sou · GRB349d1 · 2004-01-01 00:00:00 — skall vara ett aktivt instrument när det gäller internationella adoptionsfrågor i . bör verka för att fler länder ansluter sig till . Det är ett bekymmer att de flesta stora ursprungsländerna inte anslutit sig till konventionen, eftersom en medlemsstat endast är formellt skyldig att tillämpa konventionens bestämmelser gentemot andra medlemsstater. Vi anser att det är viktigt att , så långt det är praktiskt möjligt, följer rekommendationen att tillämpa de intentioner som finns i konventionen i samband med adoption från stater som inte är medlemmar i konventionen. skall arbeta utifrån barnets bästa även efter det att barnet kommit till . Barnets bästa skall genomsyra alla insatser som görs för adopterade barn och ungdomar. 5Kostnader och bistånds- verksamhet i samband med internationell adoption Utredningens bedömning: måste ta ställning till vad som är etiskt försvarbart att vi accepterar när det gäller kostnader och biståndsverksamhet i samband med internationell adoption. Utredningens förslag: De auktoriserade sammanslutningarna skall specificera uppgifter om adoptionskostnaderna i utlandet och adoptionsmyndigheten skall göra en rimlighetsbedömning av dessa. Utvecklingen skall gå mot att endast faktiska kostnader förenade med adoptionen av ett barn skall utgöra underlag för adoptionsavgiften. Sammanslutningarnas biståndsverksamhet skall vara tydligt avskild från adoptionsverksamheten och får inte äventyra integriteten i adoptionsverksamheten. ta initiativ till ett utökat samarbete på regeringsnivå mellan olika mottagarländer för att få till stånd ett gemensamt etiskt förhållningssätt till kostnader och biståndsverksamhet isamband med internationell adoption, i det svenska utvecklingssamarbetet prioritera att inhemska alternativ till barnhem byggs ut, så att barn i första hand får växa upp under goda livsvillkor i en familj i sitt ursprungsland, och närmare undersöka Permanenta byråns program. För att minska risken för att barn blir en handelsvara i adoptionssammanhang, föreslår vi fler och tydligare villkor för auktorisation, se kap. 6. Kostnader och biståndsverksamhet i samband med internationell adoption I vissa länder ställs krav på ersättningar i form av donationer och bistånd för att adoptionsorganisationerna skall få verka. Utredningen skall pröva hur detta stämmer med och vad kan göra i olika sammanhang för att minska riskerna för barnhandel. Utredningen skall överväga om det finns andra vägar än de nuvarande att stödja organisationerna och de enskilda familjerna. Alternativen skall rymmas inom nuvarande kostnadsramar. Utredningen skall i övrigt undersöka om det finns andra sätt att begränsa kostnaderna för de internationella adoptionerna. 5.2.1Lagen om internationell adoptionsförmedling Av 7 § andra stycket lagen (1997:192) om internationell adoptions- förmedling, , framgår att för att täcka kostnaderna för verksamheten får en auktoriserad sammanslutning ta ut skäliga avgifter av dem som anlitar sammanslutningen för internationell adoptionsförmedling. I artikel 32 om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner anges följande. 1.Ingen får göra otillbörlig ekonomisk eller annan vinst i samband med internationell adoptionsverksamhet. 2.Endast kostnader och utgifter, inbegripet rimliga yrkesmässiga arvoden till personer som medverkar vid adoptionen, får debiteras eller betalas. 