sou · GRB343d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade vid sitt sammanträde om direktiv för utveckling av det militära försvarets utbildningssystem (Dir 2002:41). bemyndigades chefen för tementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att redovisa hur det militära försvarets utbildningssystem fortsatt kan reforme- ras, samt att besluta om sakkunniga, experter och annat biträde åt utredaren. Departementschefen förordnade professor att vara särskild utredare och utsågs kommendör till sekreterare i utredningen. Som ex- perter har utsetts överste och major från Försvarsmakten, utbild- ningsdirektör och överstelöjtnant från samt forskningsledare och laborator från . Som sak- kunnig har utsetts departementssekreterare från Försvarsdepartementet. Dessa personer har följt hela utredningens arbete. Under senare delen av utredningens arbete utsågs även experter från , verksjuristen , samt från , kanslirådet . Kommittéassistenten har varit utredningen be- hjälplig. Arbetet har bedrivits under namnet . Särskilda yttranden har lämnats av experterna , , och gemensamt, av experterna gemensamt samt av experten . Utredningen får härmed överlämna sitt betänkande Ett reformerat skolsystem för Försvarsmakten (SOU 2003:43). 1.1.2 Analys av det långsiktiga kompetensbehovet ............. Utformning av utbildningen........................................ Förändringar sedan skolutredningen ............................. Det nuvarande skolsystemet........................................ 2.3.2 Implementering av det nuvarande skolsystemet......... 2.3.3 Förändrad omvärld – förändrade krav......................... Officerskompetens, professionens särart............................... 3.2.2 Perspektivet fackman/specialist – generalist............... Perspektivet organisation – individ.............................. Officerskompetens på olika nivåer .............................. Kunskapsbredd och kunskapsdjup inom Officerens dubbla roller ............................................... Officerens generella kompetenser........................................... Förmåga att delta i och leda väpnad strid .................... Ledarskaps- och utbildarförmåga................................. Förståelse och kunskap om Försvarsmaktens roll och uppgifter i ett demokratiskt samhälle................... Förmåga och kunskap inom internationell verksamhet och internationella förhållanden .............. Kunskap om samhället, säkerhetspolitik och Insikt om vikten av moral, etik, värderingar, jämställdhet, etnisk och religiös mångfald och könsrelaterade förhållanden m.m................................. Kunskap om militärteknik och Förhållningssätt baserat på beprövad erfarenhet och vetenskaplig grund................................................. Förtrogenhet med specifika verksamhetsmiljöer; mark, sjö och luft .......................................................... 3.3.10 Övriga baskunskaper, nödvändiga främst i övnings- och utbildningsverksamheten....................... Officerens befattningsrelaterade kompetenser ...................... 3.4.1 Praktisk tjänstgöring i befattning i grundorganisationen vid förband, skola eller stab ...... 3.4.2 Tjänstgöring i befattning i insatsorganisationen......... 3.4.3 Deltagande i internationella insatser............................ Fördjupning inom kompetensområde, fackmanna-/ specialistrollen......................................... 3.5 Utvecklingstendenser och framtida kompetensbehov........... 3.5.1 Framtida hot och konflikter som påverkar 3.5.2 Ökat internationellt samarbete och beroende............. Teknik-, materiel- och taktikutveckling...................... Flexibilitet och anpassning ........................................... Utveckling mot ett nätverksbaserat försvar................ Sammanfattning och slutsatser ............................................... Tendenser inom officersutbildningen ......................... Jämförelse av utbildningars längd m.m. ...................... Utbildning på vetenskaplig grund ............................... Grunder vid akademisering .......................................... Motiv för akademisering av officersutbildningen....... Utveckling av ett flerkarriärsystem ........................................ Innehåll i utbildningen............................................................. Ökat behov av teknik ................................................... Flexibelt insatsförsvar – nätverksbaserat försvar........ Behov av stärkt språkutbildning .................................. Ett reformerat skolsystem, förslag och Ett flexibelt och differentierat skolsystem............................. Grundläggande officersutbildning, tidigt val av karriär......... Ett livslångt lärande med 5.3.1 Taktiska programmet föreslås utgå i nuvarande 5.3.2 Fackprogrammet föreslås utgå i nuvarande form och ersättas med ett utökat antal kurser...................... föreslås kvarstå som program med i huvudsak den inriktning som finns ...................................... 5.3.4 Karriärer för fackmän och specialister......................... 5.4.2 Om Försvarshögskolan erhåller examensrätt och inrättas som högskola eller del av högskola .............. 5.4.3 En modell för akademisering av grundläggande 5.4.4 Om Försvarshögskolan inte erhåller examensrätt .... Ansvar och styrning.................................................... Samverkan med civila högskolor ........................................... Delfrågor, förslag och rekommendationer .................... 6.2.2 Försvarsmaktens underlag avseende anpassad 6.3Ekonomiska villkor under den grundläggande 6.4Aspirantskolor samt konkurrens mellan officersaspiranter och befälsuttagna för Vad innebär aspirantskolor ........................................ Ekonomiska konsekvenser av förslagen............................... 6.6.2 Beräknade kostnader för ett införande av Förslag och kommentarer till författningsändringar ...... Behov av förordningsändringar............................................. Definition av fackman ................................................ 7.2.2 Ökad flexibilitet vid antagning och utbildning......... 7.2.3 Kopplingar skolsteg – militära grader........................ 7.2.4 Anställning av officerare med särskild kompetens... Befordran av officerare............................................... Tillämpning av högskolelagen.................................... Övervägda alternativ vid akademisering ............................... Examensbeskrivning för yrkesexamen.................................. Utredningen fick till uppgift att bedriva sitt arbete i tre steg. Inled- ningsvis skulle det militära försvarets långsiktiga kompetensbehov analyseras och redovisas i ett delbetänkande . Där- efter skulle klarläggas hur behovet tillgodoses i form av utbildning. Slutligen skulle status på den militära utbildningen föreslås. Svar på ett antal delfrågor begärdes även. Svårigheter med att få underlag för en analys av Försvarsmaktens framtida kompetensbehov förändrade arbetsplanen. Först i novem- ber inlämnades en skrivelse, Det militära försvarets kompetensbe- hov1, innehållande denna analys till regeringen. Kompetensen har delats upp i generella kompetenser, som med olika djup är nödvändiga för alla officerare, samt befattningsrelate- rade kompetenser som varierar beroende på vald karriär och kom- petensområde. Kärnkompetensen, en del av de generella kompeten- serna, är den som ger professionen dess särart. Kompetenser be- höver tillföras officeren i ett livslångt lärande, både genom prak- tiskt arbete i förbandstjänst och genom skolutbildning. En modell för att visa officerskompetensens uppbyggnad presenteras. Förmåga att leda väpnad strid samt ledarskaps- och utbildarför- måga utgör två av de tio olika generella kompetenser som redovisas i underlaget. Den viktiga och komplexa chefskompetensen ses som uppbyggd av flera generella kompetenser. Fundamenten i de gene- rella kompetenserna tillförs under den grundläggande officersutbild- ningen och kompletteras sedan successivt under karriären. De befattningsrelaterade kompetenserna behövs när officeren skall verka i sin befattning, såväl i grundorganisationen som i in- satsorganisationen, vid exempelvis internationella insatser. För- djupningar inom fack, för att nå fackmanna- och specialistroller, berör också befattningsrelaterade kompetenser. 