sou · GRB3130d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Modern får börja ta ut föräldrapenning från och före barnets beräknade födelse. Båda föräldrarna har också möjlig- het att före barnets födelse använda sig av föräldrapenning vid för- äldrautbildning. Tre olika ersättningsnivåer är aktuella för föräldrapenning: sjukpenningnivå, grundnivå och lägstanivå. För 390 av dagarna betalas föräldrapenning ut enligt sjukpen- ningnivån. Ersättningen motsvarar av den sjukpenning- grundande inkomsten (SGI), dvs. den årliga inkomst som en för- säkrad kan komma att få för sitt arbete. finns ett särskilt kvalifikationskrav. Föräldern skall under minst , innan barnets födelse, ha varit försäkrad med ett belopp som överstiger . För de resterande enligt sjukpenningnivån finns inte motsvarande krav. Om en försäkrad inte har upparbetat någon SGI, eller om den är mycket låg, betalas ersättning ut enligt grundnivån. Den uppgår till per dag. Under 90 av de lämnas ersättning enligt lägstanivån, dvs. Detta belopp är lika för alla. Sjukpenninggrundande inkomst för gravida och föräldrar som vårdar barn För gravida kvinnor och föräldrar som vårdar barn finns ett försäk- ringsskydd som innebär att de får behålla sin sjukpenninggrun- dande inkomst vid förvärvsavbrott. Skyddet innebär att en persons SGI inte sänks trots att han eller hon för tillfället inte har någon inkomst av arbete. Skyddet ligger som en integrerad del i föräldra- försäkringen. En gravid kvinna omfattas av skyddsbestämmelserna om hon gör ett förvärvsavbrott tidigast före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen. Föräldrar som, helt eller delvis, är lediga för att vårda sina barn får fram till barnets ettårsdag behålla sitt SGI-skydd. När barnet har fyllt upphör i regel detta skydd. Enligt praxis kan dock en förälder, givet vissa förutsättningar, omfattas av skyddet även efter det att barnet har fyllt . Det finns även en särskild beräkningsgrund för just föräldra- penning. Om SGI:n sänks när barnet har fyllt har föräldern rätt till lägst den SGI som gällde innan sänkningen eller den högre inkomst som löneutvecklingen inom yrket medför. Detta gäller till dess barnet har fyllt . Den särskilda beräkningsgrunden används även om en kvinna blir gravid på nytt innan barnet har uppnått en ålder av och . Denna beräkningsgrund gäller för all föräldrapenning , även sådan som avser äldre barn. I normala fall är det inte möjligt att erhålla föräldrapenning sam- tidigt som man studerar på heltid. Däremot går det att kombinera föräldrapenning med deltidsstudier. Ersättningsnivåerna inom föräldrapenningen är beroende av om den studerande har kvalificerat sig för SGI. Den som är föräldraledig har rätt till föräldra- penning enligt s.k. vilande SGI. Det innebär att beräkningen görs på inkomster som den studerande har haft innan studierna påbörja- des. För att SGI:n skall hållas vilande krävs i princip att studiestöd uppbärs . För studerande som även arbetar fastställs en studietids-SGI som i vissa fall kan ligga till grund för ersättningen. Det är dock en förhållandevis ovanlig situation. Många studerande har emellertid inte förvärvsarbetat i sådan omfattning att de har upparbetat någon sjukpenninggrundande inkomst. Dessa studerande får ersättning enligt grundnivån, vilket innebär . Det förs ingen statistik över hur många som kombinerar deltids- studier med föräldrapenning. Inte heller finns uppgifter om hur många som uppbär föräldrapenning i nära anslutning till avslutade eller avbrutna studier. Utredningens studerandeenkät visar dock att bland de som studerade , och som hade barn i åldrarna 0–, tog ut föräldrapenningdagar. B 2 Samspel med studiemedel För att en studerande som upparbetat en sjukpenninggrundande inkomst skall kunna få denna vilande under studierna, krävs i prin- cip att han eller hon uppbär studiemedel . Vid beräkningen av sjukpenningnivån i föräldrapenningen beak- tas inte studiemedel. Anledningen är att beräkningen tar sikte på förväntade inkomster av eget arbete. Övriga