sou · GRB363d2 · 2004-01-01 00:00:00 — RFV:s kontakter med försäkringskassornas styrelser bör förbättras. Socialförsäkringen finansieras fullt ut av staten och regleras mycket detaljerat genom lagstiftning. Försäkringskassornas associations- form ter sig alltmer otidsenlig. Den naturliga och självklara formen är statlig myndighet. Ett skäl att klara av förstatligandefrågan en gång för alla är att den lever som ett ständigt uppstickande spöke i organisationen. Och frågan kan bara lösas genom förstatligande. Med ett förstatligande skulle också följa en risk att den decent- raliserade organisationens fördelar skulle gå förlorade. Under för- utsättning att socialförsäkringsadministrationens uppgifter ska vara desamma som och innefatta ett ansvar för förebyggande och rehabiliterande insatser bör en förändring ske med inriktning på fortsatt decentraliserat beslutsfattande och förankring hos andra berörda aktörer. Styrelsen bör ersättas av andra fora som kan bidra till förankring och förstärkning av det regionala ledarskapet. Med förstatligade försäkringskassor bör följa att en ny central chefsmyndighet får ett tydligt produktionsstyrnings- och utveck- lingsansvar för hela organisationen. I stället bör tillsynen brytas ut och få sin hemvist i en särskild tillsynsmyndighet, en socialförsäk- ringsinspektion, eventuellt samordnad med en tillsynsmyndighet över arbetslöshetsförsäkringen. Förbättrad styrning med bredare grepp Socialförsäkringen har så stora och komplicerade uppgifter att det kan vara väsentligt att pröva att renodla uppgifterna genom avknoppning. I fortsatta överväganden om organisationen föreslås att det prövas om: handläggningen av ålderspensionerna kan sammanföras med handläggningen av premiepensionerna hos PPM i en ny pen- sionsmyndighet, arbetsskadeförsäkringen kan överföras till arbetsmarknadens parter som en avtalsförsäkring, rehabiliteringsuppgifterna kan samlas och samordnas på ett mer entydigt sätt än . Statskontoret föreslår även att samhällets samlade insatser inom området handikappomsorg blir föremål för utvärdering och att huvudmannaskapsfrågorna ingår i utvärderingen. Vidare föreslås att försäkringskassorna i en framtidsbild inklude- ras i ett lokalt myndighetsövergripande samarbete när det gäller service och information där enkla frågor om socialförsäkringar, studiebidrag, skatt, pass, arbetsmarknadsstöd och liknande kan hanteras. Det finns utgifter vid sidan av socialförsäkringarna som påmin- ner om och har liknande syften som försäkringsutgifterna. För att finna den bästa organisationen kan det därför finnas skäl att inklu- dera sådant som studiemedel och socialbidrag, vilket skulle inne- bära att i princip alla transfereringar till hushållen omfattades av systemet. Välfärdssystemen behöver förenklas! Rapporten omfattar en uppföljning av hur arbetet med att mot- verka fel och fusk inom främst välfärdssystemen (arbetslöshetsför- säkring, studiestöd och socialförsäkring) har utvecklats under Rapporten innehåller iakttagelser om hur regeltillämp- ning och kontroll fungerar inom de berörda områdena. RRV:s uppfattning är att ett stort utvecklingsarbete med fokus på kvalitet och kontroll i ärendehandläggningen och utbetalningen har genomförts inom socialförsäkringsadministrationen . Dock uppmärksammas ett antal faktorer som bidrar till att det fortfarande finns brister i ärendehandläggningen. RRV:s sammanfattande bedömning är att det är nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder för att förbättra kvaliteten och kontrollen i handläggning och utbetalning av socialförsäkringen. Dessa åtgärder omfattar såväl regelverket inom socialförsäkringen som dess admi- nistration. RRV:s förslag omfattar följande överväganden: Förenkla regelverket och administrationen Lagstiftningen inom socialförsäkringsområdet som successivt vuxit fram utgör något som kan betraktas som ett lappverk. års förändringar av regelverket har gjort ett redan tidigare komplicerat regelverk ännu krångligare att tillämpa. Öka tydligheten i ledningen av socialförsäkringsadministrationen RRV understryker att ett aktivt ledarskap är av stor betydelse för möjligheterna att förbättra kvaliteten och kontrollen i för- säkringskassornas handläggning och utbetalning. RRV anger att RFV till följd av försäkringskassornas självständighet inte i alla delar har den formella kompetens som krävs för att utöva ett entydigt ledarskap i socialförsäkringsadministrationen. RRV poängterar att man i olika sammanhang har uttalat sitt stöd för att försäkringskassorna inordnas i den statliga förvalt- ningsstrukturen och att socialförsäkringsadministrationen ges en tydlig och sammanhållen organisationsform med den centrala myndigheten som chefsmyndighet. Exempelvis kunde direktören utses direkt av RFV med uppgift att ur ett nationellt perspektiv tillse att lagstiftarens intentioner efterlevs med god resurshushållning. Direktören skulle likt landshövdingen blir statens yttersta representant. Styrelsens