sou · GRB3108d1 · 2004-01-01 00:00:00 — De vet att man befinner sig i och de vet att cirkeln sker i dess regi. När det gäller den ideologi som NBV står för har man fått viss kunskap kring detta genom att man träffat en del äldre personer som kommer till . Genom samtal med dem har man fått kunskap om de värderingar som finns inom NBV, menar man. Denna kunskap är dock inget som blir avgörande för om man vill fortsätta sitt deltagande eller ej. En kvinna säger: Det är bra att vi umgås, men för oss spelar det ingen roll om det är NBV eller någon annan. Här blir det uppenbart att inte heller NBV lyckats föra ut sin ideologi på något tydligt sätt. Det är inte något som diskuteras i cirklarna eller sprids på annat sätt. Den enda information man som deltagare fått är via äldre besökare. Det verkar inte heller vara så centralt för cirkelledaren att föra vidare denna ideologi. Hon har ett brinnande intresse för invandrardeltagarnas situation och är enga- gerad i detta. Det har skapats en varm och förtrolig relation mellan deltagarna och ledaren. Detta är förmodligen en av anledningarna till att studiecirkeln pågått . För deltagarna är ledaren viktig men inte NBV. Att använda sig av studieförbundets egna lokaler tycks dock vara bra om man vill föra vidare eller informera om sin ideologi. Genom att träffa andra som är aktiva inom NBV och som också omfattades av NBV:s ideologi fick invandrarkvinnorna en del kunskap. Hade man valt andra lokaler exempelvis bosniska föreningens hade denna effekt ej uppstått. SV, liksom som alla andra studieförbund, organiserar kurser och projekt som avser att underlätta invandrarnas integration och del- aktighet i det svenska samhället. Dessa kurser och aktiviteter har olika mål, omfattning och organiseras på olika sätt. Antingen kan verksamheten organiseras i samarbete med invandrarföreningar eller också bedrivas av studieförbund och då rikta sig till antingen enbart invandrare eller både invandrare och svenskar. Det intress- anta med SV som studieförbund, enligt den intervjuade, är att förbundet försöker skilja mellan bildningsverksamhet i traditionell mening och utbildning men också arbeta med att förena dessa traditioner. Detta hävdar, en av de lokalt ansvariga, är en unik profil för SV, som skiljer det från andra studieförbund. men vi är en utav dom ganska få avdelningar som har en utbild- ningsverksamhet vid sidan om traditionella folkbildningen ... så egent- ligen kommer från förste spela på samma villkor som kom- munal vuxenutbildning. Detta är något som exempelvis NBV tagit avstånd från, och det är intressant att se hur olika man resonerar kring detta. SV:s lokala verksamhet och mål Den studerade lokalavdelningen är en stor avdelning som i och med decentralisering av SV verksamhet blev en egen juridisk enhet. Uppgifterna som följer är hämtade ur verksamhetsberättelsen . Verksamheten är organiserad i tre enheter: programenheten, föreningsenheten samt utbildningsenheten. Utöver dessa tre enhet- er finns en projektenhet som fungerar som stöd för verksamhets- ledningen och de andra tre enheterna. Programenhetens huvud- sakliga arbete är att marknadsföra och bedriva studieverksamhet riktad till allmänheten och till personer med funktionshinder. I enheten organiseras olika typer av verksamhet. I verksamhets- berättelsen sägs att I xxxxx (en del av kommunen, förf. anm.) har ämnesgrupperna språk samt navigation dominerat. På xxxx bedrivs främst teoretiska studie- cirklar såsom skrivkurser och språk ... En ökad efterfrågan vad gäller korta kurser samt helgkurser har märkts och cirka 70 helgkurser genomförts. Utöver dessa verksamheter har SV i samarbete med olika handi- kapporganisationer också bedrivit språkcirklar. Det har även skett en ökning av antalet hantverkscirklar i stället. I en del av kommunen finns ett stort antal studiecirklar som riktar sig speci- fikt till funktionshindrande personer och deras anhöriga. SV orga- niserar också och utför uppdragsutbildningar i samverkan med kommunen