sou · GRB336 · 2004-01-01 00:00:00 — I samband med utredningen genomförs ett antal specialstudier. Huvuddelen av dessa publiceras som bilagor till utredningens huvudrapport. Denna bilaga har utarbetats av , och , samtliga anställda vid . Huvudansvarig för bilagan har varit . Utgångspunkten i bilagan har varit att föräldrars tidsmässiga fördelning av ansvaret för barn är av avgörande betydelse för jämställdheten på arbetsmarknaden. Bilagan analyserar hur föräldraförsäkringen i dess nuvarande utformning påverkar fördelningen av föräldraledighet. Vilka ekonomiska incitament ger föräldraförsäkringen föräldrarna att dela på föräldraledigheten? Vilka signaler ger detta arbetsgivaren vid anställningsbeslut och lönesättning? Detta är några av de frågor som diskuteras i bilagan. I bilagan görs också en internationell utblick, där samband mellan föräldraförsäkringens utformning och olika mönster på arbetsmarknaden beskrivs. Ansvaret för långtidsutredningens bilagor vilar i sin helhet på respektive författare. Föräldrapenning och födelsetal ............................................... Bilagan i korthet ....................................................................... Uttag av föräldraledighet i ................................ Fördelning av uttaget mellan föräldrar ................................... Uttagssekvensen mellan föräldrar ........................................... Utebliven inkomst vid föräldraledighet.................................. Kostnader och intäkter vid föräldraledighet........................... (1992).............................................................. 3.2.2 Arbetsgivares agerande gentemot män och 3.2.3 Arbetsgivare som fyller på över taket.......................... Val av arbete .................................................................. 3.2.5 Möjligheter att få internutbildning.............................. 3.2.6 Chansen att få jobb som arbetslös............................... 3.2.7 Chansen att kallas till intervju...................................... Bilaga 12 till LU 2003 4.1Samband mellan sysselsättningsgrad och 4.2Högre sysselsättningsgrad men stark Sambandet mellan lönegap och föräldraförsäkring ............... Föräldrapenning och löneskillnader............................... Lönegap och löneprofiler ........................................................ 5.1.1 Lönegapet mellan kvinnor och män............................ 5.1.2 Kvinnor och mäns löneprofiler.................................... Föräldraledighetens betydelse för löneutvecklingen............. 5.3.2 Analys av frånvarons betydelse ................................... Att påverka familjens fördelning av föräldrapenningen .... Resultat från regressionsanalyser............................................ 6.4.1 Vad förklarar att pappan tar ledigt .............................. 6.4.2 Vad förklarar hur lång ledighet fadern tar ................ Sammanfattning och slutsatser ............................................. Sammanfattning och diskussion ................................. Sammanfattning av bilagan.................................................... Bilaga 12 till LU 2003 7.2Diskussion om en annorlunda utformad Insatser på familjesidan ............................................... Insatser på arbetsgivarsidan ........................................ Kvinnor har lägre löner än män! Kvinnor tar ut betydligt mer föräldraledighet än män! arbetsmarknad är starkt könssegregerad! Dessa observationer, och några ytterligare, har tjänat som utgångspunkt för föreliggande bilaga. Syftet är att undersöka om det finns strukturer i samhället, utöver rent normerande könsmönster, som kan förklara dessa utfall. Att kvinnor traditionellt är de som avbrutit sitt yrkesarbete, mer eller mindre tillfälligt, i samband med barns födelse gör kvinnor till en mer osäker arbetskraft för arbetsgivaren. Risken att hon, jämfört med en man, är frånvarande från jobbet är större, vilket sett över en längre tidsperiod gör henne mindre produktiv, även