sou · GRB336 · 2004-01-01 00:00:00 — Kvinnor som försöker att avancera på en sådan arbetsplats kan tvingas att arbeta hårdare och kanske ha högre kvalifikationer än en man på samma arbetsplats för att arbetsgivarens ekonomiska risk ska uppvägas. En slutsats som funnit sin väg in i litteraturen är att rekryteringsprocessen behöver studeras noggrannare för att komma närmare ett svar på löneskillnaderna mellan män och kvinnor. Vidare tycks det finnas ett visst familjegap för kvinnor i även om det inte är särskilt stort. Slutsatsen bör rimligtvis vara att kvinnors löneökning är snabbare innan de skaffar barn än därefter. Skillnaden är emellertid inte så stor att den kan förklara löneskillnaderna mellan män och kvinnor. Kvinnors löneökning är långsammare än mäns både före och efter första barnet. Således har kvinnor en sämre löneposition på arbetsmarknaden oavsett om de skaffar barn eller inte vilket mycket väl kan tolkas som en internalisering från arbetsgivarens sida av att alla kvinnor förväntas vara hemma med barn. Kvinnor som inte har för avsikt att bli förälder och i stället satsa på arbetsmarknaden borde ha löner som mer motsvarade mäns om det inte var så att efterfrågesidan också var betydelsefull i sammanhanget. Slutligen finns det ett klart markerat straff för män som väljer att vara föräldralediga, i deras löneutveckling. Det går inte att med säkerhet avgöra om det är mindre karriärorienterade män som stannar hemma, eller om det är en respons ifrån arbetsgivarens sida där män som tar föräldraledigt bedöms som en liknande riskgrupp som kvinnor. Med den senare tolkningen gäller att familjer som önskar att maximera sina tillgångar gör klokt i att inte bryta det könsmönster som gäller på arbetsmarknaden. Kvinnor som avstår ifrån föräldraledighet får inte högre löner, medan män som tar föräldraledigt får en sämre löneutveckling. Detta ger ett straff för familjens sammanlagda inkomstutveckling. I nästa kapitel ska vi närmare studera betydelsen av ekonomiska faktorer för fäders föräldrauttag. 6Att påverka familjens fördelning av föräldrapenningen av papporna tar ut föräldraledighet under barnets första , och av dem som tar ut tar de av den sammanlagda tiden. Då en viktig utgångspunkt i bilagan är att arbetsgivare inte ska kunna sortera män och kvinnor utifrån risken att vara frånvarande från arbetet är det angeläget att båda dessa andelar ökar. Detta kapitel ska knyta pappaledigheten till familjens inkomst. Som analysen i kapitel 5.3 visade så förlorar män mer i löneutvecklingen än vad kvinnor gör av att vara hemma. är det en realitet att män i genomsnitt har högre löner än vad kvinnor har, vilket innebär att familjen kommer att drabbas hårdare ekonomiskt om pappan stannar hemma. Som tabell 2.4 visade varierar också faderns uttag med faderns och moderns inkomster. Att lönen skulle vara den enda avgörande faktorn för fördelningen mellan män och kvinnors föräldraledighet är emellertid att dra resonemanget för långt. Det finns fler faktorer som bidrar till fördelningen. Att exempelvis amning medicinskt bedöms som viktig för barnens första tid lägger restriktioner på när pappan effektivt kan ersätta mamman. Även om det är möjligt att ge modersmjölken i flaska finns praktiska fördelar att låta modern amma. För många familjer blir därför den med barnet vanligtvis mammans. Många menar också att normer i samhället är styrande för hur fördelningen i föräldrauttaget sker mellan föräldrarna. En del av normbildningen styrs av män och kvinnors inställning till föräldraledighet. I en studie som bygger på intervjuer med föräldralediga drar (1992) slutsatsen att kvinnans attityd är minst lika viktig, om inte viktigare än mannens. Hennes resultat visar att mäns sannolikhet att ta föräldraledigt påverkas negativt om deras partner inte är intresserade av att dela. refererar också ett flertal studier som funnit att pappans uttag är mer korrelerat med mammans karakteristika än med pappans. Bekkengen (2002) Familjens fördelning av föräldrapenningen