1 Det militära försvarets långsiktiga kompetensbehov, dnr 2002/08. Själva utlåtandet med samma namn har dnr 2002/07, . Det finns påtagliga svårigheter att förutse utvecklingen och att mer konkret bedöma behovet av framtida kompetenser och den utbildning som krävs. Detta gör att den viktigaste egenskapen hos ett framtida skolsystem är att i sig självt ha sådan flexibilitet att det kontinuerligt kan hantera nya utbildningsbehov när de uppkom- mer. I det flexibla och självförnyande utbildningssystemet är akade- misering – med uppbyggnad av vetenskaplig bas för utbildningen, grundad på egen forskning inom krigsvetenskap och med de inter- nationella kontakter detta ger – en viktig förutsättning. Genom forskningen kan egen och andras beprövade erfarenhet systemati- seras. Forskarna, såväl officerare som civila som är lärare, blir då Försvarsmaktens kunskapsbärare in . Den internationella jämförelse som utredningen presenterar visar att svensk officersutbildning är kortare än jämförbara utländska. Vidare konstateras att officersutbildningen akademiseras i allt fler länder. försvåras direkta internationella jämförelser av att har ett enbefälssystem i motsats till de i utlandet domine- rande två- eller flerbefälssystemen. Utredningen hävdar att principen just in time bör vara sty- rande för utbildningen. Detta innebär att utbildning, som ger gene- rella och befattningsrelaterade kompetenser, sker successivt i ett livslångt lärande. Utbildningen anpassas till kommande befattningar i den enskilde officerens karriär. Karriären styrs av individens ambitioner och bedömda utvecklingsmöjligheter samt av hänsyn till bl.a. familjesituation. Det framtida skolsystemet behöver vara mer flexibelt, mer diffe- rentierat och mer individualiserat. Det skall dessutom vara självför- nyande, vilket kräver forskning och breda kontaktytor inom och utom Försvarsmakten. Ett tidigt val av karriär med differentierade antagningskrav till den grundläggande officersutbildningen föreslås. Olika utbildnings- inriktningar inrättas. Lämpliga delar bör läsas gemensamt mellan yrkes- och reservofficersaspiranter. Reservofficersexamen avläggs utbildning och yrkesofficersexamen utbildning. I den fortsatta officersutbildningen erbjuds officerarna ett brett kursutbud, anpassat till flerkarriärsystemets olika inriktningar. Två av dagens utbildningsprogram, det taktiska programmet och fack- programmet, utgår i nuvarande form och ersätts med ett flexiblare och utökat utbud av kortare och längre kurser. Chefsprogrammen kvarstår som program med i huvudsak den inriktning de har . Det tekniska basåret läggs dock utanför programmet och genomförs som flera kurser tidigare under officerens karriär, öppna för fler kategorier officerare än tidigare och även för civil personal. En förstärkt vetenskaplig grund för officersutbildningen är nöd- vändig för att få en fortsatt kvalitetsutveckling samt för att nå internationell jämförbarhet. Detta gäller såväl den grundläggande som den fortsatta officersutbildningen. Ett viktigt steg i denna utveckling är att Försvarshögskolans forsk- ning och utbildning erhåller akademisk status och att examensrätt uppnås för ämnet krigsvetenskap. Två alternativa möjligheter pre- senteras: Sektorshögskola med anslagsfinansierad utbildning Del av civil högskola med uppdragsfinansiering En modell för akademisering av den grundläggande utbildningen föreslås och i anslutning till detta ges ett utkast till examensbe- skrivning för en akademisk yrkesexamen. Denna examen skall kunna byggas på med fortsatt officersutbildning till en generell akademisk examen. Det är angeläget att samverkan mellan svarsmaktens