om hon har samma kompetens som en man. För vinstdrivande företag kan det vara önskvärt att kompensera de extra kostnader det medför. Om arbetsgivaren inte kan kompensera den ökade frånvarorisken med lägre lön finns andra tänkbara strategier. En kan vara att undvika frånvarorisken i så stor utsträckning som möjligt, t.ex. genom att rekrytera män före kvinnor. En andra strategi kan vara att ge kvinnor arbetsuppgifter där de är enklare att ersätta med annan personal. Konsekvenserna av en sådan sortering på arbetsmarknaden kan vara allvarliga ur ett jämställdhetsperspektiv. Det kan medföra att kvinnor väljer andra yrken och utbildningar än män eftersom det inte lönar sig att försöka göra karriär inom alla yrken. Det kan också medföra att familjen inte finner det lönt att låta mannen vara föräldraledig eftersom kvinnan ändå inte belönas för sin närvaro. Studier visar till och med att män bestraffas genom en sämre löneutveckling om de är föräldralediga. Detta kan i slutänden också medföra att mönstret permanentas, arbetsgivarna förväntar sig ett beteende och familjerna följer detta. Bilaga 12 till LU 2003 Bilagan redovisar belägg för att denna typ av beteende är allmänt förekommande på den svenska arbetsmarknaden. Den redovisar också belägg för att dagens utformning av föräldrapenningen förstärker mönstret. Slutligen förs en diskussion om vilka reformer i föräldraförsäkringen som skulle kunna bryta den ojämlika fördelningen av föräldraledighet och könssegregeringen och löneskillnaderna på arbetsmarknaden. Analysen skulle kunna ta sin utgångspunkt i att fördelningen är bestämd av sociala normer, inbyggda i samhället, och/eller lägga ett manligt och kvinnligt maktperspektiv på utfallet. Det finns många analyser av detta slag inom exempelvis sociologisk forskning och genderforskning. Denna bilaga kommer emellertid att argumentera för ett alternativt perspektiv. Utgångspunkten är att två motsatta ekonomiskt grundade beteenden – arbetsgivarens kontra familjens – tvingar fram samma mönster. Detta perspektiv ger samma resultat och dessutom med orsakssamband som är möjliga att direkt angripa med ekonomisk-politiska medel. Inför den fortsatta analysen är det viktigt att också poängtera att analyser av samband i familjepolitiken är svåra att göra. Det finns ofta flera möjliga förklaringar till individernas beteende och det saknas ofta tillräckligt material för grundliga jämförelser av alternativa handlingssätt. Jämförelser mellan olika länder kan ge vidgad förståelse, men det finns många kulturella olikheter som samvarierar både med val av system och med beteenden varmed sådana jämförelser alltid kan ifrågasättas. Å andra sidan är ämnet så viktigt och angeläget att slutsatser måste dras från tillgängliga informationskällor, även om de saknar en otvetydig tolkning. Denna bilaga har ambitionen att hantera detta genom att bygga en indiciekedja med statistiska analyser och resonemang. Avsikten är att bedöma hur troligt det är att det finns ett nära samband mellan föräldraledighetens fördelning och arbetsmarknadens utseende. 1974 ersattes moderskapsförsäkringen med en föräldraförsäkring. En utgångspunkt var att, den arbetsfördelning mellan män och kvinnor som präglar samhället låser fast såväl män som kvinnor i skilda roller och försvårar en fri personlig utveckling. Bilaga 12 till LU 2003 gäller därför inte endast förändringar av kvinnornas villkor utan också av männens. Förändringen avser bl.a. för kvinnornas del ökade möjligheter att förvärvsarbeta och för männens del möjligheter att ta ökat ansvar för barnen. Statsmakterna måste genom åtgärder på samhällslivets olika områden ta aktiv del i arbetet på att förändra såväl männens som kvinnornas ställning (Regeringens proposition 1973:47, s 35). Som citatet visar var ett syfte att ge ökade möjligheter för kvinnor att förvärvsarbeta och för män att ta ökat ansvar för barnen. En grundtanke bakom delad föräldraledighet, i stället för enbart en rätt för modern att ta ledigt, var en idé om att