sou · GRB36d2 · 2004-01-01 00:00:00 — I förhållande till vad som regleras i svenska bestämmelser ökar ytan enligt utredningens förslag per gris. Utredningens förslag om att införa bestämmelser om krav på genomgången utbildning vilken verifieras med prov, medför en ökad kostnad för dem som är verksamma transportörer och förare men som saknar begärd utbildning. Andelen outbildade förare varierar dock starkt mellan olika medlemsländer. I är andelen förare som genomgått en djurtransportörsutbildning rela- tivt hög, jämfört med andra länder, ungefär hälften av de verk- samma förarna av djurtransporter genomgått utbildningen. Utbild- ningskrav medför också ökade inträdeskostnader för den som vill starta verksamhet. I finansieras utbildningen av branschen för de förare som är anslutna till Svenska transportarbetareförbun- det. Utbildningskostnad per deltagare beräknas dock uppgå till ca (exklusive moms) plus kostnader för arbetstid och förlorad intäkt genom avbrott i verksamheten.6 måste alla djurtransportörer finnas registrerade hos den centrala behöriga myndigheten. Det finns således redan en organisation för registrering av transportörer. I administreras registerverk- samheten av . tar registrering av transportörer av levande djur ca 0,2 årsarbetskrafter i anspråk. Registret består av ca 400 transportörer och registreringsavgiften är . måste registreringen förnyas. Så långt utred- ningen kan bedöma, är registreringen delvis avgiftsfinansierad, delvis finansierad med myndighetens budgetmedel. 6 Priset avser ett beräknat självkostnadspris, eventuell vinst är inte medräknad. SOU 2003:6 Konsekvenser av utredningens förslag krav om att alla transportörer och personal som denne anlitar skall vara licensierade skulle medföra ökade kostnader för myndig- heterna. För svenska förhållanden beräknas tidsåtgången för utfärdande av licens, arbete med att godkänna utbildningsinstitut och fastställa former och nivå för prov uppgå till 1 årsarbetskraft. Inberäknat övriga kostnader, beräknas kostnaden för utfärdande av licens och hållande av register inledningsvis uppgå till ca /år , inberäknat övriga kostnader utöver lönekostnad. I enlighet med utredningens förslag om att samhällets kostnader för djurtransporter helt skall bäras av näringen bör myn- dighetens kostnader för licensieringsverksamheten vara avgiftsfinansierade. Dels är omsättningen av yrkesverksamma inte särskilt hög och dels beräknas antalet ärenden om indragning av licens bli relativt få, varför arbetsåtgången beräknas uppgå till 0,5 årsarbetskrafter, vilket skulle medföra myndigheten kostnader på ca , inberäknat övriga kostnader utöver lönekostad. De exakta formerna för förnyande av licens och kostnader bör utredas av den myndighet som utses att sköta uppgiften. Utredningen föreslår också att krav om besiktning av transportfordon, gärna i enlighet med den modell som tillämpas i , görs obligatorisk i EG-lagstiftningen. I är verk- samheten avgiftsfinansierad. Hur pass stor avgiften skulle vara i övriga av EU:s medlemsstater kan utredningen, av praktiska skäl, inte uppskatta. För svensk del skulle detta förslag, uppenbarligen, inte orsaka några merkostnader i förhållande till dagens situation. Däremot skulle de transportörer, som de svenska, som redan underkastar sig en förprövning och därmed tvingas investera i en viss standard och nivå, inte längre ha en konkurrensnackdel av detta. Samma bedömning som för förslaget om besiktning av transportfordon görs för förslaget om förprövning av stallar enligt svensk modell. är transportbranschen segmenterad på så sätt att transportörerna specialiserar sig på transport av vissa gods. För djurtransporter krävs dessutom att fordonen är utrus- tade på visst sätt och att de rengörs i enlighet med föreskrifter om hygien. Köpare av transporttjänst för transport av levande djur; slakterier, djurhandlare och uppfödare, har