ersättningsnivåer i för- äldrapenningen saknar också koppling till studiemedlet. Föräldrapenning är skattepliktig inkomst. Därför räknas ersätt- ningen in i den inkomstprövning som görs när studiemedlet fast- ställs. B 3 Konsekvenser för studerande Inom föräldrapenningen är det främst kvalifikationsreglerna och kravet på att man uppbär studiemedel i vissa situationer som får särskilda konsekvenser för studerande. Flera studerandeorganisationer ifrågasätter om det är rimligt att studerande i många fall är hänvisade till ersättningen enligt grund- nivån. Kraven för inkomstbaserad föräldrapenning är högre ställda än exempelvis inkomstbaserad sjukpenning eftersom det finns en särskild kvalifikationstid . Denna regel, som syftar till att den försäkrade skall vara väl etablerad i arbetslivet, exkluderar många som studerar. I avsnitt 4.2 redovisas ekonomin för stude- rande utifrån olika typfall. Studerande som får barn under studie- tiden har det sämsta ekonomiska utfallet. Personer som studerar utan studiemedel hamnar i de allra flesta fall utanför de skyddsbestämmelser som gäller för en eventuellt upparbetat sjukpenninggrundande inkomst, dvs. deras vilande SGI bryts. Det innebär att den studerande, om han eller hon blir för- älder , hänvisas till föräldrapenningens grundnivå. Även för de som studerar med studiemedel kan skyddsbestäm- melserna leda till att föräldrapenningen utges enligt grundnivån. Det handlar om de som inte tar studiemedel . Det studerande förlorar i regel sitt skydd utan studiemedel. Det innebär att skyddet avbryts för stude- rande som exempelvis väljer att endast uppbära studiemedel vissa veckor under terminen. Unga studerande är ofta hänvisade till grundnivån Föräldrapenningen syftar bl.a. till att göra det möjligt för föräldrar att förena studier med föräldraskap. Frågan är dock om så alltid är fallet. På grund av kvalifikationsvillkoren hänvisas många stude- rande till grundnivån. Studerande som väljer att bilda familj kan alltså hamna i en besvärlig ekonomisk situation. Grundnivån har emellertid successivt höjts . Syftet har varit att förbättra för de föräldrar, exempelvis stu- derande, som saknar inkomst, har låg inkomst eller inte uppfyller kvalifikationsvillkoret inom föräldrapenningen. Trots höjningarna rör det sig emellertid om förhållandevis låga belopp för de stude- rande som hänvisas till grundnivån. Ett samhällsmål är att fler skall studera. finns en strä- van att öka barnafödandet. Få skaffar emellertid barn under studie- tiden. Ett effektivt sätt att gynna ökat barnafödandet bland perso- ner som är i studier vore enligt utredningens mening att förbättra nivåerna i föräldrapenningen för studerande. Utredningen anser att en möjlighet är att ersättningsnivåerna överensstämmer med totalbeloppet i studiemedlet. En sådan lös- ning ställer givetvis krav på en rad avgränsningar. Det måste t.ex. ställas krav på att studier har bedrivits innan ersättning enligt den nya nivån skulle kunna bli aktuell. Det har inte varit utredningens uppgift att presentera förslag i dessa delar. Således behövs ytterligare avvägningar och analyser göras. Sjukpenninggrundande inkomst och krav på uppburet studiemedel Studiemedlet beräknas och uppmuntrar ett flexibelt användande av systemet. Skyddsbestämmelserna för sjukpenning- grundande inkomst kan emellertid komma att motverka detta. En studerande förlorar i regel sin skyddade SGI som studiemedel inte uppbärs. Om personen blir förälder i anslutning till studierna hänvisas han eller hon till föräldrapen- ningens grundnivå. Det är således avgörande på vilket sätt den stu- derande väljer att spara sina veckor inom studiemedlet. Enligt utredningens mening överensstämmer detta inte med tanken om ett flexibelt användande av studiemedel. De studerande som överhuvudtaget inte uppbär studiemedel hamnar för det mesta utanför nämnda skyddsbestämmelser. De kan därmed endast få föräldrapenning enligt grundnivån. Utredningens bedömning: I praktiken har studerande inte samma möjligheter som