sou · GRB3114 · 2004-01-01 00:00:00 — Även om det är möjligt för domstolarna att ta i drift utan att ändra arbetssätt vid den egna domstolen är målet enligt DV att domstolarna i samband med införandet ska bli medvetna om att verksamhetsutveckling, där ingår som en del, är en nödvändig och fortlöpande process. DV anger att domstolarna med hjälp av skall kunna individuellt välja ett arbetssätt och en organisation som medför att kvaliteten i arbetet höjs. Vidareutveckling av , m.m. DV anger att under förutsättning att det finns ekonomiskt utrym- me kommer att vidareutvecklas . Ut- vecklingsarbetet kommer i så fall att koncentreras på en utveckling av brottmålsfunktionen. För hovrätternas del innebär detta bl.a. att den rapportering av brottmålsavgöranden och uppgifter om laga kraft som sker per post till RPS kommer att kunna ersättas med ett elektroniskt uppgiftslämnande via . Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet lingen av det gamla RI-systemet ligger också, enligt vad DV upp- ger, i utvecklingen av brottmålsfunktionen. Det öppnar enligt DV möjligheter för en direkt kommunikation av brottmålsdomen och uppgifter om laga kraft från till de berörda rättsmyndigheter- nas egna system. För att kunna ersätta RI-systemen krävs dock en- ligt DV att kontroller som hanteras av dessa system ersätts med kontroller i . DV anger att vidareutvecklingen av brottmålsfunktionaliteten i även kommer att inriktas på att utveckla funktioner för en elektronisk överföring av strukturerad information om gärningar och brottskoder m.m. från åklagarna till domstolarna. En direktkommunikation av brottmålsdomen till berörda rätts- myndigheter förutsätter enligt DV att innehållet i domen lagras elektroniskt och strukturerat. De möjligheter detta ger skapar en- ligt DV förutsättningar att framställa en brottmålsdom på ett helt nytt, och på ett för mottagarna mer begripligt sätt. Vidare skapas möjligheter att återvinna och förädla information mellan rättsmyn- digheterna och mellan instanserna. Det fortsatta utvecklingsarbetet av i brottmålsdelen kommer att innehålla även dessa delar. Det arbete som gjorts inom RIF (se om RIF i avsnitt 2.9.2) med framtagande av gemensamma begrepp och gemensamma brottsko- der kommer att behöva vidareutvecklas bedömer DV. Ett annat steg i utvecklingsarbetet är enligt DV att skapa den s.k. 24-timmarsmyndigheten. DV anser att detta arbete bör inrikta sig dels på domstolarnas arbetsmetoder såsom att ge parter och andra aktörer direktåtkomst till informationen i , dels på att vidare- utveckla och strukturera domstolarnas elektroniska kommunika- tion med olika parter vid målhantering. DV uppger att arbetet även inbegriper att se till att medborgarna får information om domsto- larnas arbete. Ett fortsatt införlivande av de administrativa systemen för per- sonaladministration, Agresso och systemet som hanterar kostnader i mål () till att fungera i samma IT-miljö är en nödvändig för- utsättning, enligt DV:s bedömning, för att ge domstolsledningarna ett bra underlag i det administrativa arbetet. Det statistiksystem () som utvecklats med ska också enligt DV vida- reutvecklas med indikatorer som på ett bättre sätt visar målens svå- righetsgrad och komplexitet och därmed skillnader i domstolarnas arbetsbelastning. Genom en vidareutveckling kommer underlaget för analyser och resursfördelning att väsentligt förbättras bedömer DV. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet Den yttre organisationen har förändrats genom att färre och större domstolar tillskapats. Det är enligt DV att vänta att denna föränd- ringsprocess kommer att fortsätta. Detta och mycket annat föränd- ringsarbete kräver, påpekar DV, en väl utvecklad domstolsadmi- nistration. Professionell administrativ kompetens kan enligt DV tillskapas genom rekrytering och genom utbildning. Inom DV har profiler på chefsadministratörer och administratörer tagits fram. För att en väl utformad domstolsadministration ska kunna fungera fordras enligt DV bra fungerande