därför mycket begrän- sade möjligheter att tillgripa andra alternativ utöver att minska transporterna för att minska kostnaderna. Utredningen bedömer det därför som troligt att transportörerna kan kompensera sig för sina merkostnader i form av ökade kapitalkostnader och ökade Konsekvenser av utredningens förslag driftskostnader genom att ta ut ett högre pris för transporttjänsten, vilket också är ett önskvärt syfte då detta är ett incitament för att minska transporternas längd och omfattning. bedöms där- för djurtransporternas antal och längd således att minska vilket kan komma att påverka transportsektorn negativt då efterfrågan av transporttjänster kan minska, vilket kan leda till att antalet aktörer också kan minska. Arbetstillfällen kan då gå förlorade. Vad som talar emot denna utveckling är om transporsektorn lyckas anpassa sig till strukturförändringar och exempelvis kan övergå till att transportera kött i stället för djur. Om köpare av transporttjänst får högre omkostnader är det, allt annat lika, troligt att denne kommer att betala uppfödaren ett lägre pris. I kombination med andra produktionsbegränsande åtgärder eller för att uppfödarna förlorar incitament till att upprätthålla pro- duktionsvolymer, kan det ändå antas att priserna kan hålla sig på en stabil nivå eftersom priset också styrs av uppfödarnas utbud. Det är dock sannolikt att eventuella merkostnader i kombination med minskat utbud kommer att leda till högre konsumentpriser. Utredningen har i flera avseenden föreslagit olika åtgärder för att öka kontroll av- och förbättra möjlighet till tillsyn av djur- transporter. Förslag om förbättring av Animo-systemet och färd- planen i enlighet med vad som tidigare beskrivits, utveckling och implementering av ett standardiserat rapporteringssystem för insamling och sammanställning av data om dödlighet och skador med djurskyddsparametrar, utveckling av ett online-baserat kon- trollsystem för att kunna följa djurtransporter,7 utveckling av ett system som möjliggör beräkning av transporttidens längd och utfö- rande med koder för avståndsbedömningar är förslag som medför såväl utvecklingskostnader som kostnader för implementering. Utredningen har diskuterat dessa förslag såsom åtgärder att genomföra på europeisk nivå. Dessa förslag skulle därför inte sär- skilt belasta respektive medlemsstats myndigheter i nämnvärd utsträckning. Utredningen har inte haft möjlighet, eller funnit 7 Det vill säga att möjligheten skall föreligga men inte att alla transporter med nödvändighet skall kontrolleras. Konsekvenser av utredningens förslag anledning till att sätta sig in i EU:s budget närmare för att föreslå omfördelningar inom denna.8 På nationell nivå skulle ökad tillsyn medföra kostnader för myn- digheterna. Utredningen har inte närmare diskuterat hur ett avgiftssystem för finansiering av tillsyn skall ske. Ovanstående diskussion kan därför endast tjäna som ett bakgrundsresonemang till en konsekvensanalys, men redovisas ändå här för att ge en upp- fattning om storleksordningen för tänkbara kostnader. genomförde de kommunala djurskyddsinspektörerna, omräknat i årsarbetskrafter 131 personer, inspektion av 15 999 tillsynsobjekt totalt. Det ger drygt 122 inspektioner per årsarbetskraft. Av de genomförda inspektionerna avsåg 543 inspektioner inspektion av sammanlagt 722 transportfordon.9 En tiodubbling av antal inspek- tioner av vägfordon skulle således kräva sammanlagt 44 årsarbets- krafter, en ökning i förhållande till dagens tillsyns- resurser. Kostnaderna för 5 430 inspektioner av vägfordon beräk- nas uppgå till . Utredningen menar att denna kostnad ska belasta transportköparna. Det finns inga uppgifter om hur många djurtransporter som utförs i . Men om man räknar antalet slaktade djur (slaktades nära fyra miljoner nötkreatur, grisar, får och vissa övriga djur, förutom fjäderfän i ) och utgår ifrån att dessa