förvärvsarbetande att låta någon annan överta rätten till ersättning vid tillfällig vård av barn. Regelver- ken försvårar i detta avseende för studerande att kombinera för- äldraskap med studier. Vid studiemedelsprövningen är det angeläget att hänsyn tas till om en pappa använt sig av möjligheten att behålla studie- medel vid barns födelse. Det bör övervägas om studielånen, såsom vid egen sjukdom, skall kunna skrivas av vid tillfällig vård av barn. Den tillfälliga föräldrapenningen skall ge föräldrar ekonomiskt stöd t.ex. när barn blir sjuka och föräldern behöver avstå från sitt för- värvsarbete. Föräldraförsäkringen, till vilken bl.a. den tillfälliga för- äldrapenningen hör, syftar till att ge båda föräldrarna möjlighet att förena förvärvsarbete eller studier med föräldraskap. Det finns även regler inom studiemedelssystemet som ger den studerande möjlighet att behålla stödet vid tillfällig vård av barn. I detta avsnitt redogörs för dessa regler. C 1 Regler för tillfällig vård av barn En förälder som behöver avstå från förvärvsarbete för att vårda barn till följd av sjukdom hos barnet eller barnets ordinarie vårdare är berättigad till tillfällig föräldrapenning. Detta gäller om barnet är . I vissa fall kan ersättningen betalas ut för barn . Ersättningen är av den sjukpenninggrundande inkomsten. Tillfällig föräldrapenning kan lämnas för , men också för del av dag: trefjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels dag. Ersättningen beror på den faktiska tid som föräldern behöver avstå från sitt arbete. Den tillfälliga föräldrapenningen kan tas ut per barn och år. När de dagarna är uttagna kan ersättning lämnas per barn och år. Dessa får dock inte tas ut vid den ordinarie vårdarens sjukdom. Rätten till tillfällig föräldrapenning kan i vissa situationer över- låtas till en annan person, som i stället för föräldern stannar hemma från sitt arbete för att vårda barnet. Fadern har rätt till tio dagars ersättning i samband med barns födelse. I vissa fall kan dessa s.k. pappadagar betalas ut till en annan person än pappan. Studerande har i regel inte rätt till tillfällig föräldrapenning En förälder som studerar behöver i regel inte avstå från förvärvs- arbete och kan därför inte få tillfällig föräldrapenning. Särskilda regler gäller för de som studerar med full lön. För studerande som arbetar fastställs en s.k. studietids-SGI, som baseras på arbetet. Denna gäller även vid tillfällig vård av barn. För den tillfälliga föräldrapenningen gäller att ersättningen alltid beräknas på grundval av studietids-SGI under studietid, även under sommarferier. Den SGI som den studerande eventuellt har upparbetat innan studierna, och som hålls vilande , kan aktiveras igen men först när studierna har slutförts eller avbrutits. 1.2Studiemedel vid tillfällig vård av barn En studerande har rätt att, under vissa förutsättningar, behålla stu- diemedlen vid tillfällig vård av barn. Reglerna harmonierar med de bestämmelser som gäller för den tillfälliga föräldrapenningen. Rätten att behålla studiemedlen gäller och barn. Motsvarande rätt finns även om barnets ordinarie vår- dare är sjuk, men rätten gäller i dessa fall . Den period, som en studerande tillfälligt har vårdat barn, räknas inte in i beräkningsunderlaget av den längsta tid som en studerande har rätt till studiemedel. Vid prövningen av studieresultaten tas hänsyn till att den studerande tillfälligt vårdat barn. Vid egen sjukdom längre än skrivs lånedelen i studie- medlen av. Några liknande regler för vård av sjukt barn finns inte. En förälder får överlåta rätten att behålla studiemedel vid till- fällig vård av barn till en annan person som i stället för föräldern avstår från att studera. Fadern har, analogt med de s.k. pappadagarna i föräldraförsäk- ringen, rätt att behålla studiemedlen vid barnets födelse. Han har rätt att behålla stödet i . räknas dock inte bort från det totala antalet veckor med studiemedel. Under /03 var det drygt 60 personer som med bibe- hållet studiemedel tillfälligt