informations- och systemstöd. En viktig upp- gift för verket är därför enligt DV att arbeta vidare med den admi- nistrativa systemutvecklingen. En ny tidrapporteringsrutin kom- mer att införas. Det framtida statistiksystemet kommer att baseras på . kommer ett nytt löne- och PA- system att ersätta det nuvarande (SLÖR/). Det är DV:s avsikt att samla väsentlig information ur såväl PA-, EA- som statistiksy- stem i en informationsportal och därigenom göra informationen mer tillgänglig. Satsningarna på kompetensutvecklingen har haft hög prioritet och stadigt ökat i omfattning anger DV. Det finns, fram- håller DV, numera omfattande grundläggande kurser för nyut- nämnda domare, fiskaler, notarier och domstolssekreterare. påbörjades också en ny omgång av ledarskapsut- vecklingsprogram uppger DV. De riktar sig till dels samtliga chefer i överrätt och chefsrådmän samt administrativa chefer, dels samtli- ga lagmän i länsrätt och tingsrätt. För den sistnämnda gruppen in- nebär det i huvudsak fortbildning och fördjupning. I ett särskilt projekt kommer det att arbetas fram en idéskiss över notarieutbildningens innehåll. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet DV framhåller att den lagstiftning som trädde i kraft har gett domstolarna förbättrade möjligheter att besluta om säkerhetskontroll i form av så kallad Allmän säkerhetskontroll, där i princip alla som ska besöka domstolen kontrolleras. har det bl.a. inrättats vittnesstöd och anpassning av domstolens förhandlingslokaler för att ge dessa grupper tryggare förhållanden. Allt fler domstolar har omdisponerat sina lokaler så att särskilda åklagar- och vittnesrum kunnat iordningställas. DV uppger att för att ytterligare stärka säkerheten genomförs större eller mindre ombyggnader och omdisponeringar av dom- stolslokalerna. DV har tillsammans med RPS, RÅ och KVS dessut- om utrett behovet av ytterligare säkerhetssalar. En utredning om säkerhetsarbetet inom domstolsvä- sendet har genomförts och getts in till regeringen. I utredningen har de olika verktyg som står till förfogande i säkerhetsarbetet gåtts igenom. Det gäller domstolslokaler, förhandlingslokaler utan- för domstolen, teknisk utrustning, bemanning, utbildning, hot- bildsanalys, uppföljning av incidenter och samverkan med andra rättsmyndigheter. För varje sådant verktyg lämnas förslag på hur de ska utformas och användas i det framtida säkerhetsarbetet. Frånsett några smärre förslag på förändringar föreslås att en genomgång av gällande säkerhetslagstiftning genomförs om ytterli- gare . Den förändrade lagstiftningen per har nämligen enligt DV inte utnyttjats fullt ut. Den är enligt DV:s be- dömning dock i sig ett starkt säkerhetsverktyg för domstolarna. Förutom lagstiftningens möjligheter till kontroll är det enligt DV angeläget att utveckla rutiner för att identifiera riskerna för att brott kan komma att begås i samband med en förhandling. För att identifiera risker inför förhandlingar är det, framhåller DV, också viktigt att man på varje domstolsort har en väl fungerande lokal samverkan med övriga berörda myndigheter och organisationer. Om det erfordras mer djupgående hotbildsanalyser bör dessa enligt DV göras i samarbete med polismyndigheten och åklagarmyndig- heten när det är fråga om brottmål. Ofta är det dock betydligt svå- rare att identifiera riskerna i familjemål anser DV. Det är därför enligt DV angeläget att de kunskaper om enskilda personer som finns hos kommunala myndigheter utnyttjas för hotbildsanalyser i sådana mål. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet DV anser också att det är angeläget med en ökad närvaro av domstolspersonal i de uppehållsutrymmen där vittnen, målsägande och åhörare vistas inför en förhandling. I utredningen om säker- hetsarbetet inom domstolsväsendet föreslås en högre grad av närvaro i de uppehållsutrymmen där allmänheten vistas före förhandlingar. Receptioner/expeditioner ska finnas i anslutning till allmänhetens väntrum. Dessa ska alltid vara bemannade när för- handlingar pågår och man ska från reception/expedition kunna ha full uppsikt över uppehållsutrymmet. Är inte detta möjligt bör en- ligt DV den visuella överblicken kompletteras med fasta övervak- ningskameror. Ett säkerhetsarbete baserat på föreslagna åtgärder har inletts. DV avser att presentera och diskutera rapporten på de lagmansmöten som anordnas av respektive överrätt. DV kommer i en skrivelse till samtliga domstolschefer rekommendera dessa att vidta säkerhets- höjande åtgärder innebärande bl.a. att man tar initiativ till lokala samverkansgrupper, ser till att samtliga anställda blir säkerhetsmedvetna och deltar ak- tivt i säkerhetsarbetet, ser över bemanningsfrågan och uppsiktsfrågan avseende allmänhe- tens utrymmen samt ansöker om tillstånd för direktlarm till polisen. DV kommer att se över behovet av säkerhetsmässiga förbättringar av domstolslokalerna. För att medverka till ett förhöjt säkerhetsmedvetande kommer DV att infoga säkerhetsfrågorna i kurser för samtliga personalkategorier. Lokalförändringarna inom området kommer enligt DV att bli för- hållandevis omfattande . Detta är en följd av olika faktorer varav de viktigaste är beslutade eller förväntade orga- nisationsförändringar inom tingsrättsområdet, samlokalisering av domstolar som har sin verksamhet i skilda lokaler, samlokalisering av tingsrätter och länsrätter på samma ort samt krav på bättre sä- kerhet i förhandlingslokalerna. Av effektivitetsskäl strävas enligt DV efter väl samlade lokaler för varje domstol och att domstolar på samma ort samlokaliseras. Flertalet länsrätter och hyresnämnder har numera lokalgemenskap med tingsrätterna uppger DV. DV har som målsättning att samtliga Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet tings- och länsrätter utanför de tre storstadsområdena ska vara samlokaliserade . Några exempel på ombyggnationer är följande. Domstolen har sin verksamhet i två skilda lokaler. Efter den ombyggnad som genomförs i Bon- deska palatset kommer domstolens verksamhet att kunna samlas där. beräknas ombyggnadsarbetena vara genomförda. Hovrättens lokaler i genomgår en genomgripande ombyggnad i syfte att separera förhandlingsloka- lerna från kontorsdelarna och för att därmed kunna åstadkomma bätt- re säkerhetsförhållanden. Ombyggnadsarbetena beräknas bli färdig- ställda . och Länsrätten i . Till följd av att tings- rättens verksamhet har utökats samt önskemål om att samla all dom- stolsverksamhet på orten uppförs helt nya domstolslokaler som be- räknas bli färdigställda . DV uppger att på grund av att tingsrätten fått utökad verksamhet och att tingsrättens lokaler var av bristfällig standard och av otillräcklig storlek kommer helt nya domstolslokaler att uppföras. Inflyttning i dessa beräknas ske . Tingsrätten har sin verksamhet i två skilda loka- ler. Efter den ombyggnad som genomförs av lokalerna i kommer hela verksamheten att kunna samlas där. Ombyggnadsarbete- na beräknas bli färdigställda . Regeringen har uppdragit åt DV och KVS att i samverkan utreda förutsättningarna för att, i lokaler där häkten finns, ordna förhand- lingslokaler för häktningsförhandlingar. Uppdraget skall redovisas . Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet har det genomförts ett arbete för att ta fram en vi- sion för domstolsväsendet. Arbetet inleddes vid en chefskonferens . En grupp domstolschefer, som tog sig arbets- namnet Framtidsgruppen, utsågs för att arbeta vidare med de tan- kar om framtiden som kom fram vid konferensen. Regionala kon- ferenser och lokala diskussioner vid domstolarna om framtidsfrå- gor har resulterat i ett visionsdokument. Detta har sedan diskute- rats vid ett chefsdomarmöte . Visionen kommer att vara ett underlag för fortsatt förändringsarbete inom domsto- larna, men också ett underlag för DV:s utvecklingsarbete. Regeringen gav DV i uppdrag att dels utreda och analysera den verksamhet som bedrivs vid domstolarna avseende bemötande av och stöd till parter, vittnen och andra som kommer i kontakt med domstolarna, dels