sou · GRB35 · 2004-01-01 00:00:00 — DV har träffat separata avtal med lagmännen i och tingsrätter vad gäller de- ras anställnings- och arbetsförhållanden. Lagmannen i tidigare Lin- anställdes som i den nya tingsrätten. Engångskostnaden för sammanläggningen har beräknats till . Besparingen till följd av sammanläggningen be- räknas uppgå till , dock med reserva- tion för att de besparingskrav som de tre tidigare tingsrätterna hade före sammanläggningen inte hade verkställts. Uppgifter som kommit fram vid mitt besök vid tingsrätten Planeringen av sammanläggningen gjordes i huvudsak från Linkö- pings tingsrätt. Man studerade tidigare genomförda sammanlägg- ningar och bildade arbetsgrupper i vilka de flesta ur personalen deltog. Även en styrgrupp med lagmännen för de tre tingsrätterna bildades. med sammanläggningen genomförde man med stöd av en omorganisation med syftet att skapa ro- telgrupper. Arbetet i dessa grupper fungerar bra, men det finns ett behov av mer kvalificerade beredningsjurister. Sammanläggningen upplevdes som ansträngande, särskilt bero- ende på att den genomfördes som inskrivnings- och bo- uppteckningsverksamheterna flyttades från tingsrätten. Därtill pla- nerades för den flytt till nya lokaler som genomfördes under hös- ten 2002. Handläggningen av konkursärenden och gemensamma ansök- ningar om äktenskapsskillnad har koncentrerats till . Tingsrätten har samlokaliserats med Länsrät- ten i i nya lokaler. Uppdelningen av verksamheten på två kansliorter upplevs som negativ. Modellen medför ett administrativt merarbete och möjlighe- terna för lagmannen att leda arbetet i hela tingsrätten försämras. och tingsrätter bildade med kansliort i . hade 11 anställda, varav 2 domare. Den tidi- gare hade 41 anställda, varav 9 domare. Den nya tingsrätten har 47 anställda, varav 9 domare. Vägavståndet mellan och är omkring 3 mil och det finns väl utbyggda allmänna kommunikationer mellan de båda orterna. DV har i sin slutredovisning till regeringen över sammanläggningen (dnr 957-2000, ) anfört att det vid de båda tingsrät- terna före sammanläggningen bedrevs en försöks- verksamhet med en gemensam och en gemensam administ- ration. Lagmannen i tjänstgjorde under denna pe- riod även som i medan en chefsrådman med tidsbegränsat förordnande ansvarade för vissa ledningsuppgif- ter i . De båda tingsrätterna ansvarade tillsammans för arbetet med planering och andra förberedelser inför sammanläggningen. Arbe- tet var ansträngande för personalen, inte minst eftersom samman- läggningen sammanföll i tiden med omläggningen av inskrivnings- myndigheterna och bouppteckningarna. DV bistod med medverkan och rådgivning i fråga om lokalfrå- gor, vissa personalfrågor och IT-frågor. All personal vid följde med till . Lokalvårdaren i kunde dock inte erbjudas fort- satt anställning, eftersom städningen i inte var organiserad i egen regi. Personalen i erbjöds kompen- sation för ökade resekostnader. Lagmannen avgick med ålderspen- sion i samband med sammanläggningen och en ny tillträd- de. Chefsrådmannens tidsbegränsade förordnande upphörde i den befattningen vid sammanläggningen. Lokalfrågan har lösts genom att nya lokaler i samma byggnad har tillförts tingsrätten. Engångskostnaden för sammanläggningen har beräknats till om- . Sammanläggningen beräknas bli ekonomiskt lönsam först , främst till följd av ökade lokalkostnader i . Uppgifter som kommit fram vid mitt besök vid tingsrätten Genom det tidigare samarbetet mellan tingsrätterna var personalen engagerad och beredd på en sammanläggning. DV hade en nedtonad roll i arbetet med sammanläggningen och kontakterna begränsades till IT-frågor, arbetsrättsliga frågor och lokalfrågor. DV hade utsett en projektledare, med vilken tingsrät- ten hade en mycket begränsad kontakt. Den allmänna meningen vid tingsrätten är att DV skötte särskilt lokalfrågan på ett dåligt sätt. Tingsrätten anser att det var en brist i sammanläggningsarbetet att DV inte klargjorde vem som hade ledningsansvaret för samman- läggningen. Den