Bilaga 12 till LU 2003 menar att pappans uttag snarare är förknippad med i vilken utsträckning mannen representerar en barnorienterad maskulinitet. och (2002) tolkar resultaten från sin studie av pappors föräldraledighet att utfallet är en följd av två viktiga förhandlings- och anpassningsprocesser. För det första involverar beslutet en förhandling mellan föräldrarna om hur lång mammans föräldraledighet ska vara, dvs. när hon önskar återvända till arbete på nytt. De betraktar faderns andel som en restpost, ju tidigare modern återvänder till arbete desto tillåts – eller övertalas – pappan att ta. Detta är vanligare bland högre utbildade föräldrar som har bättre inkomster. En andra, parallell förhandling sker på faderns arbete där han måste väga in möjliga negativa reaktioner från arbetskamrater, chefer och arbetsgivaren vid föräldraledighet av olika längd. Således kan han välja att avstå ledighet även om modern vill att han ska ta ledigt. Fäder med en bättre position på arbetsmarknaden, längre anställningstider och högre rang på arbetsplatsen, är mindre sårbara mot repressalier från arbetsplatsens sida. Även denna slutsats stärks i flera av de uppsatser som refererades i kapitlet om arbetsgivares beteende ovan. Trots att analysen blir en aning begränsad, om vi utelämnar faktorer som de nämnda ovan, ska vi i detta kapitel titta närmare på hur stor eller liten del inkomster har för beslutet att fadern stannar hemma. Detta kan också motiveras med att det på kort sikt är instrumentellt enklare att påverka ekonomiska villkor i samhället än att påverka normer. Med avsikt att relatera problemställningen till ett ekonomiskt angreppssätt utgår analysen ifrån att beslutet är ett familjebeslut. Familjen antas att i någon mån bedöma hur deras sammanlagda inkomster kommer att påverkas under föräldraledigheten. Vissa familjer kanske också är framåtblickande i sina inkomster. I så fall kan familjen överväga både, hur stora inkomster familjen förlorar på kort sikt, och, hur stor förlusten för familjen är på lång sikt. Sannolikt påverkar också familjens nuvarande inkomstnivå beslutet. Ju högre inkomst man har desto mindre viktig blir den sist intjänade kronan. Således kan man vänta sig en positiv effekt på pappauttaget av högre inkomst. Som en följd av taket i Bilaga 12 till LU 2003 Att påverka familjens fördelning av föräldrapenningen föräldrapenningen ökar emellertid inkomstbortfallet snabbare vid högre inkomster. Diagram 6.1 visar sambandet mellan en individs bruttoinkomst och inkomstbortfall vid föräldraledighet. Med en ökad förlust borde man därför vänta sig att färre pappor, och även mammor, är intresserade av att ta ut föräldraledighet. Diagram 6.1 Inkomstbortfall vid föräldraledighet, fördelat på bruttoinkomst Anm.: Inkomstbortfallet gäller för individer som inte får tillskott från arbetsgivaren. Det fallande segmentet i inkomstbortfallet inträffar för inkomster som faller inom andra brytpunkten i skatteskalans skiktgränser och taket i SGI. Att familjen är framåtblickande i sina inkomster innebär i detta fall att vissa föräldrar kan väga in långsiktiga konsekvenser på löneutvecklingen i sina beslut. Som analysen i kapitel 5.3 visade förlorar män mer på att vara hemma eftersom de tenderar att bli mer straffade i löneutvecklingen än kvinnor. På lång sikt kan detta få märkbara konsekvenser för familjeekonomin. Om föräldraledigheten exempelvis innebär att personen betraktas som mindre karriärorienterad kan detta medföra missade befordringar på arbetet. Såtillvida kan en livsinkomstansats tänkas internalisera överväganden om framtida förväntningar och en mer eller mindre objektiv bedömning av inkomstriskerna som följer av att ta föräldraledighet. I skattningarna nedan har emellertid inte livsinkomsten beaktats, utan bara det kortsiktiga inkomstbortfallet Familjens fördelning av föräldrapenningen Bilaga 12 till LU 2003 vid att låta fadern vara hemma i stället för modern. Det är således möjligt att en viss del av de inkomstrelaterade