upprätta en handlingsplan för verkets arbete i brottsofferfrågor, dels slutligen utarbeta en metod för kvalitets- säkring av det arbete som sker vid domstolarna rörande brottsof- ferfrågor. Uppdragen har redovisats till regeringen . DV framhåller att även om mycket arbete pågår för att förbättra bemötandet, t.ex. vid verksamhetsöversyner, vid utformning av domstolslokaler, vid användningen av information m.m. återstår många förbättringsåtgärder. DV kommer, inom ramen för sitt uppdrag, att arbeta för att öka domstolarnas förutsättningar för att möta brottsoffrens berättigade krav. I handlingsplanen presenteras i korthet följande. Blanketterna för kallelse av vittnen och målsägande skall utformas efter samråd med bl.a. . Informationsmaterialet till brottsoffer skall enligt DV förbättras och göras mer tillgänglig. Domstolarna skall erbjudas en ny "mall" för hemsidor på Internet där information till brottsoffer kan läm- nas på ett enkelt sätt, nya broschyrer skall skrivas, informationen i anslutning till väntsalarna skall förbättras m.m. Utbetalning av ersättning till bl.a. målsägande utanför rättssalen skall underlättas genom att redovisningsreglerna ändras. Säkerheten i väntsalarna utanför förhandlingsutrymmena i dom- stolarna skall förbättras och säkerhetsarbetet skall fortsätta enligt Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet de riktlinjer verket dragit upp i rapporten för säkerhetsarbetet inom domstolsväsendet. Utbildning i brottsofferfrågor skall erbjudas alla medarbetare på alla nivåer i domstolsväsendet. Det innebär att även DV:s egen personal skall få sådan utbildning. Samverkan mellan domstolarna, andra rättsmyndigheter och ideel- la organisationer i bl.a. brottsofferfrågor i lokala samverkansorgan är enligt DV viktigt för kvaliteten i arbetet med brottsofferfrågor. DV kommer att följa och informera om sådan samverkan. Ett bra sätt att arbeta med brottsofferfrågor är enligt DV att re- spektive myndighet sätter upp särskilda mål för detta i sina verk- samhetsplaner. En metod har tagits fram för att genom enkätundersökningar mäta om olika åtgärder som domstolarna vidtar på brottsofferområdet har någon effekt. DV kommer att sprida information om metoden och vid behov lämna stöd för genomförandet av sådana enkätun- dersökningar. Uppbyggnaden av vittnesstödsverksamheten på de allmänna domstolarna kommer fortsatt att stödjas av DV på olika sätt. För brottsoffer är det enligt DV viktigt att domstolarna vid ut- sättning av mål tar hänsyn till att den åklagare, som har handlagt målet under förundersökningen, också får möjlighet att handlägga målet under huvudförhandlingen. För att kunna mäta om de åtgärder som vidtas har någon effekt har en metod tagits fram som skall kunna användas av bl.a. de allmänna domstolarna. Som ett led i det arbetet har DV i samråd med RPS och RÅ genomfört en provenkät som har riktat sig till brottsoffer i avdömda mål vid några domstolar. Frågeformuläret har varit upp- delat i olika avsnitt för de tre myndigheterna. Resultaten av gjorda undersökningar har visat att brottsoffren är villiga att besvara frå- gor om bl.a. hur de har blivit bemötta i de olika instanserna i rätts- kedjan. Analysen av provenkäten och resultatet av tidigare gjorda kvalitetsundersökningar visar att kvalitetssäkringsarbetet enligt DV bör innefatta följande. Myndighetssamverkande, återkommande, enkäter till brottsoffer, både nationellt, regionalt och lokalt. Metodstöd för domstolarna i form av enkätmallar och handled- ning för att de skall kunna genomföra enkätundersökningar i egen regi. