enskildes rättssäkerhet är begränsad då han eller hon inte har rätt till några särskilda insatser eller kvalitet på insatserna. Rättssäkerheten är beroende av de professionella yrkesutövarnas sätt att tillämpa vetenskap och beprövad erfarenhet inom ramen för tillgängliga resurser. Risken för subjektiva bedömningar är större Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg än i scenarierna Den juridiska vägen och Den politiska vägen beroende på att insatser och kvalitet inte är preciserade. Det finns vissa möjligheter att ta hänsyn till speciella omständigheter i det enskilda ärendet. Den enskilde kan inte överklaga den profes- sionella yrkesutövarens bedömning och beslut. Den enskilde bör få vård och omsorg så snart möjligt med hänsyn tagen till prioriteringar och kunskap och beprövad erfarenhet. Den enskilde kan få vänta på att vården och omsorgen ska ges beroende på t.ex. otillräckliga resurser. Utrymmet för lokala och regionala variationer är stort när det gäller de politiska besluten. Det finns goda möjligheter att ta hän- syn till regionala och lokala förutsättningar när det gäller både behov och resurser. Däremot har de professionella yrkesutövarna att med utgångspunkt i reglerna för prioriteringar tillämpa veten- skap och beprövad erfarenhet inom ramen för de ekonomiska resurserna. Prioriteringar kan avse såväl grupper som individer 8.1.4Vad skulle de fyra vägarna betyda för olika äldre människor? Ytterst handlar frågan om det offentliga åtagandet givetvis om vilken vård och omsorg som enskilda äldre människor kan få eller inte få för att få sina behov av vård och omsorg tillgodosedda. Vi ska nu beskriva situationen för fyra äldre personer i behov av vård och omsorg. Efter varje beskrivning följer en kort redovisning av vilken vård och omsorg som personerna skulle kunna få inom ramen för de olika scenarierna. är (född ) och ensamstående. Hennes sambo avled . Fram till pensioneringen arbetade både och hennes sambo som lärare inom gym- nasieskolan. har alltid läst mycket och trivts ute i skog och mark. har tre barn, varav två från ett tidigare äktenskap, och sju barnbarn. Äldsta sonen är (född ) och bor i ett samhälle ett par mil bort. Dottern , (född ), och yngsta sonen , (född ), är bosatta i uni- Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg Dotterdottern , (född ), är med man och tre barn, (född ), (född ) och (född ), bosatta i samma kvarter som . Efter sambons död har flyttat från den villa där hon och sambon bott under till en trerumslägenhet i X-köping. När bodde i villan bodde den äldsta sonen i samma samhälle, men i ett annat område. Lägenheten är belägen i ett hus med hiss och hygienutrymmet är stort och inrett med dusch. Det finns all- männa kommunikationer till samhället där sonen, gamla vänner och grannar bor kvar. Hon har inte hunnit bygga upp så många nya relationer i sin nya närmiljö. drabbades av bröstcancer, vilken behand- lades med bra resultat. gick hon därefter på kon- troller. I övrigt har hon i allt väsentligt varit frisk, men bytte en höftled . har känt sig deprimerad. tog hon kontakt med Vårdcentralen för att få hjälp. Innan hon hinner göra läkarbesöket som bokats vid telefonkon- takten drabbas hon av stroke. Det är dotterdottern som hittar henne. Hon åker med ambulans till sjukhuset i storstaden . Diagnos ställs och behandling sätts in . flyttas hon över till sjukhuset i X-köping för fortsatt behandling och rehabilitering. är halvsidigt förlamad och har afasi. Hon verkar förstå det som sägs men kan inte tala själv. på sjukhuset med rehabilitering kan små framsteg ses när det gäller rörelseförmågan. Barn och barnbarn med familjer har varit på besök. Anhöriga och personal är överens om bedömningen att de intellektuella funktionerna inte har skadats. I samtal med barnen och dotterdottern har gett uttryck för att hon vill hem till sin lägenhet. Hon vill inte flytta till ett särskilt boende. Vårdplaneringen, som påbörjats redan på stora sjukhuset, fort- sätter. Det konstateras att har omfattande behov av vård och omsorg. Hon behöver hjälp helt eller delvis med personlig omvårdnad som hygien, på- och avklädning, toalettbesök och intag av mat och dryck. Hon behöver också hjälp med serviceinsatser som t.ex. inköp, tvätt, matlagning och städning. Rehabiliteringen behöver fortsätta i syfte att förbättra både rörelse- och tal- förmånga. Även om inte blir helt återställd kommer även Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg mindre framsteg att betyda mycket för hennes möjligheter att klara sig själv. Ett första mål är att hon ska kunna äta själv. har också behov av sociala kontakter, vilket hon just nu har svårt att själv tillgodose. har varit med om tre händelser som har förändrat hennes liv i grunden. Hon blev änka, hon har flyttat från hus och närmiljö och hon har drabbats av allvarlig sjukdom som åtminstone på kort sikt innebär stora funktionshinder och behov av vård och omsorg. Hur kan få vård och omsorg enligt de fyra scenarierna? Den juridiska vägen: Enligt Lagen om äldreomsorg kan få hjälp med personlig omvårdnad omfattande sammanlagt . Detta arbete utförs av undersköterskor under ledning av en sjuksköterska. När man har så omfattande be- hov av personlig omvårdnad kan också beviljas hjälp med serviceinsatserna