och inom ramen för . Det handlar om en rad olika ämnen såsom språk, teckenspråk, data, SFI, bild, form och hantverk, kulturverksamhet, musik, måleri och teater. Målet med lokalavdelningens arbete framgår av verksamhets- berättelsen. Enligt denna är målen att a)bidra till utveckling av demokratin b)frigöra människans skapande resurser c)förmedla kontakt mellan olika kulturyttringar d)stimulera lokalt förankrad kulturverksamhet e)arbeta med kulturen som kraft i en demokratisk samhällsutveck- ling f)uppmuntra till öppenhet och debatt i samhällsfrågor g)medverka till opinionsbildning i aktuella frågor, t.ex. genteknik- ens landvinningar h)öka insikten om miljöns inverkan på människans livsvillkor i)arbeta för funktionshindrade människors inflytande i sam- hället. En sammanfattning på dessa mål skulle kunna vara att SV vill skapa mötesplatser. Detta betonas också av chefen för föreningsenheten. Det är viktigt att ha en verksamhet som riktar sig till resurssvaga personer i samhället. Men han menar att denna grundläggande idé också kan överföras till utbildningssfären. Det viktiga är dock trots allt att man riktar sina huvudsakliga resurser till dem som fått minst av samhällets resurser i övrigt. I verksamhetsberättelsen står att läsa: Målgruppen för verksamhet är: grund-, medlems-, och samverkande organisationer, invandrare, arbetslösa och människor med kort utbild- ning, ungdomar och en bred allmänhet i övrigt. I både verksamhetschefens utsagor och verksamhetsberättelsen kan man urskilja tre grupper som SV prioriterar. Dessa är funktions- hindrade personer eller grupper och invandrare (dessa grupper kallar man resurssvaga) och den betalande allmänheten (resurs- starka grupper). SV bedriver en omfångsrik verksamhet. Den som är intressant för oss i denna studie är den verksamhet som de bedriver i samarbete med invandrarföreningar. Den allmänna kurs- verksamheten, som är avgiftsbelagd har en liten andel invandrare. En förklaring till detta kan vara att de ekonomiska villkor många invandrare lever under gör att de inte har råd att delta. Den lokalansvarige poängterar att han ser det som slöseri med tid och resurser att marknadsföra avgiftsbelagda kurser i invandrartäta områden. Det är ju väldigt svårt för oss att nå ut i xxxxxxxx (en del av kommun- en, förf. anm.) med sömnad eller språkkurs där det är som mest invandrartätt och varför det, jo för att det faller på avgiften för den verksamheten utan för att den överhuvudtaget ska kunna bedrivas så måste vi ta ut avgiften för den. Och det finns få som kan gå på en sån cirkel. Språkkurser som SV organiserar i detta sammanhang handlar inte om SFI utan exempelvis om engelska och spanska. Den verksamhet SV bedriver med koppling till olika invandrar- grupper är av två olika slag. Den ena är uppdragsutbildningar eller projektliknande verksamheter som är tidsbegränsade och finans- ieras av externa medel. Den andra formen av verksamhet stöds och delvis finansieras av förbundet men är organiserad och genomförd av olika invandrarföreningar som förbundet samarbetar med. Ett bra exempel på ett externt finansierat projekt som riktar sig till invandrare är ett tvåårigt integrationsprojekt i ett invandrartätt bostadsområde. Detta projekt finansieras av Storstadssatsningen121. Målet med detta projekt enligt den lokalansvarige är: 121 1999 tillsattes med uppgift att utveckla och samordna den nation- ella storstadspolitik som fastslagits i reg.prop. 1997/98:165. Tanken var att man skulle göra sen en månad tillbaka erhållit pengar från stadsförvaltningen i ett tvåårigt projekt där vi ska bedriva kan vi säga ett integrationsarbete bland barn och ungdomar och föräldrar till dessa, vuxna blir det då. Och det är väldigt spännande och det är ju en av svåraste stadsdelar att arbeta i så att vi ska göra det tillsammans med en sam- verkande förening, en minilantgård i xxxxxx. Och det var dom som tog kontakt med oss den här föreningen som vi samverkar med i att om vi kunde bedriva det, försöka få gång ett