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet Regelbundna sammanträffanden mellan domstolarna och profes- sionella domstolsaktörer. Stöd för domstolarna att driva projekt med syfte att höja kvalite- ten genom bl.a. enkätundersökningar, speglingar och självvärderingar. Vittnesstödsverksamheten bör kvalitetssäkras ge- nom en utomstående utvärdering. Redovisningen när det gäller kriminalvårdens utvecklingsarbete är samlad under rubriker som direkt anknyter till beredningens upp- drag. Uppgifterna nedan har lämnats av KVS. 3.6.1Minskade genomströmningstider i brottmålsprocessen KVS framhåller att kriminalvården har generellt relativt begränsad erfarenhet av försök med snabbare lagföring. Personalens inställ- ning till verksamheten, där den bedrivits, pågår eller planeras är dock enligt KVS positiv. Enligt KVS antyds det dock på sina håll en viss besvikelse över att vissa projekt inte överlever eller aldrig star- tar. Vid två myndigheter har det bedrivits projekt, som är av- slutade, med snabbare lagföring. Vid , där försöket enligt KVS var framgångsrikt, har projektet nu övergått till att vara en normal arbetsmetod. Det andra projektet, vid Nykö- pingsmyndigheten, upphörde enligt KVS p.g.a. bristande ärende- tillströmning. Projekt bedrivs vid andra myndigheter. Ett av projekten (Frivården ) har varit igång . Två andra myndigheter (och ) bedriver verk- samhet som syftar till snabbare lagföring. KVS uppger att uppläg- gen där involverar fler/andra aktörer än de gängse (dvs. polis, åkla- gare, domstol och frivården). Exempel på andra aktörer är social- tjänsten och kvinnojourer. Vid kriminalvårdsmyndigheterna och Cent- rum planeras projekt för snabbare lagföring med beräknat startda- tum . Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet 3.6.2Utbildning, kompetensutveckling och personalrörlighet inom rättsväsendet När det gäller det utvecklingsarbete som just nu pågår inom krimi- nalvården lämnas här en kortare beskrivning av dessa insatser inom ramen för KVS personalutvecklingsenhets verksamhetsområde. Därutöver genomförs enligt KVS kontinuerligt utbildning och kompetensutveckling vid de 36 lokala kriminalvårdsmyndigheterna. Enligt arbetsordningen för (2002:2) skall Personalutvecklingsenheten bl.a. förse verkets ledning och organi- sation med underlag för rekrytering av medarbetare med rätt kom- petens för att uppnå verksamhetsmålen. Inom enheten finns krimi- nalvårdens utbildningsorganisation (KRUT) med uppgift att ta fram långsiktiga planer för personal- och kompetensförsörjning, samordna och genomföra introduktion och utbildning för medar- betare samt stödja kriminalvårdsmyndigheterna i det lokala kompe- tensutvecklingsarbetet. Enheten biträder verkets ledning med re- krytering och utveckling av viss ledande personal. Något om nuvarande utbildning En ny utbildningsorganisation (KRUT) påbörjade sitt arbete . Vid KVS huvudkontor i finns KRUT:s utbildningschef och stab, medan KRUT:s utbildningsenheter finns i , , och . Den som anställs i kriminalvården får enligt KVS en kvalificerad utbildning varvat med arbete och handledning under tre terminer. Efter den obligatoriska kriminalvårdsutbildningen finns det möj- lighet att gå vidare med fördjupningsutbildningar som grund för speciella uppdrag eller arbetsuppgifter. Kriminalvårdsutbildningen genomförs internt inom kriminalvår- den, som uppdragsutbildningar i samarbete med högskola och uni- versitet eller som ordinarie högskole- och universitetsutbildningar. Inom KRUT-strukturen erbjuds också Chefs- och ledarskapsut- bildning (10 poäng). Utbildningen genomförs i samarbete med Gö- teborgs universitet. Målgruppen är kriminalvårdsinspektörer. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet Samverkan i utbildningsfrågor med övriga rättsväsendet KVS uppger att det bedrivs ett etikprojekt i i samarbete mellan kriminalvården och övriga parter i rättsväsendet. Etikpro- jektet handlar om bemötande, medmänsklighet och etiska dilem- man där kriminalvården, tingsrätten, åklagarmyndigheten och hov- rätten arbetar tillsammans i syfte att skapa en medvetenhet om den dolda etiken. Utbildningen påbörjades och beräknas vara avslutad före utgången av . I övrigt när det gäller gemensam utbildning för kriminalvården och andra myndighetsområden inom rättsväsendet finns det inte några pågående eller planerade insatser uppger KVS. Kriminal- vården deltar dock i olika diskussioner rörande gemensamma pro- blem när det gäller de häktade och dömda personer. Någon syste- matiserad gemensam kompetensutveckling förekommer emellertid inte framhåller KVS. En form för samarbete är möjligen, anger KVS, kriminalvårdsut- bildningen som nyttjar kompetens från rättsväsendet i teman som bl.a. narkotikabekämpning och rättsprocessen. KVS deltar i olika BRÅ-konferenser och även i diskussioner- na kring uppbyggandet av ett Rättscentrum i . KVS be- dömer att utbildningar tillsammans med polis, åklagare och domare kan bli verklighet där framöver. 