förklaringsfaktorerna saknas. Datamaterialet är liksom i tidigare analyser SCB:s Lindadatabas kompletterat med information från föräldrapenningsregister. Urvalet består av familjer som fött barn –1998. Tidsperioden begränsas till 1998 för att kunna följa varje barn . Vidare är materialet begränsat till barn som har information om båda föräldrarna i registret och där information om utbildningsnivå, ålder, arbetsinkomst finns för båda föräldrarna. Fall med uppenbart felaktiga föräldrapenningstider har också tagits bort. På detta vis har vi information om sammanlagt drygt 47 000 barn med sina föräldrar. Analysen bygger på inkomstbortfallet på kort sikt som uppstår om föräldrarna skulle låta fadern vara hemma jämfört med att mamman är hemma hela perioden. Inkomstbortfall på kort sikt = (Mors inkomst om ledig + Fars inkomst om arbete) - (Mors inkomst om arbete + Fars inkomst om ledig) Invändningar kan lyftas mot använda metoder. I detta fall är kanske den allvarligaste att alternativkostnaden till att pappan inte tar ut någon föräldraledighet (mamman tar allt) tagits att vara att pappan tar ut all föräldraledighet (mamman ingenting), trots att han i många fall bara tar några månader som mest. Inkomstbortfallet som familjen möter i verkligheten kommer i så fall att överskattas. Vi har emellertid inte bedömt det som framkomligt att relatera inkomstbortfallet till verkligt uttag eftersom det skapar ett flertal ytterligare tolkningsproblem. Vi har heller inte tagit explicit hänsyn till att vissa pappor gör ett större inkomstbortfall på lång sikt genom att de arbetar inom yrken med branta löneprofiler. Implicit kan det dock kontrolleras genom att ta hänsyn till utbildningsbakgrund och vilken sektor personen arbetar inom. Det inkomstmått som använts måste också beröras. Inkomsten gäller som barnet föds, vilket innebär att årsinkomsten Bilaga 12 till LU 2003 Att påverka familjens fördelning av föräldrapenningen underskattas för föräldrar som lyft föräldrapenning, och för föräld- rar som gått ned i arbetstid i samband med tidigare födslar. För personer som har inkomster under taket har därför årsinkomsten uppskattats genom att summera inkomst från arbete och en uppjusterad föräldrapenning. Justeringen av föräldrapenningen för att motsvara arbetsinkomsten har skett genom att dividera utbeta- lad föräldrapenning med 0,8 (ersättningskvoten) och med den genomsnittliga andelen dagar som föräldern tagit ut under föräldraledigheten (andelen varierar mellan 0,25 och 1). För personer som tjänar över taket är problemen större, men minskar om den uttagna tiden huvudsakligen ligger , eller om barnet föds . Situationen där någon av föräldrarna arbetar deltid har vi inte kunnat hantera på ett tillfredsställande sätt.34 Det är många faktorer som samverkar i faderns beslut att stanna hemma. I tabell 6.1 redovisas en uppdelning på olika individkarakteristika och huruvida fadern tagit föräldraledigt eller inte. Uppdelningen görs under barnets två första levnadsår. Den genomsnittliga inkomsten är högre för pappor som tar ut föräldraledighet, än för de som inte tar ut. Detta mönster är förenligt med hypotesen att det finns en positiv inkomsteffekt i föräldrauttaget. Den genomsnittliga inkomstförlusten att låta pappan vara hemma i stället för mamman är också större i gruppen som väljer att vara hemma. Detta motsäger egentligen utgångspunkten ovan. Eftersom det finns ett samband mellan inkomstnivå och det inkomstbortfall som skulle uppstå vid föräldraledighet är det emellertid svårt att avgöra hur endera påverkar beslutet i en jämförelse av detta slag. Detta måste studeras med regressionsanalyser, vilket görs nedan. Andelen fäder som har tagit ledigt under barnets första två levnadsår uppgår till . Detta gäller som ett genomsnitt för perioden – 1998. 