skolor och civila högskolor och forskningsinstitut fort- sätter och helst intensifieras inom forskning, forskarutbildning och utbildning. ges vissa kurser inom officersutbildningen vid civila högskolor och en del militära kurser eller kursmoment har civila studerande. Vissa officerare läser hela utbildningar vid civila högskolor. Forskarutbildning i de ämnen som finns vid För- svarshögskolan sker nu helt i samverkan med civila högskolor. Detta kan bli nödvändigt också om Försvarshögskolan får examens- rätt för grundutbildning. Det införda Reservofficersprogrammet bör behållas. En ökad flexibilitet avseende den fortsatta utbildningen och nyttjandet av reservofficerare bör eftersträvas. De dubbla kompetenserna bör medvetet följas upp och tillvaratas av Försvarsmakten. Begräns- ningarna i reservofficerarnas tjänstgöringstid enligt Officersförord- ningen bör utgå. En anpassad officersutbildning bör införas i enlighet med det förslag som Försvarsmakten tidigare framlagt. För merparten av de aktuella kompetenser som man önskar tillföra Försvarsmakten, torde dock en civil anställning vara det naturliga. Möjligheterna att anställa officerare med begränsad befälsrätt och särskild utmärkning bör beaktas. Möjligheterna att efter relevant högskoleutbildning genomgå an- passad yrkes- eller reservofficersutbildning bör öka. Utredningen konstaterar att den saknar tillräckligt underlag för att ta ställning i frågan om en eventuell studiemedelsfinansiering av yrkesofficersprogrammet. De ekonomiska villkoren på reservofficersprogrammet föreslås kvarstå. Den anpassade officersutbildningen föreslås finansieras genom Försvarsmaktens försorg. Aspirantskolor bör införas som komplement till värnpliktstjänst- . Ett flexibelt system av aspirantskolor med tydlig inriktning mot kommande officersutbildning bör skapas. Genom inrättande av aspirantskolor kommer befälsutbildade värnpliktiga i större ut- sträckning att kunna placeras i insatsorganisationen. Ovanstående förslag ger om de införs upphov till omfattande förändringar i Officersförordningen. Sådana förslag ges. Utredningen har haft totalt 45 sammanträden under utrednings- perioden. En strävan till delaktighet från berörda myndigheter och arbetstagarorganisationer har präglat genomförandet. Förankring av utredningens förslag och konsensus kring dessa har eftersträvats. Detta har inneburit möten med delar av Försvarsmaktens personal, artiklar i fackpress, frågor som sänts ut till berörda inom för- svarssektorn, samtal med resurspersoner, genomförande av ett hel- dagsseminarium m.m. Sammantaget har arbetet resulterat i föreliggande förslag till en reformering av det militära försvarets utbildningssystem. Det övergripande utredningsuppdraget är att redovisa hur det mi- litära försvarets utbildningssystem fortsatt bör utvecklas. Uppdra- get i sin helhet återfinns i bilaga 1. Uppdraget kan ses bestå av tre delar, där den första är uppgiften att analysera det militära försvarets långsiktiga kompetensbehov och att redovisa de grundläggande och generella krav som bör ställas på alla officerare. Den andra delen består i att utreda vilket behov av utbildning som följer av detta kompetensbehov och som skall tillgodoses av ett militärt skolsystem eller av en civil högskola. Den tredje delen avser utbildningens utformning rörande bl.a. examina, ansvar och ekonomiska villkor. Direktiven avser en reformering inom ramen för det nuvarande utbildningssystemet. Denna reformering skall tillgodose framtida kompetensbehov och bidra till att skapa alternativa karriärvägar. Trots tidigare utredning är ytterligare överväganden nödvändiga för att kunna genomföra en fortsatt reformering av systemet. Utredningen behöver därför göra en översiktlig utvärdering av föregående skolutredning1 och dess implementering samt en gransk- ning av förslagen i personalförsörjningsutredningen2 och beslut som är grundade på regeringens proposition. I denna propo- sition3 togs ställning till förslagen i personalförsörjningsutredningen. Erfarenheterna från nuvarande system och nya krav/ingångsvärden skall också ligga till grund för att skapa en helhetssyn på det mili- tära försvarets kompetensbehov och de krav på utbildning som följer av detta. 