3.Ledning, administration och anställda i de sammanslutningar som medverkar vid en adoption får inte ta emot ersättning som är orimligt hög i förhållande till utförda tjänster. I artikel 8 i konventionen anges att centralmyndigheterna skall vidta alla lämpliga åtgärder för att förhindra otillbörlig ekonomisk eller annan vinst i samband med en adoption och för att förhindra tillvägagångssätt som strider mot konventionens syften. Kostnader och biståndsverksamhet i samband med internationell adoption Artikel 32 i konventionen anger att endast kostnader och utgifter, inbegripet rimliga yrkesmässiga arvoden till personer som med- verkar vid adoptionen, får debiteras eller betalas. Det är oklart vad som egentligen innefattas i begreppen. I samband med antogs dock enhälligt en rekommendation som innebär att donationer från blivande adoptiv- föräldrar till sammanslutningar involverade i adoptionsprocessen inte får efterfrågas, erbjudas eller lämnas. Här avses situationen att föräldrarna i princip står på trappan till barnhemmet och någonting hakar upp sig. Det får då inte efterfrågas, erbjudas eller lämnas över några pengar för att föräldrarna skall kunna få sitt barn. Vidare rekommenderas att mottagarländer skall uppmuntras att stödja ansträngningar i ursprungsländer att förbättra nationella skyddsåtgärder för barn, inklusive program för att förhindra över- givande. Stödet får emellertid inte erbjudas eller efterfrågas på ett sätt som äventyrar integriteten i den internationella adoptions- processen, eller skapar ett beroende av inkomster som härrör från internationell adoption. Därtill får placeringsbeslut inte påverkas av nivån på betalning eller bistånd. Beloppen får inte påverka möjligheten att ett barn blir tillgängligt för adoption, inte heller ålder, hälsotillstånd eller några andra egenskaper hos det blivande adoptivbarnet. Den sistnämnda rekommendationen var svår att enas om, då det finns två läger inom . Det finns de som anser att krav på bistånd, som inte är direkt relaterat till den enskilda adoptionen, strider mot artikel 32 och att det inte på något sätt går att ha överseende med detta. Andra anser att en avgift som innehåller bistånd kan ses som ett legitimt element i adoptions- kostnaden, för att ursprungsländerna skall ha en adoptionsservice, och att det är viktigt att gör ett klart ställningstagande rörande olika förutsättningar för sådant bistånd. Rekommendationerna har inte inneburit att det har blivit tydligare var gränsen går när det gäller vad som kan anses acceptabelt i fråga om krav från utlandet på donationer och biståndsverksamhet i samband med adoption. Kostnader och biståndsverksamhet i samband med internationell adoption Efter påbörjade en arbetsgrupp en kartläggning av adoptionskostnader i världen. I gruppen ingår (), Permanenta Byrån, Euradopt och representanter från och . Även FN har involverats. Arbetsgruppens förhoppning är att kunna redovisa arbetet vid nästa möte med . 5.3.1Redovisning av intäkter och kostnader skall enligt sin instruktion särskilt följa utvecklingen av kostnaderna för adoption av utländska barn. Efter förslag av fick ett särskilt uppdrag att utarbeta gemensamma redovisningsprinciper för de auktoriserade sammanslutningarna, så att de sökande skulle kunna jämföra kostnaderna mellan olika sammanslutningar. har utifrån detta uppdrag utarbetat en modell för redovisning av kostnader och avgifter (prop. 1996/97:91 s. 54 f. och 1996/97: SoU15 s. 14 f.). skall de auktoriserade sammanslutningarna redovisa sina intäkter och kostnader för förmedlingsverksamheten till enligt principer och modell som utarbetat. Uppgifter om avgifter som inte har direkt samband med adoptions- förmedlingen skall också redovisas. Uppgifterna skall utgå från sammanslutningarnas årsredovisning. Sammanslutningarna skall vidare lämna uppgifter om kostnaderna för adoption från olika länder, samt uppgifter om vilka avgifter sammanslutningen tagit ut av adoptivföräldrarna. Dessutom skall sammanslutningen göra en uppskattning av de kostnader som adoptivföräldrarna själva betalar för översättnings- och legaliseringskostnader, kostnader för resa, uppehälle och hotell samt uppgift om den vistelsetid som landet i fråga kräver. Om sammanslutningen även bedriver annan verksamhet än adoptionsförmedling skall denna verksamhet redovisas separat. Sammanslutningarna har successivt anpassat sin redovisning efter den modell som utarbetat och redovisningen har förbättrats. Det förekommer emellertid fortfarande att samman- slutningarna