34 Ett sätt att direkt hantera dessa problem vore att använda inkomsten året innan barnet föds. Detta löser problemet för familjer som föder sitt första barn. För övriga familjer uppstår samma problem som ovan. Att begränsa analysen till förstagångsföräldrar ger emellertid ett mycket litet urval, och resultaten blir ändå osäkra. Familjens fördelning av föräldrapenningen Bilaga 12 till LU 2003 Det är stor skillnad i uttaget i olika inkomstgrupper. Pappor med låg inkomst tar ut betydligt färre dagar än genomsnittet. Uttaget tycks stiga upp till taket i föräldrapenningen, därefter planar uttagsandelen ut (diagram 6.2). Detta är något som kommer att studeras särskilt ingående i den fortsatta analysen. Eftersom data inkluderar perioden –1998 är det också möjligt att studera effekterna av att pappamånaden infördes (diagram 6.3). Vid införandet av pappamånaden uppträder en mycket markerad topp vid omkring 30 dagars ledighet. Andelen pappor som tar ut föräldraledighet ökar också markant. tog av papporna ut föräldraledighet under barnets två första levnadsår. Motsvarande andel var . Om man studerar diagrammet mer ingående kan emellertid ett ytterligare mönster skönjas. Det tycks vara så att pappadagarna koncentrerats mer åt vänster i diagrammet, dvs. mot kortare tider. Delvis är detta en effekt av att fler pappor tar ut föräldraledighet och att dessa tenderar att ha kortare tider än genomsnittet. Men det tycks också vara så att pappor som tidigare tar ut långa tider, blivit ovanligare efter det att pappamånaden infördes.35 35 Därtill förefaller pappors intresse att ta ut precis sjunkit , även om andelen som tar ut mellan 0–ligger på en högre nivå. Bilaga 12 till LU 2003 Att påverka familjens fördelning av föräldrapenningen Tabell 6.1 Deskriptiv statistik för familjers uttag av föräldraledighet under barnets första två levnadsår, fördelat på om fadern tagit ledigt eller inte Förlust vid omvänd fördelning (kronor) Pappans bruttoinkomst (kronor) Mammans bruttoinkomst (kronor) Andel av familjerna där: Antal barn i familjen Pappans uttagna tid kalenderdagar Källa: LINDA-databasen kompletterat med data från RFV. Familjens fördelning av föräldrapenningen Bilaga 12 till LU 2003 Diagram 6.2 Genomsnittlig andel fäder som tagit föräldraledigt under barnets två första levnadsår, fördelat efter faderns bruttoinkomst Källa: LINDA-databasen kompletterat med data från RFV. Fördelning av fäders uttagna föräldraledighetsdagar under barnets två första levnadsår, för barn födda 1993, 1995 och 1998 Anm.: Andelen föräldrapenningsdagar är räknade i tiodagarsintervall (dvs. 1–, 11–, osv.) Källa: RFV och egna beräkningar. Bilaga 12 till LU 2003 Att påverka familjens fördelning av föräldrapenningen För att kunna fånga in samverkande faktorer vid beslutet att ta pappaledigt genomförs i detta kapitel analysen med hjälp av regressionsanalyser. Två olika beteendemodeller skattas. Dels skattas sannolikheten att pappan tar ut ledighet överhuvudtaget och vad som förklarar detta. Dels försöker vi fastställa vilka faktorer som påverkar hur lång ledighet pappan tar, givet att han tar föräldraledigt. Analysen fokuserar särskilt på föräldrarnas lön, inkomstbortfall i samband med föräldraledigheten och betydelsen av införandet av en pappamånad. 6.4.1Vad förklarar att pappan tar ledigt Inkomsten och inkomstförlusten vid föräldraledighet har stor betydelse för sannolikheten att pappan tar ledigt. Med högre inkomst för pappan ökar sannolikheten att pappan tar föräldraledigt. Med större inkomstbortfall, vilket blir särskilt markerat när inkomsten överstiger taket i föräldraförsäkringen, minskar emellertid uttaget. Effekterna är varandra motverkande vilket tydligt visas i diagram 6.4. Vid inkomster över taket upphör ökningen av sannolikheten att pappan tar ut ledighet, den minskar till och med något. Detta kan tolkas som att den ökade inkomsten tenderar att driva upp sannolikheten men att ökningen motverkas av den ökande inkomstförlust som sker till följd av taket. Denna observation är viktig, och slutsatsen blir att det finns två komplementära vägar att öka pappornas uttag. En är att höja taket, något som framförts ofta. En andra är att höja inkomsten för låginkomsttagare. Detta kan