1Skolutredningen (SOU 1998:42). 2Personalförsörjningsutredningen (SOU 2002:23). 3Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (Prop. 2001/02:10). I propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret anförs att reformarbetet bör grundas på de krav som övergång från ett inva- sionsförsvar till en insatsorganisation, de internationella insatserna, anpassningsförmågan och den väpnade striden ställer. 1.1.2Analys av det långsiktiga kompetensbehovet Vid analysen av det militära försvarets långsiktiga kompetensbehov (del 1) skall utgångspunkten tas i Försvarsmaktens fyra huvudupp- gifter. Endast de kompetenskrav som ställs på anställd personal inom det militära försvaret skall beröras. De grundläggande och generella krav som bör ställas på alla officerare skall redovisas. Det långsiktiga kompetensbehovet skall redovisas, vilket innebär att utredningen bedömer behoven mot bakgrund av bl.a. perspektiv- planeringen och målbild 2010/2014/ idébild 2020. krävs en utgångspunkt för att skapa ett system som direkt efter införande skall kunna fungera. Vid Försvarsmaktens redovisning kan därför utgångspunkten tas , men prognoser ges för ett längre perspektiv. Officerare tjänstgör även i myndigheter utanför Försvarsmakten där Försvarshögskolan och är stora arbets- givare. Även andra myndigheter såsom Utrikes- och Försvarsdepar- tementen, , , Kris- beredskapsmyndigheten, och For- tifikationsverket berörs och skall ges möjlighet att anföra de kom- petenser som där krävs. Internationaliseringen fordrar nya förmågor hos förbanden och ger upphov till nya kompetenskrav. Vid diskussioner om inter- operabilitet (förmåga att samverka med andra, utländska förband) behöver bl.a. konsekvenserna av våra olika befälsstrukturer klar- läggas. Ny teknikutveckling och försvarets utveckling mot ett nät- verksbaserat försvar (NBF) kommer också att ställa krav på nya kompetenser. Utredningen har till regeringen redovisat Det militära försvarets långsiktiga kompetensbehov,4 där även samrådsteckningar från be- rörda myndigheter och organisationer bifogas. I denna skrift, som efter beslut av regeringen5 ersatt planerat delbetänkande, har För- 4Det militära försvarets långsiktiga kompetensbehov, Dnr 2002/08. Själva utlåtandet med samma namn har dnr 2002/07, . 5Protokoll 6 vid regeringssammanträde , Fö 2002/2053/MIL, Tilläggsdirektiv till utredningen av det militära försvarets utbildningssystem (Fö 2002:02). Se bilaga 1. svarsmaktens kompetensbehov företrädesvis avseende officerare be- handlats. Det militära försvarets utbildningssystem skall vara heltäckande. Det bör inte innehålla några lösa ändar utan vara logiskt samman- hängande och hantera alla utbildningsbehov. Möjligheten att fri- göra personalresurser, effektivisera utbildningen och minska den totala utbildningstiden i Försvarsmakten skall prövas. Detta kan ske genom att förkorta den totala tiden för officerare som genom- går alla skolsteg alternativt genom att minska antalet studerande som genomgår samtliga skolstegen. Utredningen skall föreslå utbildningarnas längd, mål och innehåll. Särskilt skall frågan om en treårig grundläggande utbildning (som föreslagits av personalförsörjningsutredningen) belysas. Förslag skall lämnas på hur yrkes- och reservofficersutbildningen kan utformas för att tillgodose grundläggande generella krav på kompetens. Pro- blem finns med alltför få truppföringstillfällen och konkurrens mellan blivande officersaspiranter och de värnpliktiga befäl som ut- bildas för insatsorganisationens behov. Hur detta kan kombineras skall belysas. Regeringens krav på förbättringar avseende bl.a. mångfald betonar strävan att främja allas rätt till utvecklingsmöjligheter oavsett kön eller etnisk och religiös tillhörighet. Utbildningens längd skall be- lysas ur perspektivet att kunna