redovisar likartade kostnader på olika sätt. Kostnader och biståndsverksamhet i samband med internationell adoption Genomsnittskostnaden för en utländsk adoption har ökat från ca /89 till ca . Siffrorna grundar sig på NIA:s beräkningar för samtliga adoptioner , och innefattar alla familjens kostnader. Ökade krav från ursprungsländerna är en förklaring till höjningarna, höjd dollarkurs en annan. Genomsnittskursen för var ca , ca och ca . Det är vidare rimligt att anta att t.ex. löneutvecklingen i påverkat kostnadsbilden. jämförde bl.a. kostnaderna för internationell adoption i , med kostnaderna i de nordiska länderna och i och konstaterade att kostnaderna i låg något högt, men att skillnaderna inte var anmärkningsvärda (SOU 1994:137 s. 96). De belopp vi redogör för nedan utgår från NIA:s beräkning av de totala kostnaderna för samtliga internationella adoptioner i , som förmedlats av en auktoriserad sammanslutning. Av bilaga 4 framgår hur stor familjens adoptionsavgift för kostnader i och i utlandet var . I kap. 3 framgår familjens totala genomsnittskostnad för adoptionen i de tio största ursprungsländerna för . Faktorer som påverkar en sammanslutnings kostnader för förmedlingsverksamheten i , är i huvudsak personalkost- nader, lokalkostnader och övriga kostnader. I övriga kostnader kan ligga kostnader för styrelse och utveckling av nya kontakter. uppgick sammanslutningarnas kostnader (stats- bidraget avräknat) för förmedlingsverksamheten i till i genomsnitt per adoption, med en lägsta kostnad om och en högsta kostnad om . uppgick motsvarande kostnader till i genomsnitt , med en lägsta kostnad om och en högsta kostnad om . Kostnader och biståndsverksamhet i samband med internationell adoption Familjen erlägger en adoptionsavgift till sammanslutningen. Av- giften avser att täcka sammanslutningens kostnader för adoptions- verksamheten i och i utlandet. Utöver adoptionsavgiften har familjen kostnader för registreringsavgift 0–och medlemsavgift 0–. Kostnader för översättning och bestyrkande av handlingar uppgick till 1 500–2000 som . Ett adoptions- kostnadsbidrag om kan beviljas när adoptionen är genomförd, se vidare kap. 13. Totala kostnader i utlandet Faktorer som påverkar kostnaderna för förmedlingsverksamheten i utlandet är i huvudsak kostnader för barnets vård och uppehälle, advokat, domstol, pass, översättning och legalisering, avgifter till myndigheter och organisationer, lön till medarbetare eller kontaktpersoner, lokaler, tolkar, telefon och kontaktuppehållande verksamhet (sammanslutningens resor). uppgick sammanslutningarnas kostnader i utlandet till i genomsnitt per adoption. För de tio största ursprungsländerna var den lägsta kostnaden (BFA–A, ) och den högsta kostnaden (AC, ). uppgick motsvarande kostnader till igenomsnitt . För de tio största ursprungsländerna var den lägsta kostnaden (AC, ) och den högsta kostnaden (AC, ). Utöver adoptionsavgiften har familjen kostnader för resa och uppehälle för egen del, vilket kan uppgå till stora belopp. Kostnader för barnets vård och uppehälle I en sammanslutnings totala kostnader i utlandet finns posten barnets vård och uppehälle. Sammanslutningens kostnad för posten barnets vård och uppehälle kan utgöra en stor del av den totala utlandskostnaden. Posten kan innehålla diverse olika kostnader som faktisk kostnad för barnets vård och uppehälle, ekonomiskt bidrag till barn- Kostnader och biståndsverksamhet i samband med internationell adoption hemmets verksamhet i stort eller bidrag till annan social verksamhet, bidrag till barnhemmet i form av t.ex. tvättmaskin, skor eller mjölkpulver. I sammanslutningens redovisning till är posten inte uppdelad i faktiska kostnader för barnet och andra kostnader, varför det är omöjligt att se hur stora de faktiska kostnaderna för barnets vård och uppehälle är. Sammanslutningen får inte heller alltid denna information från den ansvariga myndig- heten, organisationen eller barnhemmet i utlandet, inte