administrativa funktionen vid tingsrätten var inte dimen- sionerad för att sköta arbetet med sammanläggningen och uppfatt- ningen är att tingsrätten borde ha fått personalförstärkning i sam- band med sammanläggningen för att någon på heltid skulle ha kun- nat ägna sig åt frågorna. Det finns en förändringströtthet i organisationen som det finns en övertygelse om att fler förändringar förestår i re- gionen. Man är av uppfattningen att det inte var bra att begränsa sammanläggningen till enbart och . Det finns dock delade meningar vid tingsrätten om det är önskvärt att tings- rätten blir större än vad den nu är. Tingsrätten menar att det inför framtida sammanläggningar be- hövs mer stöd från DV, att lokalfrågorna är lösta innan samman- läggningen sker och att ett eventuellt beslut fattas . , , och tingsrätter bil- dade med kansliorter i och . Tingsrätten har säte i . hade 9 anställda, varav 2 domare. hade 13 anställda, varav 2 domare. hade 11 anställda, varav 2 domare. hade 16 anställda, varav 3 domare. Den nya tingsrätten har 31 anställda, varav 7 domare. På kansliet i finns 5 rotlar och i Karls- hamn 2 rotlar. Hela är i öst-västlig riktning inte mer än . Avståndet mellan kansliorterna är om- kring . Det finns genom buss och tåg tillgång till allmänna kommunikationer. DV har i sin slutredovisning till regeringen över sammanläggningen (dnr 956-2000, ) anfört att alla de fyra tingsrätterna och Länsrätten i deltog i förberedelsearbetet. Arbetet utfördes i olika arbetsgrupper. Sammanläggningen sammanföll med förändringarna av inskrivnings- och bouppteckningsverksamheterna. DV bistod genom medverkan och rådgivning i första hand i fråga om personalfrågor, lokalfrågor, IT-frågor och arkivfrågor. Vad gäller IT-frågorna var arbetet med dessa förknippade med vissa problem och DV:s medverkan fick i viss utsträckning ersättas med konsultinsatser. Samtliga anställda i de fyra tingsrätterna följde med till den nya tingsrätten och alla kunde beredas arbete på den kansliort som man önskade. De anställda erbjöds viss kompensation för ökade resekostnader. Lagmanstjänsten vid var vid tiden för sammanläggningen vakant. Lagmannen vid avgick med pension och lagmannen vid tings- rätt tillträdde en annan domartjänst. Lagmannen vid anställdes som vid den nya tingsrätten. Verksamheten vid den nya tingsrätten har kunnat inrymmas i de lokaler där och tingsrätter tidigare bedrev sin verksamhet. Engångskostnaden för sammanläggningen har beräknats till om- kring . Besparingen till följd av sammanläggningen har beräknats till , dock med det för- behållet att de besparingskrav som de fyra tingsrätterna ålades inte var verkställda vid tiden för sammanläggningen. Uppgifter som kommit fram vid mitt besök vid tingsrätten Förändringar i tingsrättsorganisationen i har diskuterats och sammanläggningen kom därmed inte som nå- gon överraskning. Tingsrätterna ledde själva arbetet med sammanläggningen. DV hade en konsultliknande roll och skötte vissa sakområden, t.ex. IT- frågorna, på ett bra sätt. Det var inledningsvis oklart vem som skul- le ha det yttersta ansvaret för arbetet. Först när lagmannen i Karls- krona hade fått ett förordnande som för tingsrätten blev denne en naturlig chef för sammanläggningsarbetet. Det fanns vissa problem när det gällde att hålla verksamheten i gång vid de fyra tingsrätterna under det år som gick från regering- ens beslut till dess att sammanläggningen genomfördes och målba- lanserna växte . i efterhand borde enligt tings- rätten sammanläggningen ha genomförts . Det förhållandet att verksamheten vid tingsrätten är uppdelad på två orter präglar tingsrättens hela sätt att arbeta. en del dubbelt arbete och det upplevs som svårare att bedriva ett aktivt ledarskap. Lagmannen, som också är vid Länsrätten i , har ambitionen att besöka en gång , vilket dock inte alltid har varit möjligt att genomföra. Målen fördelas i huvudsak i enlighet med den tidigare geografiska indel- ningen. Vissa undantag finns dock, exempelvis äger alla