kombinera föräldraskap med karriär- och utvecklingsmöjligheter. Nya karriär- och utvecklingsmöjligheter bör skapas enligt reger- ingen. Krav som denna utveckling ställer på utbildningen skall be- aktas. Utredningen bör föreslå utbildningar för olika karriärvägar inom befintligt befälssystem. Lämpligheten/behovet att återinföra aspirantskolor för att förbättra rekryteringen skall bedömas. En an- passning av rekryteringssystemet torde krävas för att till fullo dra nytta av ovanstående förändringar. Försvarsmakten bör ges möjlighet att anställa civila personer med särskild kompetens och ge dessa en anpassad yrkes- eller reserv- officersutbildning. Förslag skall ges på områden där detta är relevant samt på lämplig utformning av sådan utbildning. Denna skall till- godose kvalitetsaspekterna på officersyrket. Vid utformningen av utbildningen (del 3), skall utredningen pröva och föreslå vilka examina som bör införas för utbildningens olika delar. En värdering av utbildningen skall göras i förhållande till övrig högskoleutbildning enligt högskolelagen. De åtgärder som erfordras, inklusive eventuella författningsändringar, skall redovisas. Ansvaret för olika delar av utbildningen/programmen skall prövas och förslag till förändringar kan ges. Organisatoriska konsekvenser av sådana förslag skall belysas. Utredningen skall peka på vilka delar av utbildningen som bör genomföras vid civila högskolor. En dynamisk och vital struktur, som möjliggör förändringar av existerande kurser i takt med att kompetenskraven förändras, bör skapas. En tydlig identitet i systemet bör eftersträvas. Utredningen skall lämna förslag på ekonomiska villkor för yrkes- och reservofficersaspiranter samt för dem som genomgår anpassad yrkes- eller reservofficersutbildning. Möjligheten till ett införande av studiemedelsfinansiering skall utredas. Villkoren bör vara sådana att förutsättningarna stärks för att yrkes- och reservofficerare skall kunna komplettera varandra i arbetet. Utredningen skall särskilt belysa sina förslag från ett könsrolls- perspektiv och beakta statens ansvar att vara ett föredöme vad gäller etnisk mångfald. Förslagen skall redovisas tillsammans med en jämförelse av andra relevanta utländska militära utbildningssystem. De ekonomiska kon- sekvenserna skall redovisas, och förslagen skall kunna genomföras inom oförändrade ekonomiska ramar. Utredningen har i sin skrift försvarets långsiktiga kom- petensbehov6 avgränsat sin översyn till att omfatta kompetenser som rör officerare. I direktiven till utredningen framgår att kompetensbehovet avser; kompetenskraven som ställs på anställd personal inom det militära försvaret. Underlag förelåg dock inte från Försvarsmakten , för att kunna beröra kompetensbehoven för civila anställda. 6 dnr 2002/07. Utlåtande från skolreformutredningen. För att få klarhet i om och när ett sådant underlag kunde före- ligga efterfrågade utredningen detta7. Där efterfrågades: Vilka civila befattningshavare/kompetenser krävs för att FM skall kunna lösa sina fyra huvuduppgifter? samt Vilka befattningar/kompetenser, som besättas av officerare, kan ersättas av/med civila med- arbetare? Vilka blir konsekvenserna om så skulle ske?. Svaret8 innebar att underlag inte skulle kunna föreligga för att påverka utredningens slutrapport och löd; Inom Försvarsmakten genomförs ett antal parallellt pågående utredningar. Dessa omfattar bland annat att utveckla en modell med syfte att analysera Försvarsmaktens framtida kompetens- behov. Den tidsplan som ligger till grund för analysen innebär att in- satsorganisationens behov skall vara framtagna /2003 och motsvarande behov för grundorganisationen skall vara framtagna . Denna analys behöver därefter utvecklas för att möjliggöra svar nedbrutna på innehåll i olika personalkategorier. Det kan dock antas att antalet individer inom respektive personalkategori kommer att behöva förändras i förhållande till dagens situation. Underlag för svar på ovanstående frågor bedöms tidigast kunna före- ligga /2004.