3.6.3Övergripande frågor om rättsväsendets myndigheters lokalisering Kriminalvårdens lokalförsörjningsprocess är beskriven i ett över- gripande styrdokument – Riktlinjer för kriminalvårdens lokalför- sörjningsprocess (Bygg Pro). När det gäller pågående reformarbe- tet kan följande nämnas. Vid några orter har kriminalvården lokalt medverkat vid tillska- pande av olika typer av mer eller mindre väl utbyggda s.k. Rätts- vårdscentrum som i och . Inom ramen för ett särskilt projekt, , före- kommer diskussioner om möjligheterna till och fördelarna med samlokalisering av psykiatri och kriminalvård vid vissa orter. KVS uppger att till följd av den beläggningsproblematik som rå- der inom kriminalvården pågår en kraftig utbyggnad av antalet platser. Beträffande huvuddelen av det stora antalet an- Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet stalts- och häktesplatser som planeras fram t.o.m. är lokali- seringen ännu inte slutligt beslutad. Vid bedrivs brottsutredande verksamhet. Vi beskriver detta längre fram i detta betänkande (avsnitt 7.4). Kust- bevakningen har vidtagit följande åtgärder för utvecklingen av den brottsutredande verksamhet som bedrivs där. Uppgifterna är läm- nade av . anställdes en åklagare med bakgrund som miljöåklagare. Anställningen var till att börja med i form av ett vikariat och en projektanställning. Den har dock övergått i en tillsvidareanställning, med bland annat brottsutredande arbetsuppgifter. anställdes två poliser, med tidigare erfarenhet av brottsutredning inom polisen, som förundersökningsledare. Den ena kommer att ha ansvaret för brottsutred- ningar inom och den andre för utredningarna inom Östra och . Inom kommer en av juristerna på sjöövervakningsavdelningen (tidigare miljöåkla- garen) att ha ansvaret för brottsutredningar. Som en fjärde förundersökningsledare finns också den andra juris- ten på sjöövervakningsavdelningen (som har domstolsbakgrund). Avsikten är att de fyra förundersökningsledarna kontinuerligt skall hjälpa till med utbildning inom det brottsutredande området inom respektive region. Målsättningen är dessutom att genom fortsatt utbildning och med stöd av förundersökningsledarna höja kvalite- ten på samtliga rapporter och de utredningar angående misstänkta brott som hanterar. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet genomgick 100 anställda inom en lång påbyggnadsutbildning i brottsutredning. Denna utbildning ägde rum vid i , i regi. Brottsutredarutbildningen kommer fortsättningsvis att ges inom ramen för den s.k. sjölinjen (tidigare chefsutbildningen) som är en intern vidareutbildning inom . Denna ut- bildning kommer då att motsvara den utbildning som gavs vid . Detta innebär att brottsutredarut- bildningen efter hand kommer att nå ut till merparten av den an- ställda linjepersonalen och många på staberna. Ett annat viktigt arbete som har anknytning till den brottsutredan- de verksamheten är de riskanalysbaserade arbetssätten som Kust- bevakningen, på regeringens uppdrag, utvecklar tillsammans med samverkande myndigheter, bl.a. och . framhåller att verkets brottsbekämpande arbete omfat- tar flera områden allt från kontrollverksamhet, underrättelseverk- samhet, spaning, utredning till tullåklagarverksamhet. Flera utveck- lingsprojekt som rör de olika delarna i den brottsbekämpande verk- samheten pågår eller har avslutats inom . Nedan redovisas de utvecklingsarbete inom området brottsutredning som bedrivs. Projekt om IT-stöd i brottsutredningen ()