utplåna de konsekvenser en icke-jämställd könsrelation får för kvinnor och mäns möjligheter att t.ex. avancera i arbetet (, 2001). Att kvinnor och män, efter införandet av föräldraledigheten, ännu inte är jämställda på arbetsmarknaden syns dock på många sätt. Det syns i löner, inkomster, arbetade timmar, arbetsuppgifter (kvalifikationsnivåer), uppdelning mellan sektorer liksom yrkesområden, befordring, internutbildning, an- ställningsformer och utträde från arbetsmarknaden (arbetsfrån- varo). Kvinnornas timlöner är i genomsnitt av männens i (SCB, 2001b), vilket jämfört i Europeiska unionen kanske kan bedömas som positivt. Mäter man inkomstskillnaderna mellan könen är skillnaderna betydligt större. Kvinnornas arbetsinkomster är av männens. Förklaringen är att kvinnor oftare arbetar deltid medan män arbetar mer övertid. Nästan hälften av kvinnorna arbetar deltid medan motsvarande andel för män är . Dessutom har kvinnor högre arbetsfrånvaro på grund av barnledig- het (kvinnor tar ut av föräldrapenningen), vård av barn (kvinnor tar ut av den tillfälliga föräldrapenningen) och risken för egen sjukdom är högre (5 för kvinnor mot för män i förhållande till sysselsatta). Det tycks också vara så att löne- skillnaderna ökar med tiden i arbetslivet. minskade skillnaderna i timlöner mellan män och kvinnor. Dessa har emellertid blivit större . Efter en nästan 30-årig period av stadig minskning av lönegapet har skillnaderna ökat (SCB, 2001b). Faktorer som spelat in kan ha varit ökad användning av individuell lönesättning och en allt tuffare arbetsmarknad. I synnerhet har de personer som fått höga löner jobbat i mansdominerade yrken där Bilaga 12 till LU 2003 lönespridningen varit större. Däremot har de kvinnor som gjort karriär i kvinnodominerade branscher ändå inte fått höga löner, eftersom dessa branscher har en betydligt jämnare lönefördelning. Kvinnor och män återfinns i olika yrken och männens yrken är högre värderade, dvs. män har högre lön än kvinnor i de flesta yrken. Yrkessegregeringen mellan kvinnor och män på den svenska arbetsmarknaden har kontinuerligt minskat men förändringarna sker långsamt och nivån på segregeringen är fortsatt hög. I jämställda yrken1 arbetade 1970 av alla förvärvsarbetande kvinnor och av alla förvärvsarbetande män. 2001 var motsvarande andel för kvinnor och för män (SCB, 2002). Kvinnorna arbetar till lika stor del i offentlig som i privat sektor medan männen till största delen arbetar i privat sektor. 2001 fanns av alla kvinnor i offentlig sektor och i privat sektor. Av männen fanns 2001 i offentlig sektor och i privat sektor (SCB, 2002). I den statliga sektorn har sysselsättningen minskat . Minskningarna beror delvis på personalminskningar men också på privatisering av statsägda stora företag. Även den kommunala sektorn har minskat kraftigt för kvinnorna men också för männen . Nivåmässigt är avvikelserna mellan män och kvinnors utbildning numera små, kvinnor har till och med något högre utbildning. Av kvinnor i ålder 25–har eftergymnasial utbildning omfattande eller längre, medan motsvarande andel för män är (SCB, 2001c). Inriktningen på utbildning är emellertid starkt könssegregerad. På gymnasienivå väljer pojkar traditionellt tekniska inriktningar och industri/hantverkslinjer, medan flickorna väljer vård, omsorg och humaniora. Det finns också en stark könssegregering på högskolans kortare och/eller mindre statusfyllda yrkeslinjer, liksom vissa utbildningsinriktningar inom det traditionella universitetsväsendet. Empiriska studier har inte funnit några säkra belägg för vad som förklarar sorteringen in på olika utbildningsinriktningar (, 1997). Att det saknas belägg för orsakerna bakom sorteringen av utbildningsinriktning är naturligtvis en viktig faktor i sammanhanget. Utbildningens inriktning är sedan en begränsande faktor för vilka yrken personen kan komma i fråga för. 1 Med jämställdhet avses i detta sammanhang att andelen kvinnor respektive män i en grupp är till eller jämnare. Finns det kvinnor