djur till största majoritet transporterats till slakteriet, så blir inspektionskostnaden per djur . Kostnaden torde dock bli väsentligt lägre eftersom liv- djurstransporter inte inberäknats här eller fjäderfätransporter (cirka 76 miljoner fjäderfän slaktades i ). Utred- ningen uppskattar att kostnaden per djur vid en avgiftsfinansiering av inspektionerna kommer att uppgå till ca per transporte- rat däggdjur. Om åtgärden inte genomförs lika i alla EU:s med- lemsstater innebär avgiften en konkurrensnackdel för de produ- center som drabbas av den. I det system som föreslagits för svenska förhållanden kan dock tillsyn vid lastning kombineras med övrig tillsyn över lantbrukets djur på den aktuella gården, vilket kan minska kostnaderna. 8 Detta skulle på ett extraordinärt sätt gå utöver utredningens uppdrag. 9 Källa: . Konsekvenser av utredningens förslag Utredningens förslag om att det bör vara förbjudet att använda elpåfösare i samband med transport bedöms inte orsaka ökade kostnader. Utredningen vill framhålla att det är förbju- det att använda elpåfösare systematiskt. Utredningen ser dessutom inget framtida behov av att ha elpåfösare eftersom på- och avlast- ningsproblem kommer att motverkas genom att förhållanden vid på- och avlastning förbättras och problem därmed förebyggs. Utredningens förslag om att allt kött skall vara ursprungsmärkt medför kostnader för myndigheter som därmed måste upprätta register för varje djurslag i enlighet med vad som gjorts för nöt- kreatur (CDB) och för enskilda uppfödare som drabbas av vissa administrativa kostnader. Kostnader för ökad ursprungsmärkning har (på grund av tidsbrist) inte undersökts. En djupare ansats i fråga om samhällsekonomisk analys har inte kunnat göras av utredningen, men nedan redovisas utredningens bedömning som skulle kunna ligga till grund för en sådan analys. Utredningen har diskuterat två olika tänkbara alternativ för att styra bort från långa respektive onödiga djurtransporter. Alternati- vet att avgiftsbelägga djurtransporter beräknas minska djur- transporterna ytterligare i förhållande till utredningens förslag om att begränsa transporttiden. Alternativet med att skattebelägga djurtransporter beräknas ha samma effekt, men löser inte finansie- ringsfrågor angående utredningens övriga förslag. På en fungerande marknad avspeglar priset konsumentens värde- ring av varan eller tjänsten, det vill säga vad konsumenten är beredd att betala. Om det är så att det finns kostnader eller värden i produktionen som av olika skäl inte avspeglas i priset på varan eller tjänsten, så blir inte den producerade mängden av varan eller tjäns- ten optimal eller rätt ur samhällets synpunkt. En huvudsaklig slutsats som redovisas i denna utredning är att kostnaderna för ökat djurskydd inte avspeglas i priset och att konsumenterna där- med inte kan tillgodogöra sig det värde som god djuromsorg inne- bär. Utredningen kan se flera positiva effekter av minskade långa respektive onödiga djurtransporter. Bland dessa är den i särklass Konsekvenser av utredningens förslag viktigaste effekten en bättre djuromsorg. En god djuromsorg har flera fördelar. Till exempel bedöms konsumentförtroendet för pro- ducenterna att öka. Det är också möjligt att konsumenterna väljer att köpa varor som producerats under de standarder och normer som tillgodoser en god djurhållning. Därmed kan en konkurrens- fördel gentemot importerade varor uppnås, om konsumenterna tror att dessa varor inte lever upp till samma krav. Möjligheten för konsumenten att välja ökar om allt kött ursprungsmärks. Till detta kommer också ökad livsmedelssäkerhet beträffande livsmedels- burna infektioner som salmonella och campylobacter. Minskade transporter av levande djur till förmån för ökade köttransporter medför också att mindre volymer transporteras, varför miljöbelast- ningen kan antas minska. Den andra stora nyttan