vårdade barn. Det låga utnyttjandet kan bl.a. förklaras av att det för många studerande som vårdar sjukt barn inte har någon egentlig betydelse att anmälan görs. C 2 Samspel med studiemedel Rätten till den tillfälliga föräldrapenningen utgår från att man behöver avstå från förvärvsarbete. Normalt sett lämnas därför inte tillfällig föräldrapenning till studerande. I vissa fall kan studerande dock komma att beröras av inkomstprövningen i studiemedlet eftersom denna beräknas på kalenderhalvår. Den tillfälliga föräldra- penningen är en beskattad inkomst och beaktas därför vid inkomstprövningen. Det finns regler inom studiemedlet som anknyter till bestäm- melserna för tillfällig föräldrapenning, vilket kan ses som ett slags samspel mellan de två förmånerna. Det handlar om möjligheten att behålla studiemedlet vid tillfällig vård av barn. I övrigt saknas koppling mellan systemen. C 3 Konsekvenser för studerande Studerande har endast i undantagsfall rätt till tillfällig föräldrapen- ning. En konsekvens av denna ordning är att studerande, till skill- nad från förvärvsarbetande, saknar möjlighet att överlåta åt någon annan att mot ersättning stanna hemma från arbetet för att vårda barnet. Många studerandeorganisationer och enskilda studerande framhåller att detta kan vara kännbart för studerande vars barn blir sjuka precis vid ett tentamenstillfälle eller då det ingår obligatoriska moment i undervisningen. De menar att situationen för dessa stu- derande skulle underlättas om det var möjligt för någon annan att, utan alltför stor inkomstförlust, ta hand om det sjuka barnet. Inom studiemedelssystemet finns det emellertid en möjlighet för studerande att överlåta rätten till studiemedel till någon annan. Även denna person måste dock studera med studiemedel. Till utredningen har framkommit invändningar som rör de s.k. pappadagarna i studiemedlet. Kritiken handlar om att Centrala stu- diestödsnämnden (CSN) inte skulle ta hänsyn till vid prövningen av studieresultaten. I utredningens kontakter med CSN framhåller myndigheten att detta görs och i praktiken inte torde vara något problem. Några möjligheter att, som vid egen sjukdom, få studielånet avskrivet finns inte när det gäller den tid då man tillfälligt har vår- dat barn. Detta har kritiserats av flera studerandeorganisationer. Rätt att överlåta ersättning vid tillfällig vård av barn Det faktum att man inom studiemedlet, vid tillfällig vård av barn, har regler som anknyter till bestämmelserna om tillfällig föräldra- penning, innebär att studerande i vissa fall kan överlåta rätten att behålla studiemedlet till någon annan försäkrad som i stället för föräldern avstår från att studera. I praktiken har dock studerande inte samma möjligheter som förvärvsarbetande att låta någon annan överta rätten. Möjligheten inom studiemedlet framstår som relativt uddlös; det är inte särkilt vanligt att även den som är tänkt att vårda barnet är studerande. En studerande skulle sannolikt vara mer hjälpt om en förvärvsarbetande skulle kunna vårda barnet mot ersättning. Detta är dock inte möjligt. Det finns således inte någon reell koppling mellan de två systemen i detta avseende. Det bör även noteras att möjligheten att behålla, eller överlåta, studiemedlet vid tillfällig vård av barn inte gäller alla studerande. Om den studerande inte uppbär studiemedel finns inga sådana möjligheter. Utredningen menar att reglerna försvårar för studerande att kombinera föräldraskap med studier. Föräldraförsäkringen når inte sitt syfte i detta avseende. Studiemedel vid barns födelse Utredningen vill framhålla att det vid studiemedelsprövningen är angeläget att hänsyn tas till om en pappa använt sig av möjligheten att behålla studiemedel vid barns födelse. Möjligheter att få studielån avskrivet för vård av sjukt barn Det saknas möjligheter att, som vid egen sjukdom, få studielånet avskrivet när det gäller tid då man vårdat barn. Utredningen menar att förutsättningarna för studerande att tillfälligt vårda sjuka barn behöver förbättras. Därför