städning , tvätt , inköp samt hjälp med att värma mat . Det är däremot inte möjligt för att få stöd med sociala kontakter, då den enskildes rätt till insatser i princip enbart omfattar praktisk hjälp med den egna per- sonen och i vissa fall hushållet. Enligt Hälso- och sjukvårdslagen kan få rehabilitering inom dagvården . Insatserna utförs av vårdpersonal under ledning av arbetsterapeuter, sjukgymnaster och sjuksköterskor. görs en prövning av om in- satserna ska fortsätta. Den politiska vägen: Enligt Socialtjänstlagen kan beviljas hjälp med såväl personlig omvårdnad som serviceinsatser. behov av hjälp med personlig omvårdnad bedöms omfatta fördelade på sex tillfällen. I detta skall ingå möjligheten att komma ut . När det gäller serviceinsatser beviljas som ska räcka till städning, tvätt och inköp. Hon disponerar själv dessa timmar och vill hon ha mer insatser får hon själv ordna dessa. Enligt de riktlinjer som finns i Hälso- och sjukvårdslagen be- döms ha behov av rehabilitering . Syftet är att försöka träna upp de förlorade funktioner- na så långt möjligt för att hon ska få klara sig själv så gott det går. Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg kommer att gå på dagvård och där få både rörelseträning och talträning. Deltagandet i dagvården bedöms också ge möjligheter till sociala kontakter. : Enligt Socialtjänstlagen beviljas hjälp med i första hand personlig omvårdnad och om de ekonomiska och personella resurserna räcker även med serviceinsatser. Till att börja med får hjälp med personlig omvårdnad fördelade på sex tillfällen. Om resurserna räcker kan hon få hjälp med att komma ut . I ett inledningsskede beviljas till serviceinsatser som städ- ning, tvätt och inköp. Det finns inte tid till matlagning men vård- personalen kan hjälpa till att värma färdiglagad mat. En bedömning enligt Hälso- och sjukvårdslagen visar att har behov av fortsatt rehabilitering. skulle behöva träning men hon beviljas , då dagvården inte har möjlighet att ta emot fler patienter. : har inte rätt till några särskilda insatser enligt Socialtjänstlagen men får hjälp med personlig omvårdnad och med serviceinsatser . Hon skulle behöva komma till en dagverksamhet 2–för att komma hemifrån, träna talförmågan och träffa andra. kan dock inte dagverksamheten ta emot fler utan sätts upp på en väntelista. Enligt Hälso- och sjukvårdslagen får hon rehabilitering i hemmet , då det visat sig vara mycket mer effektivt än inom en dagvårdsverksamhet. Makarna (född ) och (född ), bor i en villa i ett villaområde, en mil utanför Y-köping. Det finns allmänna kommu- nikationer som passerar på landsvägen förbi villaområdet. Det finns inte någon livsmedelsaffär eller annan offentlig och kommer- siell service i området. har körkort och kör bil när de t.ex. åker och handlar eller gör besök inom sjukvården. har arbetat som industriarbetare och har arbetat som undersköterska inom akutsjukvården. Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg Makarna har inga barn. Deras närmaste anhöriga är syskon och syskonbarn som är bosatta på andra orter. Det har jämnåriga vän- ner som bor både i villaområdet och i Y-köping. Många av grannar- na är yngre, men då och bott så länge i området känner makarna de närmaste grannarna väl. Det är fick diagnosen Alzheimers sjukdom. Diagnosen ställdes i ett tidigt skede av sjukdomen och har behandlats med bromsmediciner. Han har varit fysiskt pigg och under ledning har han kunnat klippa gräset i trädgården och skotta snö samt hjälpa till vid inköp. har observerat en tydlig försämring av minnesfunktionen. har i allt väsentligt varit frisk i hela sitt liv. har hon ett högt blodtryck som behandlats framgångsrikt. Efter ett långt arbetsliv i vården finns vissa förslitningsskador i ryggen. drabbades av en stor hjärtinfarkt som medfört en bestående hjärtsvikt. Vid vårdplaneringen har fram- kommit att man hoppas på en fortsatt förbättring, men att man inte tror att kommer att blir återställd så att han orkar med de tyngre sysslor som han tidigare skött. Demenssjukdomen har ytterligare försämrats under sjukhusvistelsen och tiden som kort- tidsboende i ett särskilt boende. behöver nu hjälp helt eller delvis med det mesta. Han kan t.ex. ta på sig skjortan om man står bredvid och uppmuntrar och hjälper till med ärmen. börjar nu fundera på hennes och fortsatta liv tillsammans. Hon kan inte längre att diskutera denna typ av frågor med . Han tappar tråden och börjar ställa frågor om när de ska äta middag. Om ska komma hem behöver badrummet göras om. För det första behöver badkaret bytas ut mot en dusch, men även trappan, med fem trappsteg, upp till huset behöver få en annan lösning. undrar över hur hon ska klara allt, att sköta såväl sig själv som och hus och trädgård. Det skulle kanske vara en lösning att flytta till en lägenhet inne i Y-köping, där de slipper trädgård och det finns affärer i närheten. känner att hon skulle orka sköta om hon fick hjälp med praktiska sysslor som städning, tvätt och inköp. Inköpen skulle hon helst vilja göra själv, men det kommer inte att gå om är med när de ska göra veckoinköpen. En som också sköter sin man, som drabbats av en stroke, får hjälp från äldre- omsorgen i form av dels avlösning i hemmet , dels är hennes man på korttidsboendet .