ens när den efterfrågas. uppgick sammanslutningarnas kostnader för barnets vård och uppehälle till i genomsnitt per adoption. För de tio största ursprungsländerna var den lägsta kostnaden (BFA–A, ) och den högsta kostnaden (AC, ). uppgick motsvarande kostnader till i genomsnitt . För de tio största ursprungsländerna var den lägsta kostnaden (BFA–A, ) och den högsta kostnaden (AC, ). Posten barnets vård och uppehälle innehåller, som framgår ovan, vanligen både faktiska kostnader och andra kostnader. De svenska sammanslutningarna redovisar sistnämnda kostnader på olika sätt i sina ekonomiska beräkningar. I redovisningen till läggs ofta kostnaden under rubriken barnets vård och uppe- hälle. I sin information om kostnader benämner vissa samman- slutningar kostnaden som en donation medan andra benämner kostnaden som vård och uppehälle. Det är inte heller alltid som de svenska sammanslutningarna får reda på hur stor andel av avgiften till förmedlingskontakten som avser faktiska kostnader för adoptionen. Det är vanligt att ett totalbelopp förhandlas fram utifrån ett rimlighetsresonemang eller att förmedlingskontakten anger ett belopp som den svenska sammanslutningen får acceptera om den vill samarbeta med just den kontakten. Hos de tio största ursprungsländernas förmedlingskontakter ingår andra kostnader än faktiska kostnader för adoptionen i varierande omfattning i adoptionsavgiften för alla länder utom , se kap. 3. Förmedlingskontakterna kan indelas i några huvudgrupper. Kostnader och biståndsverksamhet i samband med internationell adoption Det finns kontakter hos vilka kostnader utöver de faktiska ingår i den avgift som den svenska sammanslutningen betalar. Avgiften utgörs av ett fast belopp som ofta ensidigt bestäms av förmedlingskontakten och som avser barnets andel av kontaktens totala verksamhet, vilken kan inkludera annan verksamhet än drift av barnhem. Det framgår ofta inte hur stor del av avgiften som avser faktiska kostnader för adoptionen. Exempel på länder som tillämpar denna princip är (privata barnhem), , och . I t.ex. har barnhemmen ingen rätt att begära ersättning för barnets vård och uppehälle, men adoptivföräldrarna måste via adoptionsavgiften lämna en större donation till barnhemmet för att få adoptera ett barn. Den kinesiska adoptions- myndigheten ser helst att denna s.k. donation överlämnas kontant av föräldrarna direkt till barnhemsföreståndaren. De svenska sammanslutningarna svarar dock för överföring av donationen till barnhemmet. För en annan grupp av kontakter finns det inte något officiellt krav på att betala mer än vad de faktiska kostnaderna uppgår till. Den svenska sammanslutningen vet dock att den aldrig skulle vara aktuell för adoptionssamarbete om den inte erbjöd barnhemmet ett bidrag utöver de faktiska kostnaderna. Bidragets storlek förhandlas fram med förmedlingskontakten. Exempel på länder är , , och . Det finns också kontakter som inte kräver ersättning för annat än faktiska kostnader. Den svenska sammanslutningen ger emellertid ett bidrag av anständighetsskäl och för att stödja utlandskontaktens verksamhet. Exempel på länder är och (ICBF=statliga barnhem), vilka dock inte har rätt att begära ersättning för barnets vård och uppehälle. 5.3.5Kostnader för internationell adoption i andra mottagarländer I finns tre auktoriserade sammanslutningar. Adoptions- kostnaderna varierar för varje land som sammanslutningarna arbetar Kostnader och biståndsverksamhet i samband med internationell adoption Nedanstående kostnadsuppgifter avser kostnaderna inklusive resa och uppehälle och vi redovisar endast sammanslutningarnas billigaste respektive dyraste land/förmedlingskontakt. Kostnaderna för adoption genom var ca för och ca för . Kostnaderna för adoption genom Interpedia var ca för och ca för (privat barnhem). Kostnaderna för adoption genom Stad var ca för och ca för (privat barnhem). för en diskussion om höga adoptions- kostnader, men myndigheten har inte behövt