häktnings- förhandlingar rum i . Lottningssystemet medför att det i tilldelas något fler mål per rotel än i . En ut- jämning sker genom att domarna i avgör enstaka ting i . Arbetssituationen i uppges dock vara an- strängd och en rådman i har lämnat sin tjänst. Uppfattningen är att många av stordriftsfördelarna med samman- läggningen går förlorade genom flerortsmodellen. Tanken har väckts att tillsätta en formell platschef i , men detta upp- ges kunna ha den oönskade effekten att uppdelningen på två orter blir än tydligare. Falu, och tingsrätter bildade med kansliort i . Den tidigare hade 27 anställda, varav 6 domare. hade 10 anställda, varav 2 domare. hade 11 anställda, varav 2 domare. Den nya tingsrätten har 45 anställda, varav 11 domare. Vägavståndet mellan och är , mellan Fa- lun och 6 mil och mellan och . Tillgången till allmänna kommunikationer är god. DV har i sin slutredovisning till regeringen över sammanläggningen (dnr 1851-2000, ) anfört att organisationsföränd- ringarna i genomfördes i ett sammanhang, dvs. förut- om bildandet av den nya sammanlades också Lek- sands och tingsrätter. Detta var nödvändigt för att kunna dela domkretsarna på det sättet att delar av tingsrätts domsaga fördes till och delar av tingsrätts domsaga fördes till . Särskilda rutiner skapades för att dela upp målen efter kommuntillhörighet. I övrigt har sammanläggningarna hanterats som två skilda projekt. DV bedömer att de båda samman- läggningarna, i jämförelse med andra sammanläggningar under se- nare år, har varit förhållandevis omfattande och har inneburit bety- dande omställningar för personalen. Vid sammanläggningen av Falu, och tingsrät- ter följde all personal med till den nya tingsrätten, med undantag för två domstolssekreterare vid tingsrätt. De som valde att flytta med fick möjlighet att under en prövotid tjänstgöra vid och att till viss del resa på arbetstid med ett lönetillägg. Ytterligare en domstolssekre- terare som hade tjänstgjort på prov i valde senare att sluta. Lagmännen i och valde att inledningsvis tjänst- göra vid som ordinarie domare. Lagmannen vid skulle ha avgått med ålderspension som sam- manläggningen, men tjänstebefriades före sammanläggningen. En nyutnämnd ledde i stället det åter- stående arbetet med förberedelserna för sammanläggningen. På kort sikt är tingshusbyggnaden i godtagbar, men bygg- naden uppfyller inte de säkerhetsmässiga och andra krav som nu- mera ställs på en domstolsbyggnad. DV och tingsrätten undersöker förutsättningarna för att tingsrätten skall få tillgång till en byggnad som tillgodoser kraven och som kan inrymma även länsrätten. Engångskostnaden för sammanläggningen av Falu, och tingsrätter har beräknats till . Besparingen till följd av sammanläggningen har beräknats till inledningsvis och därefter . Bespa- ringen inkluderar sammanläggningarna i hela , dvs. även och tingsrätter. , efter att vissa löne- kostnader har upphört, beräknas den årliga besparingen till 7 mil- joner kr. Uppgifter som kommit fram vid mitt besök vid tingsrätten Arbetet med sammanläggningen inleddes med att företrädare för de tre tingsrätterna och DV träffades och att olika arbetsgrupper bildades. DV bistod med råd och synpunkter, men hade ingen ledande funktion i arbetet. Den nuvarande lagmannen tillträdde sin anställ- ning och ledde därefter arbetet. Lagmannen genomförde utvecklingssamtal med samtliga anställda. Varje tings- rätt fick svara för det avvecklingarbete som skulle genomföras vid respektive tingsrätt. Flera nämndemän från har klagat på de längre avstånden till tingsrätten och har lämnat sina uppdrag. Även företrädare för journalistkåren hörde av sig i samband med sammanläggningen och framförde synpunkten att det efter sammanläggningarna skulle bli svårare att följa rättegångarna i regionen. Advokater i har framfört klagomål på de längre resorna. Tingsrätten skapade i samband med sammanläggningen en ny beredningsorganisation med två rotelgrupper och en storrotel. Viss specialisering förekommer, med särskild lottning för