sou · GRB357 · 2004-01-01 00:00:00 — Appendix 2 - Avgifter i en internationell jämförelse Bilaga 7 till LU 2003 andel skattefinansierad sjukvård. Se tabell 2.9. Med undantag för har dessa länder lägre sjukvårdsutgifter än . har högre avgifter än , en klart lägre skattefinansierad andel och klart högre utgifter per capita141. Det råder inget enkelt samband mellan avgiftsfinansiering och utgifter. Nedan redovisas andelen privata bidrag av högskolors finan- siering i olika länder. Andelen privata anslag och ersättningar för finansiering av institutioner inom högre utbildning Procent av totala intäkter Källa: [2001a]. I kommer ungefär en tiondel av intäkterna från privata källor. Det är mycket lägre än i många andra länder som , och . Men det är mer än i länder som , och . 141 Omräknat med växelkurs i dollar. Bilaga 7 till LU 2003 Appendix 2 - Avgifter i en internationell jämförelse Tabell A.2.3 Andelen föräldrabidrag*) av kostnaden för barnomsorg i 13 länder olika år på 1990–talet , andel av disponibel inkomst , andel av disponibel inkomst Anm.: I de flesta länder varierar brukaravgifter med familjeinkomsten. Där ett intervall saknas, representerar siffrorna i tabellen maximiavgiften för och och medelavgiften för andra länder, utom för och där de står för andelen av disponibel inkomst. I förekommer avgiftstak för brukaravgifterna. I länder utan brukaravgifter är tjänsten i fråga en del av utbildningssystemet och vanligen på deltid. I , och är förskola gratis från och i från (gäller dock bara ett litet antal timmar per dag). *) User charges for various personal services,. Källa: [2001 b]. I jämförelse med andra länder har låga avgifter för barnomsorgen. Något samband med kvinnors förvärvsfrekvens är svårt att finna. och hade en något lägre förvärvsfrekvens bland kvinnor än 1999 (67,6 respektive 64,9 jämfört ), men mycket högre avgifter. och har högre avgifter än men en högre förvärvs- frekvens bland kvinnor (73,). En jämförelse av avgifterna inom äldreomsorgen visar att och har låga avgifter142. Avgifterna är av utgifterna när det gäller institutionsboende. Andra länder har avgiftsandelar på uppåt 20–. Däremot är skillnaden inte lika stor när det gäller hemhjälp. har där en avgiftsandel på , vilket är samma nivå som i . har en dubbelt så hög avgiftsfinansiering. 142 Samma bild förmedlar Statskontoret[1999] med tillägget att har höga avgifter för hemtjänst. Appendix 2 - Avgifter i en internationell jämförelse Bilaga 7 till LU 2003 infört maxtaxa och förbehållsbelopp i äldreomsorgen, vilket sänkt avgiftsandelen. Andel brukaravgifter av totala utgifter för olika sorters Källa: Rostgaard, T. & , T. , W. [2000], Revisiting real social spending across countries: a brief note, Economic Studies, No. 30, 2000/1, . Agell, J., , P. & , J. [1995], Svensk skattepolitik i teori och praktik, skattereform, Bilaga 1 till SOU 1995:104, , . Agell, J., , T. & , H. [1997], Growth and the Public Sector: a Essay, , No. Agell, J., , T. & , H. [1999], Growth and the Public Sector: a Reply, , No. , F. & , K. A. [2002], Beskattning och investeringar i högre utbildning, i , P. Alternativ i välfärdspolitiken, SNS. & , M. [1994], A Decade of Tax and Benefit Reforms in – Effects on Labour Supply, Welfare and Inequality, Tax Reform Evaluation Report, No. [1997], Efterfrågan på tjänster i , beräkning av efterfrågeelasticiteter och syselsättningseffekter, Bilaga 2 till SOU 1997:17, , . [1999], The Economic Consequences of Rolling the , Lectures