bör det övervägas om studielånet även skall kunna skrivas av vid vård av sjukt barn. Utredningens bedömning: Bidragsdelen i studiemedlen ingår i inkomstunderlaget för återbetalning av underhållsstöd. Det finns anledning att se över reglerna i detta avseende. Föräldrar skall svara för underhåll för sina barn efter vad som är skäligt efter barnens behov och föräldrarnas samlade förmåga. De delar på underhållet var och en efter sin förmåga. Underhållsskyl- digheten gäller oavsett om föräldrarna lever tillsammans eller på skilda håll. Barn kan få underhållsstöd från staten om en underhållsskyldig förälder inte betalar underhåll, eller om underhållet understiger det belopp som staten garanterar. Syftet med underhållsstöd är att barn som inte bor med båda sina föräldrar skall garanteras en rimlig ekonomisk standard som systemet skall bidra till att båda föräldrarna tar sitt ekonomiska ansvar gentemot sina barn. Stödet skall motsvara hälften av barnets behov, dvs. andelen för den föräl- der som barnet inte bor hos. Det innebär att den förälder som bar- net bor tillsammans med förväntas bidra med motsvarande belopp. D 1 Regler för underhållsstöd Underhållsstöd är, enligt lagen (1996:1030) om underhållsstöd, ett statligt bidrag till barn vars föräldrar inte bor tillsammans. Stödet betalas ut till den förälder som barnet är bosatt och folkbokfört hos. När fullt underhållsstöd betalas ut skall den förälder som bar- net inte bor tillsammans med återbetala statens kostnader helt eller delvis. Underhållsstödet lämnas med per barn och månad. Stödet är obeskattat. I vissa fall kan stödet också utges i form av s.k. utfyllnadsbidrag. Den förälder som barnet inte bor hos betalar då underhållet direkt till den andre föräldern. Föräldrarnas underhållsskyldighet upphör när barnet fyller . Om barnet går i grund- eller gymnasieskola efter den tidpunkten fortsätter underhållsskyldigheten så länge skolgången pågår, dock längst till 21-årsdagen. Förlängt underhållsstöd kan dock som längst betalas ut till och med juni det år som barnet fyller . När barnet har fyllt betalas underhållsstödet ut direkt till barnet. Den förälder som barnet inte bor tillsammans med – dvs. den bidragsskyldige – skall helt eller delvis betala tillbaka underhålls- stödet till staten. När underhållsstöd lämnas i form av utfyllnads- bidrag blir inte någon återbetalningsskyldighet aktuell. Hur mycket som skall betalas tillbaka beror på den bidragsskyl- diges inkomster och hur många barn som han eller hon har. Inkomstberäkningen tar sin utgångspunkt i beskattningens inkomstmått, dvs. från det senaste taxeringsbeslutet. Om den bidragsskyldige inte anser sig kunna betala det beslutade återbetalningsbeloppet kan han eller hon ansöka om anstånd med betalningen. Beräkning av anstånd görs på samma sätt som krono- fogdens beräkning av förbehållsbelopp vid utmätning av lön. Om det finns synnerliga skäl, bl.a. med hänsyn till den bidrags- skyldiges ekonomi, får helt eller delvis efterge statens fordran. D 2 Samspel med studiemedel Underhållsstödet lämnas oavsett vilken inkomst den förälder har som barnet bor hos. Följaktligen påverkar inte studiemedlet stö- dets storlek när den förälder som mottar stödet studerar. Däremot finns det en koppling till studiemedelssystemet vid beräkning av återbetalningen. Bidragsdelen i studiemedlen räknas med i den inkomst som används för beräkning av återbetalning av underhållsstöd. Däremot beaktas inte lånedelen. Eftersom underhållsstödet är obeskattat räknas stödet inte in i det underlag som ligger till grund för den inkomstprövning som görs när studiemedlet bestäms. Det innebär att underhållsstödet inte påverkar studiemedlets storlek. D 3 Konsekvenser för studerande När det gäller underhållsstödets följder för den förälder som barnet bor hos uppstår inte några speciella frågor för studerande. Inte heller frågan om rätt till stöd då barnet på grund av studier bor på annan ort än föräldrarna berör direkt utredningens område. Föräld- rar kan vara underhållsskyldiga