bl.a. mål av arbetsrättslig karaktär och mål som rör upphandling. Man menar också att möjligheterna till kompetensutveckling har förbättrats genom sammanläggningarna. Man ser från tingsrättens sida inte något ökat problem med utevaro från förhandlingar efter sammanläggningarna. Arbetet med ett nytt tingshus har inletts och beräknas vara slut- fört . och tingsrätter bildade med kansliort i . hade 7 anställda, varav 1 domare. Den tidigare hade 24 anställda, varav 2 domare. Den nya tingsrät- ten har 29 anställda, varav 3 domare. Vägavståndet mellan och är omkring 6 mil. Det finns tillgång till allmänna kommunikationer. DV har i sin slutredovisning till regeringen över sammanläggningen (dnr 1851-2000, ) beträffande sammanläggningarna i som helhet anfört vad som framgår ovan beträffande (avsnitt 3.5.8). Arbetsläget vid var, bl.a. till följd av svårigheter att rekrytera förstärkning på domarsidan, något sämre än för ge- nomsnittet av tingsrätter. Det ansträngda arbetsläget berodde ock- så på att föreberedelserna för sammanläggningen nära i tiden sam- manföll med inrättandet av den nya inskrivningsmyndigheten i för och . Personalen från , med undantag för en lokal- vårdare, följde med till den nya tingsrätten. Personalen hade rätt till ersättning för ökade resekostnader samt rätt att resa på arbetstid och till lönetillägg. Lagmannen vid följde inte med till , utan står enligt ett särskilt avtal med DV till förfogande för att kunna tillträda en annan jämställd domaranställning. Tingshuset i var större än vad verksam- heten har krävt. Genom att inreda en vindsvåning kunde ges plats åt såväl den nya inskrivningsmyndigheten som den verksamhet som överfördes från . Engångskostnaden för sammanläggningen av och tingsrätter har beräknats till . Besparingen till följd av sammanläggningen har beräknats till inled- ningsvis och därefter . Besparingen inkluderar sammanläggningarna i hela , dvs. även Falu, och tingsrätter. , efter att vissa löne- kostnader har upphört, beräknas den årliga besparingen till 7 mil- joner kr. Uppgifter som kommit fram vid mitt besök vid tingsrätten Den nya inskrivningsmyndigheten vid tingsrätten bildades och det upplevdes som svårt att engagera personalen i den sammanläggning med som sedan följde. Med anledning av sammanläggningen bildades arbetsgrupper vid de båda tingsrätterna. Personalen vid ansvarade själva för avvecklingen av den verksamhet som bedrevs där. DV uppges ha gjort ett bra arbete med framför allt IT-stödet, men hade i övrigt inte någon framträdande roll i arbetet med sam- manläggningen. Man upplevde att bildandet av den nya inskriv- ningsmyndigheten var en från DV:s sida mer förberedd organisa- tionsförändring. med sammanläggningen genomfördes en försöksverk- samhet med en stärkt beredningsorganisation i form av en storro- tel. Försöket avbröts dock . Arbetsläget vid kan beskrivas som ansträngt med stora målbalanser. Tingsrätten står , dvs. efter sammanläggningen, utan en tjänstgörande ordinarie . En rådman vid tingsrätten har tjänstgjort som t.f. En annan rådman vid tingsrätten har därtill beviljats en flerårig tjänstledighet. och tingsrätter bildade med kansliort i . Den tidigare hade 16 anställda, varav 3 domare. hade 11 anställda, varav 2 domare. Den nya tingsrätten har 18 anställda, varav 4 domare. Vägavståndet mellan och är . De all- männa kommunikationerna mellan de båda orterna är väl utbyggda. DV har i sin slutredovisning till regeringen över sammanläggningen (dnr 1852-2000, ) anfört att de båda tingsrätterna till- sammans ansvarade för sammanläggningen och att arbetet skedde i olika arbetsgrupper. DV inriktade sitt arbete på sådana frågor som normalt ingår i verkets arbetsuppgifter, t.ex. personalfrågor och organisationsfrå- gor samt frågor om ekonomi, IT och lokaler. Företrädare för har under omställningsarbetet regelbundet träffat samordnings- gruppen med de två lagmännen. De två tingsrätterna beslutade inför sammanläggningen att genomföra ett verksamhetsutvecklingsprojekt beträffande