in Economics. & , N. [1974], Pigou, Pigou Taxation and Public Goods, Review of Economic Studies, No. 41, pp. 119–128. & Stiglitz, J. [1980], Lectures on Public Economics, , Maidenhead. [1998], Hur omfördelar välfärdsstaten, Underlags- rapport till SNS, Stencil, , . Bilaga 7 till LU 2003 Besley, T. & Coate, S. [1991], Public Provision of Private Goods and the Redistribution of Income, , Vol. 81, No. [1992], Långsiktiga perspektiv på inkomstfördelningen, Bilaga 8 till , SOU 1992:19, , . , A., , M. & , I. [1995], Assessing the Effects of Swedish Tax and Benefit Reforms on Income Distribution Using Different Income Concepts, , . [1999], Dagis och drivkrafter – en om fördelningspolitik och offentliga tjänster, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Ds 1999:67, , . & Bergstrom, T. [1996], The Political Economy of Subsidized Day-Care, , Vol. 12, pp. 443–457. & , V. [1998], Topping Up or Opting Out? The Optimal Design of Public Provisions Schemes, International Economic review, Vol. 39, No. Bohm, P. [1979], Nya avgiftssystem för den offentliga sektorn – en principdiskussion, Bilaga 1 till SOU 1979:23, , . Bröms, J. [1994], En social försäkring, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Ds 1994:81, , . & Tchilingurian, H. [2000], Average Effective Tax Rates on Capital, Labour and Consumption, Economics Department, Working Paper No. 258, October. [1999], Equality of Access in Health Care, Economic Studies. Chamley, C. [1981], The Welfare Cost of Capital Income Taxation in a Growing Economy, , No. 87, pp. 468–496. Cremer, H. & Pestieau, P. [1996], Redistributive Taxation and , International Taxation and , No. 3, pp. 397–420. & , G. [1993], Idrott åt alla – kartläggning och analys av idrottsstödet, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Ds 1993:58, , . , F. [2000], Ska inkomster eller sjukdom beskattas – Fördelningseffekter av patientavgifter, i Patientavgifter och vårdefterfrågan, En kunskapsöversikt, . Bilaga 7 till LU 2003 [1989], Bostadsstödet – alternativ och konsekvenser, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Ds 1989:47, , . Ds 1984:8, Är subventioner effektiva?, , . Ds 1988:28, Subventioner i kritisk belysning, , . Ds 1999:5, Sämre för mig, bättre för oss – en analys av pensionärernas ekonomiska situation , , . Edebalk, P. & , J. [1985], Sociala avgifter – problem och möjligheter inom färdtjänst och hemtjänst, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Ds Fi 1985:11, , . [2002], Avgifter, rapport 2002:13. , , , A-L & Krakén, I. [1998], Patient – a Hindrance to Financially and Psychosocially Disadvantage Groups Seeking Care, Social Science & Medicine 1998, No. 46 (10), pp. 1375–1380. Emmerson, C. & , H. [2002], Avgifter för offentliga tjänster, i , P. (red.) Alternativ i välfärdspolitiken, SNS. & Hussénius, J. [2000], Studiebidraget i det långa loppet, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Ds 2000:19, , . [1987], Att leva på avgifter – vad innebär en övergång till avgiftsfinansiering? Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Ds 1987: 2, , . [1997], Svenska folkets attityder till tandvården, arbetsrapport. Feldstein, M. [1993], The Effect of Marginal Tax Rates on Taxable Income: A Panel Study of the 1986 Tax Reform Act, Working paper No. 4496, , , . , R. W. [1999], Catching Up with the Economy, , Vol. 89, No. , , , K. & , I. [1976], Skatters och offentliga utgifters effekter på inkomstfördelningen, , . [1994], Fördelningseffekter av offentliga tjänster, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Ds 1994:86, , . Bilaga 7 till LU 2003 Fölster, S. & Henrekson, M. [2001], Growth Effects of Government Expenditures and Taxation in , Fölster, S. m.fl. [2002], Välfärdskonton i – en utvärdering, i , P. ), Alternativ i välfärdspolitiken, SNS. Gemmel, N. [1997], Externalities to Higher Education: a Review of the New Growth Literature, into Higher Education, HMSO. & , G. [1998], Redistributive Effects of , and Management, No. 13, pp. 289–306. & Wise, D. [1999], around the World, . [1984], Marginal Cost of for Expenditures, , No. 86 (2), pp. 115–130. Heckman, J., Lochner, L. & Taber, C. [1999], Human Capital Formation and General : a Study of Tax and Tuition Policy, Fiscal Studies, vol. 20:1, pp. 25–40. Huber, B. [2002], Beskattning i en global ekonomi, i , P. ), Alternativ i Välfärdspolitiken, SNS. Hultcrantz, L. & , J. [1995], Efterfrågan på enkla tjänster, Ekonomisk Debatt, Årgång 23, s. 527–536. Hussénius, J. & Selén, J. [1994], Skatter och socialförsäkringar över livscykeln – en simuleringsmodell, Rapport till Expert- gruppen för studier i offentlig ekonomi, Ds 1994:135, , . [1962], Den offentliga sektorns expansion: en studie av de offentliga civila utgifternas utveckling –1958, Indust- riens . [2001], Bortom Dennispaketet, Transportpolitik i fokus, nr 2, . , M. m.fl. [1998], Time Spent on Waiting Lists for Care: Approach, . [2002], Kommunala framtider – en långtids- utredning om behov och resurser . [2003], Kommunernas ekonomiska läge – . Bilaga 7 till LU 2003 Korpi, W. & , J. [1993], Socialpolitik, kris och reformer: i internationell belysning, Bilaga 2 till SOU 1993:16, , . Korpi, W. & , J. [2001], New Politics and Class Politics in Welfare State Regress: A Comparative Analysis of Retrenchment in 18 Countries 1975–1995, Paper Presented at the Annual Meeting of the , 2001. [1994], Svenska folkets erfarenheter av och inställning till hälso- och sjukvården. & Sørensen, P. [2002], Financing the Nordic Welfare States: of Globalization to Taxation in the Nordic Countries, . [1987], Individual Taxpayer Response to Tax Cuts: 1982–1984, , No. 33, pp. 173–206 . [1972], Expectations and Neutrality of Money, , vol. 4, pp. 103–124. Lugnér , A., , U. & , M. [1995], Värdet att minska risken för icke-dödliga trafikskador, 1995:1. Mossialos, E. & , A. [2002], Funding Health Care in Europe: Weighing up the Options, i Mossialos, E. m.fl., Funding Health Care: Options for Europe. [1994], Den offentliga sektorns produktivitetsutveckling –1992, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Ds 1994:24, , . [1997], Productivity of the Public Sector in , Papers on Public Sector Budgeting and Management, vol 3, Budget Department, . [2000], Base. [2001a], Education at a Glance. [2001b], Starting Strong – childhood education and care. [2002], 2002. , H. m.fl. [1994], Nettokostnader för transfereringar i och några andra länder, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Ds 1994:133, , . & , O. [2002], Välfärdssystemens finansiering i ett europeiskt perspektiv, Expertrapport 10 till skattebasutredningen, SOU 2002:47, vol B, , . Bilaga 7 till LU 2003 & , I. [2002], Pensionering och incitament, i , P. ), Alternativ i välfärdspolitiken, SNS. Pestieau, P. [2002], Socialförsäkringar och inkomst- omfördelning, i , P. ), Alternativ i välfärdspolitiken, SNS. Pigou, A. [1947], A Study in , , . , F. P. [1927], A contribution to the theory of taxation, , No. 37, pp. 47–61. Rattsø, J. [2002], Produktivitet och kostnader i offentliga tjänster i , P. ), Alternativ i välfärdspolitiken, SNS. Rawls, J. [1971], A Theory of . Regeringens proposition 1999/2000:1, Budgetpropositionen , vol. 1, bilaga 4, Fördelningspolitisk redogörelse. Regeringens proposition 2000/01:149, Avgifter inom äldre- och handikappomsorg. Rochet, J.