sånt projekt som då i huvudsak då ska handla lite grand om att bygga broar mellan etniska grupper där ute ... och där har jag faktiskt vi lyckats anställa folk som bor där så att vi inte rekryterar någon ifrån xxxxxxx (ett annat bostadsområde, förf. anm.) som ska jobba där och som inte känner hur det faktiskt är och bo här lite för det har ju kommit kritik mot dom här storstadsatsningarna, hur dom hanteras utav kommunerna, mycket av det: som hur hanteras pengarna och vart pengarna går då och det har jag ingen direkt uppfattning om men jag har förstått, det är lätt att pengarna äts upp av administration och det liksom kommer inte ända ut så att säga. Det område som här beskrivs är ett område ofta identifierat som utsatt. Tanken med projektet är att det ska leda till eller främja integration, men det är viktigt att poängtera att projektet är riktad huvudsakligen till invandrare eller, som den lokalansvarige själv påpekar, att projektet i huvudsak ska handla lite grand om att bygga broar mellan etniska grupper där ute Det vill säga det handlar om att skapa mötesplatser för människor från skilda kulturer för att de ska kunna träffas och utbyta erfaren- heter. I detta projekt används begreppet integration men det till- skrivs en annan betydelse än i den dominerande diskursen om integration. I integrationsdiskursen används ofta begreppet i rela- tion till invandrarnas deltagande eller icke deltagande i det svenska institutionella livet. De integrationspolitiska målen och åtgärderna bygger på och legitimeras av invandrarnas utanförskap, segregation, arbetslöshet osv. Men hur det ovan beskrivna projektet ska kunna leda till integration i det svenska institutionella livet, på arbetsmarknad, i boendet eller hur det ska kunna höja den låga status som är för- knippad med bostadsområdet är oklart. Men trots allt, som studie- speciella satsningar i utsatta bostadsområden i storstadsregionerna. Avtal tecknades med ett antal kommuner och det överordnade syftet var att arbeta för en hållbar ekonomisk tillväxt och att främja jämlika levnadsvillkor. En del i detta var att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i utsatta bostadsområden (Regeringens mål & budget, 2000). förbundsrepresentanten påpekar, har några från området fått arbete i projektet. De strukturella problemen som man påpekar och som vi tror är grunden till de sociala problemen är dock inte projektets fokus. Projektet riktar sig till de andra, de som uppfattas som pro- blem. Problemet är deras kultur och inte den institutionella praktiken eller den diskriminering och rasism som bidrar till utan- förskapet av invandrarna. Det är talande när den intervjuade studie- förbundsrepresentanten själv påpekar att, som också citerats ovan: där har jag faktiskt ... vi lyckats anställa folk som bor där så att vi inte rekryterar någon ifrån xxxxxx (ett annat bostadsområde, förf. anm.) som ska jobba där och som inte känner hur det faktiskt är och bo här lite. Logiken i detta resonemang är att man inte kan bo i ett område och arbeta i ett annat. Vi menar att detta kan leda till och förstärka diskursen om Vi och Dom, men också bidra till att stigmatisera inte bara det aktuella området utan också människor som bor där. Det är dock viktigt att betona att det inte bara är SV som bedriver sådana projekt. har det varit en explosion av integra- tionsarbeten eller projekt som olika institutioner, föreningar och studieförbund bedriver och som bygger på att hitta vägar eller att utveckla arbetsmetoder för att integrera de andra. Många av dessa projekt grundar sig eller är baserade på föreställningar av den andra som ett problem. Problemet är oftast konstruerat som antingen kulturellt eller att de andra saknar språkliga färdigheter i svenska som i sin tur försvårar integrationen i det svenska samhället. En annan stor verksamhet som SV organiserar i samverkan med invandrarföreningar i integrationssyfte är studiecirklar av olika karaktär. De flesta av dessa aktiviteter är kulturella