ingripa. Adoptanten kan beviljas adoptionskostnadsbidrag om mot- svarande ca för , ca för och och ca för övriga länder. har endast en auktoriserad sammanslutning, vilken har samarbete med två länder. Familjens kostnader för en adoption från uppgick till ca inklusive resa och uppehälle och ca exklusive resa och uppehälle. Familjens kostnader för en adoption från uppgick till ca inklusive resa och uppehälle och ca exklusive resa och uppehälle. I samband med auktorisation tar centralmyndigheten hänsyn till om adoptionskostnaden bedöms vara högre än vad som är rimligt. I finns tre auktoriserade sammanslutningar. De två största sammanslutningarna tillämpar en solidarisk betalningsprincip, som innebär att en adoption skall kosta lika mycket oavsett vilket land barnet adopteras från. har en adoption genom de två största sammanslutningarna kostat ca , exklusive resa och uppehälle. Den mindre sammanslutningen ligger Kostnader och biståndsverksamhet i samband med internationell adoption på ungefär samma nivå, med undantag för ett land som ligger något lägre. gör grundliga värderingar av om de avgifter som ursprungsländerna begär framstår som legitima. Adoptanten kan beviljas adoptionskostnadsbidrag motsvarande ca . – Sida – är myndighet för bilateralt internationellt utvecklingssamarbete, samt merparten av samarbetet med . Riksdag och regering beslutar om de ekonomiska ramarna, vilka länder Sida skall bedriva utvecklingssamarbete med och vilken inriktning samarbetet skall ha. Sida stödjer insatser i nära 120 länder, inbegripet samarbetet med . Sidas insatser bygger på de förändringar som samarbetsländerna själva vill genomföra och är beredda att avsätta resurser till. Sidas uppgift är att noga tänka igenom vilka insatser som kan ge resultat och att därefter förmedla kunskap och kapital. Varje insats granskas och utvärderas noga. Sidas finansiering av projekt upphör så snart verksamheten kan stå på egna ben. Sida verkar genom ca 1 500 samarbetspartners, de flesta svenska. Det är företag, folkrörelser, organisationer, högskolor och myndigheter som har kunskaper för att göra det svenska utvecklingssamarbetet framgångsrikt. skall det svenska utvecklingssamarbetet leda till ett bredare ekonomiskt och socialt samarbete till ömsesidig nytta. (Ovanstående uppgifter framgår av foldern utvecklingssamarbete .) 5.4.2Barnrättsperspektivet i internationellt utvecklingssamarbete I regeringens skrivelse 2001/02:186 Ett barnrättsperspektiv i internationellt utvecklingssamarbete presenteras ett tiopunkts- program som skall ses som riktlinjer för en fortsatt integrering av Kostnader och biståndsverksamhet i samband med internationell adoption barnrättsperspektivet i utvecklingssamarbetet. Skrivelsen lyfter fram fyra strategiska områden för att främja respekten för barnets rättigheter: socialt reformarbete, hälso- och sjukvård, en skola för alla samt insatser för särskilt utsatta barn. Inom området socialt reformarbete prioriterar regeringen bl.a. att relevanta svenska erfarenheter av socialt arbete skall tas tillvara i det internationella utvecklingssamarbetet och insatser för utbildning och kunskapsöverföring. I området hälso- och sjukvård ingår bl.a. stöd till mödra- och förlossningsvård, ökat fokus på ungdomars, speciellt tonårsflickor, tillgång till information och sexualrådgivning och främjande av vård och rehabilitering för barn med funktionshinder. Inom området utbildning prioriteras bl.a. insatser som gör det möjligt för fler flickor att gå i skolan och ökat stöd för utsatta barn, t.ex. barn med funktionshinder eller i riskzonen för att rekryteras som soldater, till prostitution eller skadligt arbete. Inom området särskilt utsatta barn prioriterar regeringen stöd att utveckla ett socialt och utbildningsmässigt reformarbete som riktas till alla barn och ungdomar samt stöd till folkbokföring och registrering vid födseln. För gruppen barn med funktionshinder prioriterar regeringen bl.a. insatser för att