som uppnås med färre djurtransporter är ett bättre smittskydd genom att risken för spridning av epizootier minskar. Samhällets kostnader för att skydda sig mot utbrott av epizootier kan därför långsiktigt minska. Utredningens bedömning är att utfallet av fördyrade transporter, ökad tillsyn och tydligare och skarpare regler som helhet är positivt för samhället. Fördelarna bedöms därför uppväga nackdelar såsom eventuellt höjda konsumentpriser av köttvaror, förlorade arbets- tillfällen inom vissa sektorer på regional nivå samt utrangerings- kostnader för fast kapital (till exempel lastbilar med fyra plan eller storskaliga slakterier i områden med låg djuruppfödning). Utred- ningen har dock inte undersökt på vilket sätt en utveckling med eventuell minskning av uppfödning av betesdjur skulle kunna påverka miljön. Det finns en risk för att tidigare använda betesmar- ker kommer att lämnas oanvända om uppfödningen regionalt minskar. 8.1.3Konsekvenser av utredningens förslag för småföretagen i Utredningen har i denna utredning redogjort för att långa respek- tive onödiga djurtransporter medför lidande och ibland död för djuren. Utredningen har också bedömt att det är ett starkt sam- hällsintresse att dessa transporter förhindras. Detta bedöms dock inte inträffa utan ingrepp från samhällets sida, vilket diskuterats och redogjorts för i kapitel 7. Förslagen bedöms i hög utsträckning påverka småföretag eftersom en övervägande majoritet av de jord- bruksföretag i som föder upp djur är att betrakta som Konsekvenser av utredningens förslag Av de personer som 2001 var sysselsatta inom jord- brukssektorn var sysselsatta i företag som drivs av en fysisk person, det vill säga enmansföretag. Av dessa var familjemedlemmar till jordbruksföretagaren. Även bland de företag som drivs av en juridisk person är antalet anställda få.10 De flesta privatägda slakterierna är att betrakta som små eller medelstora företag (<50 anställda). Bland transportföretagen är den vanligaste företagsformen, enligt de uppgifter som utredningen tagit del av,11 småföretag. Utredningen har inga uppgifter om företagsstrukturen ifråga om djurhandlare och djurmarknader. Utredningen bedömer att det paket av åtgärder som föreslås, sammanlagt drygt trettio olika åtgärder, kommer att ha en god inverkan på djurtransporternas längd, omfattning och utförande ur djurskyddssynpunkt. Det är dock inte möjligt för utredningen att göra en fullständig konsekvensanalys av samtliga förslag; istället diskuteras konsekvenserna översiktligt. Ändrade och skärpta bestämmelser i fråga om hur djur skall få transporteras12 bedöms medföra vissa ökade kostnader för transportörer. Kostnaderna består dels av ökade administrativa kostnader för utbildning och licensiering samt vissa investerings- kostnader för att förbättra inredning och standard för fordonen. Tidsåtgången har inte beräknats för dessa åtgärder. Nuvarande utbildning är lång, vidare tillkommer tid för förberedelser och genomförande av prov. En grov uppskattning ger vid handen att tidsåtgången uppgår vid ett engångstillfälle. För jordbruksföretagare bedöms förslagen inte medföra några direkta kostnader, med undantag för eventuella investeringskost- nader för åtgärder på gården för att minska risk för skador och stress i samband med på- och avlastning av djuren. Utredningens förslag innebär att djurtransporterna fördyras avsevärt i förhållande till nuvarande situation. Denna kostnad skall direkt drabba transportköparen, som vanligtvis utgörs av slakteriföretag vid transport av djur till slakt eller av jordbruksföretag vid transport av livdjur. Transportören bedöms därför få vissa kostnader för att omräkna sina priser så att denne kan kompensera sig för vissa ökade kostnader som uppstår om utredningens förslag genomförs och jordbruksföretagaren bedöms direkt drabbas av detta genom 10Källa: , Jordbruksstatistisk årsbok 2002. 