-Ch. [1991], Incentives, Redistribution and , The Papers on Risk and Insurance Theory, No. 16, pp. 143–166. Rosen, S. [1995], Offentlig sysselsättning och den svenska välfärdsstaten, , . Rostgard, T. & , T. [1998], Caring for Children and Older People – A Comparison of European Policies and Practices, 98:20, . SCB [2002a], Den offentliga sektorn, bokslut för . SCB [2002b], Arbetskraftsprognos . SCB [2002c], Statistik om privatiseringen av välfärdstjänster 1995– 2001, Bakgrundsfakta till Ekonomisk statistik, 2002:4. Shoven, J. [1976], The Incidence and Efficiency Effects of Taxes on Income from Capital, , No. 84, pp. 1261–1284. , O. [2001], Välfärdsstatens finansiering , Del 1 till SOU 2001:57, Forskarantologi från Kommittén Välfärdsbokslut, , . [2003], Uppföljning av reformen maxtaxa, allmän förskola m.m. Bilaga 7 till LU 2003 [1994] Produktionskostnads- och produktivitets- förändringar inom äldre- och handikappomsorgen –1993, Ädelutvärderingen 94:15. [1996], Äldreomsorgens avgifter, följer upp och utvärderar, 1996:6. [2000a] Patientavgifter och vårdefterfrågan – en kunskapsöversikt. [2000b], Taxor och avgifter för vård och omsorg, Äldreuppdraget, 2000:1. [2001], Hälso- och sjukvårdsstatistisk årsbok. SOU 1973:32, Vägtrafiken - kostnader och avgifter, , . SOU 1979:23, Avgifter i staten – nuläge och utvecklingsmöjligheter, , . SOU 1995:4, , , . SOU 1995:36, Förmåner och sanktioner, , . SOU 1999:33, Bo tryggt, betala rätt – särskilda boendeformer för äldre samt avgifter för äldre- och handikappomsorg, , . SOU 2000:7, /2000, , . SOU 2001:79, Välfärdsbokslut för 1990-talet, , . SOU 2002:47, Våra skatter, . SOU 2003:20, Fördelningspolitikens mål och medel, Bilaga 8 till , , . Statskontoret [1992], Offentliga tjänster kan värderas! – Värdering med egenskapsanalys, 1992:24. Statskontoret [1993], Sektorsövergripande analyser – förslag till metod, 1993:25. Statskontoret [1999], Samhällets stöd till de äldre i – En om fördelningspolitik och offentliga tjänster, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Ds 1999:61, , . Statskontoret [2001], Staten i omvandling, 2001:15. [2002], Avtalsförsäkringarna, i , P. (red.) Alternativ i välfärdspolitiken, SNS. [2002], Uppföljning av maxtaxan inom barnomsorgen – en enkätundersökning utförd och . [1991], Hur skall sjukvården betalas – om alternativa betalningsmodeller, SNS. Referenser Bilaga 7 till LU 2003 & , K. [2002], Privatisering av socialförsäkringen, i , P. ), Alternativ i välfärdspolitiken, SNS. Temple, J. [2001], Growth Effects of Education and Social Capital in the Countries, stencil, . [2001] Does education matter? [1979], Fem avgiftsargument, Särtryck ur SOU 1979:23, . [1998], Välfärdsstatens omfördelningseffekter – både en fråga om dess omfattning och dess fördelningsprofil, i Välfärd och välfärdsmätning, . Bilagorna kommer att publiceras . För närmare information, se: /lu2003 utmaningen – en strategi Migration och integration – Kan vi räkna med de äldre? fördelar för export och Fördelning ur ett livscykel- Bilagor till långtidsutredningen Bilaga 6 till LU 2003 en fråga om klass? Tid och pengar – dela lika?