och rör estet- iska ämnen som musik, dans, kulturella evenemang osv. Jag skulle vilja säga att vi är nästan mer uteslutande i just det här när det gäller merparten av verksamhet är ofta kulturell inriktad. Sen finns det mindre verksamheter i föreningar som inte har den här riktningen där man kör svenska, samhällskunskap, matte, religion De verksamheter som organiseras ihop med invandrarföreningarna är, menar chefen, problematiska och ett dilemma för förbundet men även ett dilemma utifrån ett folkbildningsideal. Att ha insyn i vad föreningar gör och att godkänna deras verksamhet är i konflikt med folkbildningens idé om fritt och frivillig. Han hävdar att det är en konsekvens av folkbildningsreformen . Du kan föra upp hela diskussionen om att, jag menar då upphörde regelverket 1991 för studieförbunden, det är som var gurun för den propositionen som innebär då att studieför- bund, folkbildningen skulle få en påse pengar, ni får ansvara för det här med att ta ansvar för verksamhet och målgrupperna. Men man distri- buerade ändå pengar på ett visst sätt som gör att vi ändå är styrda va. Den är ändå inte fri och frivillig så där kan du se konflikten. De flesta invandrarföreningars verksamhet, som bedrivs ihop med studieförbund, vänder sig mot den egna etniska gruppen, och detta menar studieförbundets representant också är problematiskt uti- från integrationsperspektivet. Han betonar att studieförbundet inte har möjlighet att styra men kan uppmuntra invandrarföreningar att samverka. I vissa typer av verksamheter som exempelvis dans- och musikevenemang är deltagarna mångfaldiga, dvs. deltagarna komm- er från olika etniska grupper, och det är oftast svenskar med i dessa cirklar. I såna aktiviteter finns möjligheter för en gränsöverskrid- ande kulturell dialog. Relationen mellan studieförbundet och invandrarföreningar är eller kan lätt uppfattas av båda parter som ett problem. Det kan bli så att studieförbundet ser invandrarföreningen som någon som är ute efter de bästa villkoren för att kunna driva sina studiecirklar. å andra sidan ser studieförbundet som en kontrollinstans. Detta är en känslig fråga som beror på de för- sämrade ekonomiska villkoren, enligt den intervjuade lokalansvar- ige på studieförbundet. Studieförbunden är tvungna att prioritera som alla andra och söker extern finansiering för att verksamheten ska gå ihop. Chilenska kulturföreningens bakgrund och mål När det gäller den verksamhet som är relaterad till SV som vi studerat så handlar det inte om några specifika studiecirklar utan vi har intervjuat aktiva medlemmar i en chilensk kulturförening. Fokus i intervjuerna har varit verksamhetens betydelse för del- tagarna i relation till integrationen i närsamhället. Denna kultur- förening bedriver olika folkbildande verksamhet med stöd av SV. bildades som en paraplyförening för fem socialistiskt inriktade politiska partier som växt fram bland den chilenska exilgruppen i en stor svensk stad. Dessa fem partier hade olika socialistiska inriktningar. Några var marxistiska, några var socialdemokratiska och andra trotskistiska. Denna ideologiska splittring medförde motsättningar som gjorde det omöjligt för dessa föreningar att samarbeta. Det fanns dock bland medlemmar- na en stark insikt och vilja att kompromissa för att överbrygga dessa ideologiska motsättningar och möjliggöra samarbete på en praktisk nivå med frågor som förenade dem. Det fanns också ett behov att förmedla den latinamerikanska kulturen till infödda latinamerikanska ungdomar och svenskar. Man upplevde även att det fanns behov av att förmedla det svenska samhällets värderingar till den latinamerikanska gemenskapen i kommunen. Det var dessa faktorer som enade dessa partier och som ledde till bildandet av kulturföreningen, enligt nuvarande ordförande i fören- ingen. I början av föreningens verksamhet bestod medlemmarna endast av chilenare och fokus på verksamheten var att bekämpa diktaturen i och arbeta för gruppens välbefinnande i . I och med bildandet av