11För uppgifter om företagsstrukturen i transportsektorn – område djurtransporter – har experter på området tillfrågats angående bedömning. Ingen statistik finns tillgänglig på området. 12Se kapitel 4. Konsekvenser av utredningens förslag Kostnaderna för enskilda företagare vid omstrukturering av marknaden till följd av en begränsning av transporttiden har inte utretts närmare. Det bedöms inte att vare sig jordbruksföretag eller transportörer måste anlita särskild expertis för att genomföra vissa åtgärder för att förbättra förhållande före, under och efter transport. Utredningen har särskilt beaktat konkurrensaspekterna och de förslag som lämnas är avsedda att påverka alla transportörer lika. Det bör här understrykas att djurskyddet generellt sett regleras olika strikt i olika medlemsstater och det föreligger således redan nu vissa konkurrensnackdelar för de jordbruksföretag som är belägna i de länder som har hårdare djurskyddslagstiftning men vänder sig till hela EU:s marknad. Utredningen har dock funnit motstridiga uppgifter om huruvida detta har medfört negativa konsekvenser eller ej.13 Klart står dock att svenska jordbruksföre- tagare i mindre utsträckning än jordbruksföretagare i andra med- lemsstater, där djurskyddet prioriteras lågt, drabbas av skärpningar i gemenskapslagstiftning. Om utredningens förslag genomförs bedöms detta snarare leda till att svenska producenters konkurrensförutsättningar stärks. Utredningens förslag om obligatorisk utbildning och licensiering av transportörer innebär att kostnaden för att etablera företag eller ta arbete i sektorn ökar. Utredningen har inte lämnat förslag till hur överträdelser skall bestraffas. Däremot bedöms utredningens förslag om ökad tillsyn och löpande kontroll medföra att en högre efterlevnad av djur- skyddsbestämmelser i samband med transport av levande djur upp- nås, jämfört med dagens situation. Det har redogjorts för att kostnad för tillsyn och kontroll skall, enligt vad utredningen föreslår, belasta transportköparen direkt, vilket i första hand beräknas drabba slakterier, men även jordbruksföretagare som får en dyrare transporttjänst till följd av eventuell tillsynsavgift. För små företag kan avgiften påverka lönsamheten mer än vad den påverkar större företag. 13 Landsutvalget har i en rapport (, J. (2002) Omkostninger i international svineproduktion – 2000 Rapport nr. 22, Landsutvalget for svin, ) menat att den svenska grisuppfödningen kan ha svårigheter att klara sig eftersom bland annat djurskyddslagstiftningen är för resurskrävande i förhållande till övriga konkurrenter i fråga om höga byggkostnader eftersom utrymmeskraven är högre i än i de länder som ingår i studien som återges I rapporten. kan dock noteras att den danska grisuppfödningen kan bedömas vara konkurrenskraftig trots att relativt stora insatser gjorts för att stärka djurskyddet i grisuppfödningen. Konsekvenser av utredningens förslag Utredningens förslag har med tanke på förutsättningarna för det regelverk som diskuterats inte preciserat sina förslag i närmare utsträckning, därför har förslag om övergångsbestämmelser eller tid för ikraftträdande inte behandlats. I samband med att de nya reglerna införs krävs särskilda infor- mationsinsatser riktade gentemot i första hand transportörerna och – i – djurskyddsinspektörerna. Utredningen har inte lämnat förslag till hur denna information bäst skall spridas. Bland utredningens experter har näringsidkarnas intressen fun- nits representerade. Utredaren har i samråd med experter och sak- kunniga efterfrågat synpunkter ur företagarperspektiv. De har inte invänt mot utredarens förslag om ändringar i regelverken, trots att dessa kan komma att försvåra för småföretagarna i vissa avseenden. Däremot har man framhållit att reglerna måste vara lika i bemärkel- sen av konkurrensneutrala för att inte svenska företagare skall