den dö- mande verksamheten vid den sammanlagda tingsrätten. All personal vid valde att följa med till och dessa fick viss kompensation för ökade resekostnader. En administratör har efter sammanläggningen avgått frivilligt med pensionsersättning för att skapa möjlighet för en uppsägningshotad att få fortsatt anställning. En lokalvårdare har arbetsbefriats och kommer att avgå med ålderspension och en domstolssekreterare/expeditionsvakt har sagts upp. Lagmannen i har tillträtt en annan anställning. Lokalerna i har utökats med ytterligare en förhandlingssal. Engångskostnaden för sammanläggningen har beräknats till . Besparingen till följd av samanläggningen har beräknats Uppgifter som kommit fram vid mitt besök vid tingsrätten Personalen vid hade känt till att tingsrätten skulle läggas ned och sammanläggningen underlättades av att personalen vid de båda tingsrätterna kände var- andra . Det formella beskedet om sammanläggning borde emellertid enligt tingsrättens uppfattning ha kommit något tidigare. Tingsrätterna fick det stöd av DV som de behövde. I övrigt skötte tingsrätterna genom olika arbetsgrupper det förberedande arbetet. Vad gäller lokalerna påpekas att tingsrätten är i behov av ytterli- gare en förhandlingssal. Det framhålls att tingsrätten alltjämt är i minsta laget och att man redan från början borde ha tagit hänsyn till nödvändiga för- ändringar i hela regionen. , och tingsrätter bildade med kansliorter i Helsing- borg och . Tingsrätten har säte i . Den tidigare hade 55 anställda, varav 14 domare. hade 11 anställda, varav 3 domare. hade 17 anställda, varav 4 domare. Den nya tingsrätten har 72 anställda, varav 19 domare. På kansliet i Helsing- borg finns 14 rotlar (tre rotelgrupper och en storrotel) och i Äng- elholm 4 rotlar. Vägavståndet mellan och är , mellan och Klippan och mellan och . De allmänna kommunikationerna är väl ut- byggda. DV har i sin slutredovisning till regeringen över sammanläggningen (dnr 1850-2000, ) anfört att de tre tingsrätterna tillsam- mans arbetade med att förbereda sammanläggningen. Arbetet be- drevs i olika arbetsgrupper med skilda ansvarsområden. Genom att regeringens beslut om sammanläggningen fattades före verkställigheten gavs tingsrätterna tillräcklig tid för förberedelserna. DV bistod genom medverkan och rådgivning i första hand rö- rande personalfrågor, lokalfrågor, IT-frågor och arkivfrågor. Samtliga anställda vid de tre tingsrätterna följde med till den nya tingsrätten. All personal kunde därtill beredas arbete på den kansli- ort som man önskat. De anställda gavs kompensa- tion för ökade resekostnader. Lagmanstjänsten vid tingsrätten i var vid tiden för sammanläggningen vakant. Lagmannen i Klippan stod vid tiden för DV:s rapport till förfogande för annan jämställd domaranställning, men har numer tillträtt en ny anställ- ning. Lagmannen i är för den sam- manlagda tingsrätten. Verksamheten i den nya tingsrätten har kunnat inrymmas i de lokaler där och tingsrätter tidigare be- drev sin verksamhet. har dock åt- skilliga brister och DV arbetar för att verksamheten i skall inrymmas i nya lokaler. Engångskostnaden för sammanläggningen har beräknats till om- kring . Besparingen till följd av sammanläggningen be- räknas till . Uppgifter som kommit fram vid mitt besök vid tingsrätten Tiden för planering och genomförande av sammanläggningen var tillräcklig och man kunde dra lärdomar av bl.a. arbetet med sam- manläggningen i . Arbetet leddes av lagmannen i och en administratör vid tingsrätten anställdes under arbetets gång som chefsadministratör. DV medverkade främst i samband med IT-frågor och arkivfrå- gor. Tingsrätten fick checklistor från DV med avseende på prak- tiska frågor kring sammanläggningen. Störst problem uppstod i samband med ett nytt system för lottning av mål. Tingsrätten skapade i samband med sammanläggningen tre rotlar med särskild inriktning på tvistemål med koppling till näringslivet. Verksamheten var tänkt som en försöksverksamhet , men har förlängts med . Tingsrätten