i en grupp är den kvinnodominerad. Finns det män i en grupp är den mansdominerad. Bilaga 12 till LU 2003 Hur man allokerar sin tid varierar kraftigt inte bara mellan kvinnor och män, utan också mellan olika faser i livet. Rydenstam (2002) visar att tidsfördelningen för kvinnor och män är relativt lika innan barnen anländer. I regel arbetar båda heltid utanför hemmet och skillnaderna i den tid de använder till hemarbete är tämligen små. De avgörande skillnaderna i tidsanvändning uppstår när barnen föds. Då minskar kvinnorna sitt marknadsarbete kraftigt och jobbar i normalfallet deltid under . En intressant förändring tycks dock ha skett . Sammanboende småbarnspappor förvärvsarbetar /2001 något mindre än vad motsvarande pappor gjorde i början av 1990- talet. Undersökningen visar på en minskning per dag. Någon motsvarande nedgång finns inte för sammanboende, barnlösa män. Vilken betydelse föräldrapolitiken haft i detta sammanhang är för tidigt att uttala sig om. På en punkt tycks emellertid föräldrapolitiken ha haft märkbara effekter för jämställdheten på arbetsmarknaden. Kvinnors arbetskraftsdeltagande är betydligt högre i än i många andra länder. Fördelningen mellan män och kvinnors uttag av föräldraledighet är skev. Kvinnor lyfter av föräldraledighetsdagarna. En majoritet av papporna tar visserligen ut viss föräldraledighet, andelen ligger . Däremot är det av papporna som tar ut mer än en månads ledighet (RFV, 2002b). Det finns forskning som knyter samman arbetsmarknadens struktur med just utformningen av föräldraförsäkringen. m.fl. (2003) diskuterar det s.k. glastaket, dvs. att det förefaller finnas en osynlig barriär som väsentligt försvårar för kvinnor att nå välbetalda arbeten, med anknytning till föräldraförsäkringen (och barnomsorgen). Föräldraförsäkringen motiverar många kvinnor att inträda på arbetsmarknaden i men inte nödvändigtvis att aktivt söka göra karriär. Arbetsgivare kan ha anpassat sig till detta förhållande genom att generellt förvänta sig att kvinnor är mindre karriärorienterade. m.fl. (1999) finner därtill att män drabbas mer negativt i löneutvecklingen av att vara föräldralediga, än vad kvinnor gör. De tolkar det som att föräldraledigheten signalerar till företaget att mannen inte är karriärorienterad, vilket minskar hans möjligheter att avancera och få högre lön. Att inte kvinnan drabbas i motsvarande grad kan följa av den förutfattade uppfattningen att kvinnor inte är karriärinriktade alls, och att de Bilaga 12 till LU 2003 således straffas redan innan de tar föräldraledigt, oberoende av om de kan eller vill skaffa barn och vara föräldralediga. Orsaken till att män tar ut så lite, och kvinnor så mycket, föräldraledighet kan således ha en strukturell komponent som är viktig att belysa. Under olyckliga omständigheter kan den förstärka det könsmönster vi har , vilket också upprätthåller den lönestruktur som råder. En historia enligt följande kan berättas. Antag att vi har en familj där båda föräldrarna har jobb men där modern tjänar mindre. Då de fått barn överväger de vem som ska stanna hemma med barnet. Modern tar sannolikt åtminstone ledigt för att amma. Därefter kanske de överväger om fadern ska vara hemma resten av tiden. Fadern får emellertid subtila signaler på sitt jobb att han inte kan räkna med befordran om han stannar hemma, modern å andra sidan har inte någon befordran att se fram emot överhuvudtaget. Familjen drar slutsatsen att modern i princip inte kan tjäna mer, eftersom hon inte blir belönad om hon arbetar i stället för att vara hemma. Fadern blir å andra sidan bestraffad om han är hemma. För familjer som bedömer familjeekonomin som central skulle slutsatsen bli att mannen jobbar och gör karriär medan kvinnan stannar hemma. Familjen upprätthåller således , tillsammans med majoriteten av andra familjer som gör samma bedömning. Att bryta ett sådant läge är inte möjligt om inte en mycket stor mängd familjer ändrar sitt beteende . Det finns dock inget som motiverar många att ta detta