kulturföreningen och dess satsning på när- radioverksamhet kom utvecklingen också att innebära att man inriktade sina krafter på att arbeta för hela den latinamerikanska befolkningen i kommunen. Valet av att starta en närradioverksam- het var ganska enkelt enligt ordföranden. Det var det medium som kunde nå alla oavsett utbildningsbakgrund. Föreningens målsättning och dess stadgar har inte förändrats sedan starten . I intervjuerna och i olika dokument som fören- ingens programförklaring, dess stadgar och i en studie om för- eningens utveckling beskrivs målsättningen och föreningens verk- samhetsinriktning. Kortfattat kan man säga att föreningen ska verka för kulturellt och moraliskt stöd till de unga i föreningen. Den ska vidare främja de unga medlemmarnas kulturella och intel- lektuella utveckling och skapa nära samband mellan landsmän. Den vill också främja de solidariska och broderliga relationerna med andra kolonier av latinamerikaner bosatta i . En viktig mål- sättning som alla de intervjuade påpekade och som också betonas i olika dokument är att föreningen ska verka och fungera som en mötesplats för att öka delaktighet i den svenska samhället. Föreningen har tre huvudverksamheter som är oberoende av varandra: närradio, kulturverksamhet och andra aktiviteter. När- radioverksamheten stöds av och sker i samarbete med SV. SV:s del består enbart i ett ekonomiskt stöd till verksamheten, enligt de intervjuade. Närradion är en självständig verksamhet med en egen styrelse och ett programråd. Närradion består av fem personer: ordförande, sekreterare, kassör och två suppleanter. Styrelsen främsta uppgift är att utarbeta riktlinjer, och programtablå och allokera ekonomiska resurser till verksamheten. Programrådet är den som är ansvarig för innehållet. Radions huvuduppgift är att för- medla information om läget i och . Den infor- mation och de nyheter man förmedlar från hämtas från olika källor som Internet, BBC, TT och informella källor i olika länder i . På detta sätt, menar ordföranden i när- radion, håller man sig à jour om aktuella händelser i olika länder i . Den socialistiska prägeln särskilt i nyheter och analyser av aktu- ella händelser i och i olika latinamerikanska länder är ett medvetet val. Man anser att nyheter och media har en stark nyliberal ideologisk prägel och på det sättet menar man att när- radion utgör ett alternativ. Ungdomarnas radioprogram handlar huvudsakligen om musik och sändningsspråket är svenska. Kultur- föreningens ordförande påpekade att de arbetade mycket med information om och om invandrares rättigheter och skyldig- heter. Informationen syftade till att orientera medlemmarna om det svenska samhället. Det kunde handla om , arbets- löshet, arbetsförmedlingen, information om olika politiska partier etc. men också information om planerade verksamheter, festlig- heter osv. Den kulturella verksamhet som föreningen organiserar är evene- mang i samarbete med andra föreningar som dans, karnevaler, musik osv. Föreningen har också studiecirklar om utvecklingen i , latinamerikansk litteratur och solidariskt arbete i . Detta arbete har sina rötter i föreningens kamp mot diktaturen i och har fortsatt med biståndsarbete efter diktaturens fall. Det solidariska arbetet har blivit allt mer internationellt. Föreningen bistår en barnby i , en skola i det palestinska flyktinglägret i och en skola Detta är några av de internationella biståndsarbeten de är involverade i. Föreningen är verksam i ett invandrartätt bostadsområde. De flesta människor som bor i området, enligt ordföranden, är invandrare från olika länder och han påpekar att bostadsområdet är världen. I området bor människor från nästan hela världen. I xxxxx (det aktuella bostadsområdet, förf. anm.) har vi minst 33 olika etniska grupper eller nationaliteter. Alla som vi intervjuade betonade att kommunen och staten inte är intresserade av integration av invandrare i det svenska samhället. Självklart talas det mycket om det under valrörelsen och på