har vidare särskilda rotlar på vilka mål av arbetsrättslig och immaterial- rättslig karaktär. Tingsrätten har efter sammanläggningen genomfört en egen ut- värdering och har mot den bakgrunden skapat en kultursamord- ningsgrupp som skall uppmärksamma praktiska frågor kring olika rutiner. Viss verksamhet har koncentrerats till såsom kon- kursärenden och gemensamma ansökningar om äktenskapsskillnad. I övrigt fungerar verksamheterna i och enligt den tidigare geografiska indelningen. Modellen med två verksamhetsorter upplevs som negativ. En rådman i har försetts med ett visst administrativt an- svar. Den lösningen har dock varit föremål för kritik från domarnas fackliga organisation. och Ystads tingsrätter bildade med kansliort i . Den tidigare hade 21 anställda, varav 5 domare. hade 8 anställda, varav 1 domare. Den nya tingsrätten har 25 anställda, varav 7 domare (4 ordinarie, 1 assessor och 2 fiskaler). Vägavståndet mellan och är . Tillgång- en till allmänna kommunikationer är god. DV har i sin slutredovisning till regeringen över sammanläggningen (dnr 1853-2000, ) anfört att arbetsläget i de båda tingsrät- terna var ansträngt före sammanläggningen. Antalet or- dinarie domare i tjänst vid de båda tingsrätterna var två i stället för normalt fyra. Genom bl.a. tillskott av extradomare och genom ett nära samarbete mellan de båda domstolarna har verksamheten ändå kunnat upprätthållas på ett tillfredsställande sätt. De två tingsrätterna hade tillsammans ansvaret för de förebere- dande åtgärderna inför sammanläggningen. DV inriktade sig på så- dana frågor som normalt ingår i verkets arbetsuppgifter, t.ex. per- sonalfrågor samt frågor om ekonomi, IT och lokaler. Tingshuset i rymde vid tiden för sammanläggningen inte den personal som tillfördes från . Denna per- sonal fick därför arbeta kvar i till dess att tingshuset i hade byggts till. Detta har inneburit att övergången till en helt integrerad verksamhet har tagit än normalt. Samtliga anställda följde med till den nya tingsrätten. Genom en överenskommelse med DV fick de anställda kom- pensation för ökade resekostnader. Lagmannen vid avgick med ålderspension efter att ha lett arbetet med samman- läggningen. En ny har tillträtt. Lagmanstjänsten vid Simris- hamns tingsrätt innehades vid tiden för sammanläggningen av en rådman vid såsom t.f. Denne har åter- gått till sin anställning som rådman vid . Engångskostnaderna för sammanläggningen har beräknats till . Besparingen till följd av sammanläggningen har beräk- nats till . Uppgifter som kommit fram vid mitt besök vid tingsrätten Arbetet med sammanläggningen leddes av den dåvarande lagman- nen i . Personalen ingick i olika arbetsgrupper och man kunde dra lärdom av tidigare sammanläggningar. Det förhållandet att det i vid tiden för samman- läggningen inte fanns tillräckligt med ordinarie domare medförde att arbetsbördan blev tung. DV hade en stödjande funktion, men tingsrätten löste det mesta av arbetet på egen hand. initierade en om- organisation av verksamheten, men det saknades intresse från tingsrättens sida att genomföra förändringar. Tingsrätten har en traditionell rotelindelning. Tingsrätten ser inte något behov av att inrätta ett tingsställe i . Vissa förändringar av tingsrättsorganisationen har genomförts även . Bodens, och tingsrätter bildade med kansliort i . , och tingsrätter bildade Ångerman- lands tingsrätt med kansliorter i och . Slutligen bildade Eslövs, och Lunds tingsrätter med kansliorter i och . Des- sa förändringar omfattas dock inte av mina direktiv. DV har därtill till regeringen föreslagit ytterligare sammanlägg- ningar som berör (1) , och tings- rätter, (2) , och tingsrätter, (3) , , och tingsrätter, (4) Hudiks- valls och tingsrätter, (5) och tingsrätter samt (6) och . Ytterligare en utred- ning, som berör , , , och tingsrätter, har genomförts. Något förslag har i det fallet inte överlämnats till regeringen. Arbetet med reformeringen av den yttre tingsrättsorganisationen har också gått vidare med tingsrätterna i .