göras på olika sätt, exempelvis genom höjd ersättningsgrad eller genom lägre skatter för låginkomsttagare. Kvinnornas löner har en negativ inverkan på pappans sannolikhet att ta ledigt. En ökad lön för modern medför emellertid att inkomstbortfallet vid en omvänd fördelning minskar, vilket tenderar att öka faderns uttag. Den sammanlagda effekten av detta är en svagt ökande andel fäder som tar ut föräldraledigt. Vidare finns visst stöd för att sannolikheten ökar med antalet barn i familjen och att båda föräldrarnas utbildning är positivt korrelerad med pappans sannolikhet att ta ledigt. Om mamman studerar ökar sannolikheten att pappan är hemma, men den Familjens fördelning av föräldrapenningen Bilaga 12 till LU 2003 minskar om pappan studerar. Att endera föräldern jobbar inom offentlig sektor ökar också sannolikheten att mannen tar pappaledigt. Detta ska inte tas som argument för en utbyggd offentlig sektor. Som tidigare analyser visat kan det vara ett ekonomiskt bra val att arbeta inom yrken med flackare löneprofiler om man tänker sig längre tids frånvaro från arbetsmarknaden. Således kan det finnas en självselektion i resultaten. En viktig faktor som utöver lönen har betydande inverkan är införandet av pappamånaden. Andelen pappor som tar ut föräldraledigt ökade då markant. Införandet av pappamånaden har således fått fler fäder att ta föräldraledighet. Som nästa avsnitt visar har emellertid inte antalet uttagna dagar påverkats på motsvarande positiva sätt. Vi väntar därför med en diskussion om de samlade effekterna av pappamånader. Tabell 6.2 Skattning av vilka faktorer sannolikhet att ta föräldraledigt under barnets första två -2,9815 Förlust vid omvänd fördelning, (/100) -0,2226 Pappans bruttoinkomst (log) Mammans bruttoinkomst (log) -0,0477 -0,0613 -0,2563 -0,0760 -0,0589 -0,0052 Antal barn i familjen Anm.: *** Signifikant på 0,001-nivå, ** Signifikant på 0,01-nivå, * Signifikant på 0,05-nivå. Modellen är en probit. Bilaga 12 till LU 2003 Att påverka familjens fördelning av föräldrapenningen föräldraledighetsuttag fördelat på bruttoinkomst under Med hjälp av skattningen är det möjligt att studera hur förändringar i taket och kompensationsgraden skulle påverka fädernas sannolikhet att ta föräldraledigt i olika inkomstintervall. Nedan redovisas resultaten av att genomföra tre olika förändringar, att höja taket till 15 basbelopp, att höja kompensationsgraden till av inkomsten, samt att höja faderns kompensationsgrad till av lönen medan moderns kompensationsgrad hålls oförändrad. Att höja taket ger relativt små effekter på andelen fäder som tar föräldraledigt. Förklaringen är att även om effekten för gruppen höginkomsttagare är relativt stor (se diagram 6.5) så är antalet fäder i denna grupp liten i förhållande till samtliga fäder. Kraftigare effekter ges om kompensationsgraden höjs, och då särskilt om enbart faderns kompensationsgrad höjs. Intressant att notera är att en höjning av både faderns och moderns kompensationsgrad ger en negativ effekt på låginkomsttagarfäders uttag i förhållande till den lägre kompensationsgraden. Familjens fördelning av föräldrapenningen Bilaga 12 till LU 2003 Diagram 6.5 Simulering av förändringen i andelen fäder som tar ut föräldraledigt under barnets första två levnadsår om taket höjs till 15 basbelopp 0,8/0,8/7,5 0,8/0,8/15 Anm.: Sekvensen i förklaringen är Faders kompensationsgrad/Moderns kompensationsgrad/taket i basbelopp. Totala andelen fäder som tar ledigt redovisas i rutor i diagrammet. Bilaga 12 till LU 2003 Att påverka familjens fördelning av föräldrapenningen Diagram 6.6 Simulering av förändringen i andelen fäder som tar ut föräldraledigt under barnets första två levnadsår om taket höjs till 15 basbelopp och kompensationsgraden höjs till för 1) både modern och fadern, 2) enbart för fadern 0,8/0,8/7,5 1/1/15 1/0,8/15 Anm.: Sekvensen i förklaringen är Faders kompensationsgrad/Moderns kompensationsgrad/taket i basbelopp. Totala andelen fäder som tar ledigt redovisas i rutor i diagrammet. Familjens fördelning av föräldrapenningen Bilaga 12 till LU 2003 Diagram 6.7 Simulering av förändringen i andelen fäder som tar ut föräldraledigt under barnets första två levnadsår om kompensationsgraden höjs till för 1) både modern och fadern, 2) enbart för fadern 0,8/0,8/7,5 1/1/15 1/0,8/15 Anm.: Sekvensen i förklaringen är Faders kompensationsgrad/Moderns kompensationsgrad/taket i basbelopp. Totala andelen fäder som tar ledigt redovisas i rutor i diagrammet. 