beslut, och det finns inga arbetsgivare som är inställda på att beteendet plötsligt förändras och därför byter sin rekryteringspolicy. Den jämvikt som kan sägas råda är svår att rubba utan aktiva insatser av något slag. Varje enskild familj som ger sig ut för att ändra på fördelningen i föräldrauttag kan vinna i andra avseenden men riskerar att drabbas negativt, ekonomiskt. Två, varandra förstärkande, processer kan därför sägas verka här. Arbetsgivarna kan göra vinster på att sortera efter kön, och sorteringen innebär att familjer som beter sig på motsvarande sätt når en bättre ekonomisk utveckling än de som väljer att sätta jämställdheten främst. Föräldrapenningen är inte konstruerad för att bryta denna fördelning. Bilaga 12 till LU 2003 Bilagans huvudsakliga inriktning är föräldrapenningens betydelse i ett arbetsmarknadsmässigt jämlikhetsperspektiv. En annan viktig, om än indirekt, betydelse som föräldrapenningen har haft är att stimulera högre födelsetal. I jämförelse med andra länder finner m.fl. (2001) att de svenska födelsetalen inte fallit lika kraftigt som i andra länder, vilket de för tillbaka till famil- jepolitik. Andra studier har också funnit att senare etablering på arbetsmarknaden, inte minst som en följd av en ökande utbild- ningstid, leder till att föräldrar skaffar sig barn senare i livet (, 2002). Att föräldrapenningen är starkt knuten till etablering på arbetsmarknaden, högre lön ger högre ersättning (upp till taket) och fast jobb ger en rätt att återvända till arbete efter föräldraledigheten, är en bidragande orsak till de låga födelsetalen år med hög arbetslöshet (, m.fl. 2001). De uppmärksammar också att tycks ha kraftigare svängningar i födelsetalen i samband med konjunkturcykler än andra länder, vilket också kan vara en effekt av familjepolitikens utformning. Bilagan har inte för avsikt att behandla effekterna på födelsetalen, däremot är det viktigt att eventuella reformer kan relateras till dessa. Denna bilaga studerar vad ett ojämnt uttag av föräldrapenningen betyder för jämställdheten på arbetsmarknaden. Jämställdhet betraktas här främst i form av löneskillnader och könssegregation på arbetsmarknaden. Vår utgångspunkt, byggd på resultaten från den forskning som refererats ovan, är att en ojämn fördelning av föräldraskapet initialt är en viktig orsakskälla till ojämlikheten. Arbetsgivare har incitament att sortera kvinnor och män på arbetsmarknaden utifrån deras frånvarorisk. Grundhypotesen är att med en lika stor sannolikhet för både män och kvinnor att stanna hemma för barnledighet minskar arbetsgivarens möjligheter att göra ekonomiska vinster genom att systematiskt sortera utifrån kön. Vi kommer inte, annat än ytligt, beröra den omfattande, och naturligtvis för sammanhanget viktiga, forskning som rör Bilaga 12 till LU 2003 normbildning, genusordning, m.m. Orsaken är dels utrymmes- och tidsskäl, dels att vi har varit intresserade av att studera hur olika ekonomiska incitament kan påverka fördelningen. Ekonomiska incitament anses vanligtvis enklare att påverka, exempelvis genom ekonomisk-politiska medel, än vad andra värderingar i samhället är. Ekonomiska medel kan också vara ett sätt att indirekt och påverka normer och värderingar i samhället. Bilagan är upplagd på följande sätt. I nästa kapitel redovisar vi deskriptiv statistik över föräldraförsäkringens fördelning mellan föräldrarna under barnets uppväxt och vilka kortsiktiga ekonomiska konsekvenser föräldraledigheten har för familjen. Därpå följer en analys av arbetsgivares beteende i samband med att de ställs inför möjligheten att deras anställda tar föräldraledigt. Analysen ger stöd för att arbetsgivare har ett intresse av att sortera arbetskraften efter frånvarorisker. Därnäst redovisas en internationell jämförelse mellan generositet i föräldrapenning, å ena sidan, och sysselsättningsgap mellan män och kvinnor, könsmässig yrkessegregering och löneskillnader, å den andra. Den internationella jämförelsen ger stöd för att föräldraförsäkringens