trots att barnen har fyllt i de fall barnen går i grund- eller gymnasieskola. Denna kategori stude- rande tillhör emellertid inte utredningens målgrupp. Någon under- hållsskyldighet för myndiga barn som bedriver andra typer av stu- dier, t.ex. högskolestudier, föreligger inte. Inom underhållsstödssystemet är det i stället frågor som är kopplade till återbetalningen som kan få speciella följder för stude- rande. Bidragsdelen i studiemedlet beaktas när återbetalningen av underhållsstöd beräknas. Två statliga utredningar har behandlat denna fråga. föreslog, i sitt slutbetänkande Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24), att studie- bidraget inte skulle påverka beräkningen av återbetalning av under- hållsstöd. Utredningen anförde att inkomstprövningen så långt som möjligt borde följa beskattningens inkomstbegrepp och fann ingen anledning att frångå denna princip när det gäller det obe- skattade studiebidraget. delar inte uppfattning, vilket framgår av betänkandet Ett reformerat underhållsstöd (SOU 2003:42). Det faktum att studie- bidraget stärker mottagarens försörjningsförmåga medför enligt att bidraget bör beaktas när den åter- betalningsgrundande inkomsten räknas fram. Även själva principen för beräkning av den återbetalningsgrun- dande inkomsten kan få konsekvenser för studerande. Utgångs- punkten är den senaste taxeringen. I praktiken innebär detta att de inkomster som ligger till grund för beräkningen utgörs av vad den bidragsskyldige tjänade . För en bidragsskyldig vars inkomster inte har förändras särskilt mycket, eller vars inkomster som på grund av studier varit låga, innebär detta inte några pro- blem. För personer där inkomsten har minskat mera påtagligt, t.ex. för en studerande som tidigare förvärvsarbetat, kan systemet där- emot medföra svårigheter. I dessa fall återspeglar inte den taxerade inkomsten den aktuella ekonomiska situationen. Om återbetalningsbeloppet blir för högt i jämförelse med den aktuella situationen kan anstånd sökas. Anstånd kan, som tidigare framgått, beviljas i den mån det behövs för att den bidragsskyldige skall kunna behålla vad som behövs för eget, och eventuell familjs, underhåll. Det bör påpekas att anstånd endast innebär att betal- ningsskyldigheten, helt eller delvis, skjuts upp. Skulden skall beta- las tillbaka när betalningssvårigheterna upphört. Flera studerande- organisationer framhåller att detta kan vålla bekymmer för stude- rande som efter en lång utbildning kommer in i ett yrke med låga lönenivåer. Den nämnda har övervägt möjligheten att basera återbetalningsskyldigheten på en mer aktuell inkomst än . Man anser att frågan bör analyseras vidare och förordar att det fortsatta arbetet i första hand inriktas på en variant av dagens underhållsstödssystem och den modell som gäller för bostadsbidraget där aktuell inkomst uppskattas och därefter stäms av mot den taxerade inkomsten. En synpunkt som har framförts till Studiesociala utredningen är att det lönar sig sämre för bidragsskyldiga att arbeta vid sidan av studierna eftersom återbetalningen av underhållsstödet relateras till den bidragsskyldiges inkomst. Effekten – att återbetalningsbelop- pet höjs i takt med att inkomsterna ökar – blir därmed precis den- samma för den som enbart förvärvsarbetar. Detta förhållande är alltså inget specifikt för just studerande som arbetar. Studiebidraget och den återbetalningsgrundande inkomsten Återbetalningsreglerna i underhållssystemet bygger på skattelag- stiftningens regler. Studiemedel i form av studiebidrag är ett av de få undantagen. Visserligen tillför studiebidraget mottagaren eko- nomisk bärkraft, men som en följd av dess obeskattade karaktär skiljer sig bidraget från förvärvsinkomster. Studiebidraget kvalifice- rar exempelvis inte på samma sätt som förvärvsinkomster och vissa andra inkomster till olika socialförsäkringsförmåner. Utredningen anser därför att det finns anledning att se över reglerna i detta avseende. Återbetalning av underhållsstöd – ändrade inkomstförhållanden