hos föräldrar, politiker och beslutsfattare öka kunskapen om funktionshinder. När det gäller gruppen barn på institution prioriterar regeringen stöd till en aktiv familjepolitik med bas i jämställdhet för att familjerna själva skall kunna försörja sina barn, stöd till unga, ensamstående mödrar, stöd till familjer med funktionshindrade barn, insatser för att mobilisera barnets nätverk, stöd för framtagandet av nationella planer för avveckling av barninstitutioner, insatser för att stärka nära och regelbunden kontakt mellan barnet på institution och dess föräldrar och övriga nätverk, samverkan mellan institutionen och samhällets service såsom skola, hälso- och sjukvård samt stöd för att återanpassa barnet till familjelivet. 5.4.3Enskilda organisationer – Forum Syd får nära 300 svenska enskilda organisationer statligt stöd till utvecklingsprojekt, enligt 80/20-principen: om organisationerna svarar för av finansieringen kan Sida skjuta till resterande . Kostnader och biståndsverksamhet i samband med internationell adoption förmedlade Sida ca via enskilda organisationer. Genom stödet vill Sida främja utvecklingen av ett livskraftigt civilt samhälle i samarbetsländerna och stärka de lokala organisationerna. Verksamheten inriktas på partnerskap, där kapacitetsuppbyggnad och långsiktig samverkan med organisa- tionerna är viktiga ingredienser. Det är 14 organisationer som har ramavtal om långsiktigt samarbete med Sida varav medlems- organisationen är en. (Ovanstående uppgifter framgår av foldern utvecklingssamarbete .) Enligt Syds policy () är en av Forum Syds roller att vara en av Sida utsedd ramorganisation för delfinansiering av program- och projektverksamhet för en bred grupp organisationer i . Med uppdraget följer att vissa av Sida fastlagda kriterier för verksamheten måste följas. Inom ramen för Sidas anvisningar följer Forum Syd egna kriterier. Dessa används som stöd för bedöm- ningar och prioriteringar av projektansökningar och är fokuserade på: att en mångfald av olika insatser främjas, att långsiktiga utvecklingseffekter av insatsen är tydliga och att i detta ingår komponenter för strukturförändringar på olika nivåer, att insatsen innehåller ett aktivt lokalt deltagande – ett lokalt ägandeskap samt att det bakom insatsen finns en rättighetsbaserad grundsyn som omfattar alla fyra grundelementen i Forum Syds utvecklings- syn. Grundelementen är: Fattigdomsbekämpning för en rättvisare värld, Mänskliga rättigheter/Demokrati, Jämställdhet – kvinnors och mäns lika värde och Miljö/hållbar utveckling. Organisationerna ansöker om medel för sina projekt hos Forum Syd, som bereder ansökan. Forum Syds förtroenderåd avger en rekommendation och ansökan skickas därefter till Sida för beslut. Sida fattar beslut om projektmedel en gång . Vid bedömning av en ansökan tar Forum Syd enbart hänsyn till organisationens biståndsverksamhet och om organisationen har kapacitet att genomföra projektet. 5.4.4De auktoriserade sammanslutningarnas biståndsverksamhet BV har ingen biståndsverksamhet. i är helt skild från BV, men drivs dock av föräldrar som adopterat genom BV. ALC samlar in pengar en gång Kostnader och biståndsverksamhet i samband med internationell adoption för vidarebefordran till barnhemmet de la Madre y . Solidaritet bedriver bistånds- och rehabili- teringsverksamhet, men har inte undersökts av oss då sammanslut- ningen är ny som auktoriserad sammanslutning och inte förmedlat några barn . AC, FFIA och BFA–A bedriver alla biståndsverksamhet vid sidan av adoptionsverksamheten. Framför allt AC har en omfattande biståndsverksamhet, vilken omsätter ca . Sammanslutningarna be- driver, med något undantag, biståndsverksamhet enbart i de länder där de har adoptionsverksamhet. Sammanslutningarna menar att detta är av praktiska skäl, då de har kontaktnät i de länder de adopterar från. Flera av sammanslutningarna får projektmedel genom Forum Syd (se ovan). Övrig finansiering kan ske genom t.ex. insamlingar.