generositet är en variabel av centralt intresse. I kapitel fem redovisas sedan analyser av möjliga effekter av föräldraledigheten på den relativa utvecklingen av kvinnor och mäns löner. Denna bygger vidare på de slutsatser som framkommit i analysen av arbetsgivares agerande och genom den internationella jämförelsen. Kapitel sex avslutar analysdelen med att närmare studera vad som förklarar föräldrarnas fördelning av föräldraledigheten. Särskild vikt läggs vid hur ekonomiska incitament kan påverka fäder att ta ut en större del av föräldraledigheten. Bilagan avslutas med en diskussion om möjliga policyförslag i riktning mot ökad jämlikhet. 2Uttag av föräldraledighet i 2.1Fördelning av uttaget mellan föräldrar2 Föräldrapenningen utnyttjas av i stort sett alla familjer som föder barn i . Det stora flertalet utnyttjar också huvuddelen av den tid som man har rätt att ta föräldraledigt. utnyttjar en större eller mindre del av de dagar som ger ersättning motsvarande den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI), och utnyttjar åtminstone någon av de dagar som betalas enligt lägstanivå.3 Andelen familjer som utnyttjar samtliga dagar uppgår till . För de övriga uppgick det genomsnittliga antalet ej uttagna föräldrapenningdagar med SGI och 31 lägstanivådagar.4 Även om det är tillåtet att utnyttja föräldraledigheten fram till dess barnet fyller så tar de flesta föräldrar ut merparten av dagarna under barnets två första levnadsår. Uttaget av föräldrapenningen är emellertid skevt fördelad mellan könen. Kvinnor tar ut i stort sett all föräldraledighet.5 Det finns en trend mot att pappor ökar sin andel men fortfarande tar kvinnor ut av föräldrapenningdagarna. Bakom dessa andelar döljer sig också en relativt stor men minskande andel fäder som inte tar ut någon föräldraledighet över huvud taget. ligger denna andel på , och sjunker till . 2En beskrivning av föräldrapenningsreglerna finns i appendix till detta kapitel. 3Sedan 2002 uppgår antalet dagar som ersätts enligt den sjukpenninggrundande inkomsten , av vilka 60 är personliga. Antalet dagar som ersätts enligt lägstanivå uppgår till 4Data gäller barn födda –1993. Se RFV (2002a). 5Det finns en skillnad mellan begreppen föräldraledighet och uttag av föräldrapenning då den första har att göra med arbetsrättslig lagstiftning och den andra med föräldraförsäkringen. Korrelationen mellan begreppen är emellertid hög och vi kommer inte att göra någon begreppsmässig skillnad i texten. Uttag av föräldraledighet i Bilaga 12 till LU 2003 ningsperioden är det av fäderna som inte lyft i föräldrapenning. Detta är emellertid inte samma sak som att fäderna inte tagit någon del i barnets uppväxt. Vissa föräldrar kan ha eller förlägga sina arbetstider på ett sätt som gör det möjligt att vara med barnet ändå (Bekkengen, 2002). Andelen föräldrapenningdagar (i procent) utbetalda till Källa: samt RFV. Det finns också en betydande skillnad i hur män och kvinnor tidsmässigt fördelar föräldraledigheten. Kvinnornas uttag av nettodagar är relativt högt fram till dess att barnen är . Därefter minskar uttaget relativt snabbt (diagram 2.1). Männen tar ut den största mängden dagar när barnen är mellan . Relativt kvinnan är emellertid mannens andel som högst när barnet är (diagram 2.2). Den tidsmässiga andelen som mannen tar ut uppgår till . Bilaga 12 till LU 2003 Uttag av föräldraledighet i Diagram 2.1 Nettodagar som tagits ut under barnets första för män och kvinnor, fördelat efter barnets ålder i månader Barnets ålder i månader Anm.: Uttagen gäller barn födda Källa: RFV. Diagram 2.2 Andelen av föräldraledighetsdagarna som tas ut av modern, fördelat efter barnets ålder i månader Barnets ålder i månader Anm.: Uttagen gäller för barn födda och 1996. Diagrammet har begränsats till barnets första eftersom data inte finns längre än så för barn födda . Källa: RFV och egna beräkningar. Uttag av föräldraledighet i Bilaga 12 till LU 2003 Mäns andel av samtliga utbetalade dagar ligger betydligt under kvinnornas.