olika konferenser och i media, men det är lite som görs i praktiken för individen eller för bostadsområdet. De flesta i det aktuella bostads- området är arbetslösa. Ordföranden noterar att av de människor som bor där är invandrare och etniska svenskar. Svenskarna är på väg från området, menar han. kommer det inte att finnas några etniska svenskar i området. De eventuella svenskar som finns kvar är narkomaner eller socialt utsatta svenskar, enligt ordföranden. Detta är inte, enligt de inter- vjuade, en bra grund och förutsättning för integration eller för områdets möjligheter att fungera som mötesplats för invandrare och svenskar. Ordföranden menar att de flesta som bor inom området knappast har någon kontakt med svenskar. De svenskar som bor där är inte heller representativa för svenskar. De är inte den normale . har jag sett eller lagt märke till hur snedvriden bild av svenskar och svenska samhälle många har internaliserat. Målgruppen för kulturföreningens aktivitet är medlemmarna i för- eningen, men också omgivningen. Idrottsverksamheten som de organiserar genom sina medlemsorganisationer vänder sig till alla ungdomar i bostadsområdet. Detta interna fokus är, enligt ord- föranden, en viktig aspekt eller ett viktigt steg i integrations- processen. Han menar att genom solidariskt arbete och exempelvis idrott kan invandrarnas känsla av tillhörighet och identitet stärkas. Tanken är att det ska ge deltagarna en känsla i allmänhet av solida- ritet med omgivande samhälle. Man hoppas att det ska kunna bli en länk mellan det nya landet och det gamla, mellan och tredje världen, som de flesta invandrare i området kommer ifrån. Det är viktigt att betona att också föreningens ungdomsverk- samhet följer samma resonemang, dvs. att stärka ungdomarnas självkänsla och uppfostra dem i solidarisk anda. Ordföranden menar att med nedrustning av fritidsgårdar osv. är föreningen tvungen att organisera olika verksamheter för barn och ungdom i området och ge dem ett alternativ och en meningsfull sysselsätt- ning. det känns som vi har tagit över verksamhet som kommunen eller stadsdelen borde göra. Vi gör så mycket på begränsad ekonomi, och om vi bara skulle få lite av de pengar som staten öronmärkt för integration vi skulle göra mycket och bättre jobb. Kommun ta pengar från staten och vi vet inte vad de gör med dem. Detta visar på samma inställning som SV:s lokale chef påpekade nämligen att Storstadssatsningen kom att finansiera de befintliga kommunala verksamheterna istället för att satsa på annan verk- samhet i utsatta bostadsområdena som det område kulturförening- en är verksam i. Relationen mellan studieförbundet och föreningen Föreningen har samarbetat med SV , trots att med- lemmarna inte delar de ideologiska värderingarna. I början av föreningens historia samarbetade den med ABF. Man avbröt dock samarbetet på grund av att ABF behandlade föreningen som en systerförening eller en organisation som var knuten till social- demokratiska partiet. De flesta som intervjuades påpekade att de självklart hade mycket mer gemensamt med ABF och socialdemo- kraterna som parti än med som är en medlemsorganisa- tion i SV. De betonade att föreningen är en paraplyorganisation bestående av olika socialistiskt orienterade latinamerikanska fören- ingar. Dessa föreningars medlemmar består av människor som sympatiserar med socialdemokratin, men det finns också fören- ingar och medlemmar som var uttalade leninistiska, stalinistiska osv. På grund av detta och för att motverka den splittring som ett samarbete med ABF kunde innebära, avbröts detta samarbete. Trots dessa ideologiska motsättningar har de bra erfarenheter av att samarbeta med SV. Några medlemmar påpekar dock att detta sam- arbete har sina problem. Särskilt betonade de att de endast har lite möjlighet att påverka SV:s policy och inriktning eftersom de inte är en medlemsorganisation. En av de intervjuade personerna uttryckte det på följande sätt: Att ibland känns som man tigger pengar för verksamhet.