missgynnas i förhållande till övriga företagare i EU. 8.1.4Konsekvenser för den personliga integriteten Utredningens förslag om licensiering av transportörer och förare medelst genomfört prov och ansökan hos myndighet innebär att personuppgifter behandlas. Utredningens förslag bedöms dock inte inverka på den personliga integriteten mer menligt för denna yrkesgrupp än vad licensiering innebär för övriga yrkesgrupper i samhället för vilka licensiering är obligatoriskt. Utredningen förut- sätter att personuppgifter behandlas sedvanligt av myndigheter och att gällande bestämmelser som rör den personliga integriteten följs. Utredningen har i kapitel 4 redogjort för kommissionens slutsats om att medlemsstaterna generellt prioriterar djurskydd i samband med transporter lågt. Vidare har i bilaga 13 och på andra ställen i utredningen redogjorts för frivilligorganisationernas erfarenheter som tyder på att efterlevnaden av gällande reglering på området är mycket låg. Utredningens förslag om skärpt tillsyn av såväl mark- nadsaktörer som av medlemsstater bedöms därför bidra till minskad brottslighet i fråga om brott mot djurskyddsbestämmelser i samband med transport. Konsekvenser av utredningens förslag 8.1.6Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Utredningens förslag bedöms vara neutrala för jämställdheten mellan kvinnor och män. Ett sätt att komma till rätta med de långa djurtransporterna med efterföljande slakt, som inte berörs av utredningen, är alternativet att avstå från att äta kött. Från etisk synvinkel är detta det mest tilltalande, eftersom det innebär att djuren inte berövas livet i för- tid. Dessutom är dödandet av djuren intimt kopplat till uppfödning och transporter, det vill säga djuret definieras utifrån sitt värde som objekt för människan, inte som subjekt. Lantbruksdjurens villkor bestäms av produktionsintressen. Verkligheten har klart och tydligt visat att hänsyn till djurens behov och intressen i stor utsträckning lyser med sin frånvaro, även om de materiella förutsättningarna för vissa djurslag, eller för djur i vissa länder, är sådana att de helt eller delvis kan få utlopp för sina naturliga beteenden. Men de flesta lantbruksdjuren har karga villkor, som helt strider mot djurens biologiska behov. Många djur utsätts dessutom för systematisk misshandel, vilket dokumenterats gång på gång på, och särskilt i samband med transporter och efterföljande slakt. Om köttkonsumtionen minskade skulle detta medföra minskad uppfödning, färre transporter och framför allt färre slaktade djur. Allt fler människor ser detta alternativ som det enda rimliga, både av etiska och miljömässiga skäl. Många ungdomar visar sin solidaritet med djuren genom att avstå från alla produkter som kommer från djur. Människan behöver inte längre kött för att överleva och därför ställs frågan på sin spets: Är det moraliskt för- svarbart att döda för föda? Köttindustrin bör – precis som andra industrigrenar tvingats göra – ställa om produktionen till vegetabiliska alternativ. 1.Att samla och sprida kunskap om skadlig inverkan och framgångsrik rehabilitering. 2.Fördelningseffekter av miljöpolitik. Bilaga 11 till . Dämpningsregel för fastighetsskatten och sänkt arvsskatt. 4.Behandling av personuppgifter inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten. 5.Förändringar i tingsrättsorganisationen. En utvärdering av sammanläggningar av tingsrätter 1999–2001. 6.Kännande varelser eller okänsliga varor? Förändringar i tingsrättsorganisationen. En utvärdering av sammanläggningar av tingsrätter 1999–2001. Att samla och sprida kunskap om skadlig inverkan och framgångsrik rehabilitering. Fördelningseffekter av miljöpolitik. Bilaga 11 till . Dämpningsregel för fastighetsskatten och sänkt arvsskatt. Bahandling av personuppgifter inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten. Kännande varelser eller okänsliga varor?