6.4.2Vad förklarar hur lång ledighet fadern tar I förra avsnittet studerades faktorer som påverkar pappan att ta ledigt. Analysen går i detta avsnitt vidare med att studera vad som bestämmer hur många dagar de pappor som tar ledigt tar. Utifrån skattningsresultaten (tabell 6.3) finner man att pappan ökar antalet uttagna dagar med högre lön men minskar uttaget med ökad förlust vid ledigheten. Effekten på faderns lön är emellertid inte signifikant avvikande från noll, utan effekten verkar snarare genom det inkomstbortfall som uppstår, för familjens samlade inkomster. Med ökad lön för mamman minskar pappans dagar, en effekt som är starkt signifikant. Det senare kan tolkas som en inkomsteffekt från moderns sida. Ju mer hon tjänar desto mer kan hon ta ut och som en konsekvens måste pappan ta ut mindre. Den ökade inkomsten minskar emellertid inkomstbortfallet med en omvänd fördelning. En högre lön är också korrelerad med högre utbildning för modern, något som ökar faderns uttag av föräldraledighetsdagar. Genomförda simuleringar visar att resultatet är ett status quo. Bilaga 12 till LU 2003 Att påverka familjens fördelning av föräldrapenningen En viktig observation som redan framkom i diagrammet över fördelningen av antalet uttagna dagar ovan, och som bekräftas i den statistiska analysen, är att papporna tenderat att minska antalet dagar efter det att pappamånaden infördes. För att renodla analysen begränsades urvalet till familjer som fött sitt första barn –1997 och som dessutom fött sitt andra barn . Med denna avgränsning är det möjligt att undersöka hur en och samma familj påverkats av införandet av pappamånaden jämfört med hur familjer agerat i samma situation, dels före, och dels efter införandet. Som det visar sig är beteendet olika beroende av hur många dagar fadern tog ut för första barnet. Tabell 6.4 redovisar resultaten från en regressionsskattning.36 Särskilt intressant är att pappor som tog ut mellan 1–för första barnet ökar uttaget för nästa barn. Ökningen är i genomsnitt. Pappor som tog ut för första barnet tenderar däremot att minska antalet. Effekten för fäder som inte tagit ut något för första barnet är emellertid marginell. Det finns därtill en tendens att föräldrar som tar ut få dagar för första barnet ökar uttaget för det andra barnet, en effekt som är oberoende av pappamånadens införande. På motsvarande sätt minskar pappor som tagit för första barnet sin tid för det andra. Resultaten bygger på en speciell grupp och är inte generaliserbar utan ytterligare analys men de understöder tolkningen att införandet av pappamånaden skapade en norm som medförde en ökning för pappor som tidigare tagit ut lite. Medan pappor som tog ut redan innan, nu minskat sitt uttag. I båda fallen förändras uttaget i riktning mot den stipulerade pappatiden . Det finns både en positiv och negativ tolkning av detta. En negativ effekt är att pappor som tidigare saknat en norm och därför tagit ut dagar i blindo nu koncentrerat sitt uttag till . En mer positiv tolkning av detta är att regler av detta slag kan tendera att bli normbildande, att höja antalet pappadagar skulle således kunna leda till att även uttagna dagar höjs mot motsvarande nivå. Det är dock viktigt att betona att pappors ökade uttag inte räcker för att kompensera den minskade tid som mamman tilläts ta ut genom pappamånadens införande. Resultat, som inte visas här, 36 Skattningarna innehåller samma variabler som tidigare redovisade skattningar. Metoden är en paneldatamodell. Familjens fördelning av föräldrapenningen