uppdrag kunde istället fokuseras mot ett medborgarperspektiv, dvs. mot att garantera att medborgarna får den service och det bemötande som lagstiftaren förutsatt. En förändring i denna linje skulle innebära att kassadirektörerna till skillnad mot vad som gäller i dag inte behöver arbeta med dubbla lojaliteter, dvs. med loja- litet dels mot RFV och de nationella målen, dels mot styrelsen och de lokala och regionala prioriteringarna. kan man som kassadirektör ställas inför delvis motstridiga krav från RFV respektive den egna styrelsen. Inför ett nationellt utbildningsprogram för per- sonal RRV understryker att kvaliteten i handläggningen ytterst är beroende av den enskilde handläggarens kompetens. ansvarar varje försäkringskassa för utbildningen av den egna personalen. Denna ordning innebär att utbildningen i viss mån varierar till innehåll och omfattning dels mellan försäkrings- kassorna, dels inom en och samma försäkringskassa. Med ett nationellt utbildningsprogram för försäkringskassornas personal skulle varje handläggare ges en gemensam generell kompetens i handläggningen av ärenden och dessutom en gemensam specifik kompetens i ett eller flera förmånsslag. RRV konstaterar också att det torde för övrigt vara ovanligt att en verksamhet med 14 000 årsarbetare saknar en sammanhållen och generell kompetensutveckling. Utveckla en strategi för arbetet med att upptäcka och beivra fusk och missbruk i försäkringen RRV anser att en gemensam strategi mot fusk och missbruk skulle ge en signal till medborgarna att det finns risk för upp- täckt för den som försöker fuska. En gemensam strategi mot fusk och missbruk skulle också medföra en enhetlighet i fråga om hur upptäckt fusk ska beivras, t ex när polisanmälan ska ske. och mötesplats (SOU 2003:13) Enligt direktivet ska utredaren bl.a. föreslå hur en analysgrupp inom området hälsa och ohälsa i arbetslivet ska kunna bidra till att; en samlad bild av ohälsan på arbetsmarkanden redovisas, kunska- perna om ohälsan på arbetsmarknaden kontinuerligt uppdateras, i sammanhanget relevanta forskningsresultat tas tillvara på ett kon- struktivt sätt och enighet om den redovisade ohälsobilden skapas. Det finns två huvudmotiv för regeringen när det gäller ett sär- skilt analysinstitut inom området arbete och hälsa. Det första är bristen på myndighetsövergripande överblick inom såväl som inom myndigheterna själva. Det andra motivet är bristen på relevanta, aktuella och tillgängliga uppgifter och statistik. Även om har ett synnerligen väl utvecklat system med registerbaserade databaser finns ännu ingen heltäckande databas inom område arbete och hälsa. Utredningen föreslår att en självständig statlig myndighet, och Arbete, inrättas. Utredningen diskuterar hur analysgruppens kärnuppgift ska kunna avgränsas och stannar för att föreslå att Arbetslinjen blir rambegrepp och nav för analysgruppens arbete. Analysgruppen ska ha vissa grunduppdrag med tydliga leveranskrav i utbyte mot en grundläggande finansiering av verksamheten. Grunduppdragen bör framgå av instruktioner och omfatta analyser av mål och mål- strukturer för politik- och verksamhetsområden med utgångspunkt i arbete, hälsa och arbetslinjen. I grunduppdraget ska också ingå att analysera vad forskning och utredningsverksamhet kan säga om arbete och hälsa, förse politiker med politik- relevanta underlag och i övrigt utgöra en mötesplats mellan politik, forskning, myndigheter och utredningsverksamhet. Enligt utredningen är de viktigast utgångspunkterna för analys- gruppens verksamhet att: , andra myndigheter och organisationer ska ha ett avgörande inflytande över vad som studeras men inte över de metoder som används och de resultat man kommer fram till, analysgruppen vinner respekt hos beslutsfattare, i forsknings- världen och hos allmänheten genom att presentera rapporter och beslutsunderlag som har hög kvalitet och, analysgruppen, även i de fall då tidsramarna inte tillåter djup- lodande analyser av en fråga, besvarar den utifrån den tid som står till förfogande. Utredning om tydligare och effektivare statlig tillsyn (Ju 2000:6) Huvudfrågan för utredningens arbete är hur den statliga tillsynen kan göras till ett tydligare och effektivare förvaltningspolitiskt instrument som bättre bidrar till kontroll och genomförande av demokratiskt fattade beslut. Statlig tillsyn tillämpas företrädesvis i sammanhang där statsmakterna genom lagstiftning givit uttryck för en utfästelse om att vissa särskilda villkor eller förhållanden ska råda i ett tillsynsobjekts relation till en enskild medborgare eller en grupp av medborgare. Arbetet bedrivs i två etapper där det första delbetänkandet med bl.a. en kartläggning av den statliga tillsynen och dess problem lämnats , Statlig tillsyn – Granskning på medborgar- nas uppdrag (SOU 2002:14). Översyn av strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen (Fi 2003:2) Arbetet ska bedrivas i två etapper. I den första etappen ska kom- mittén identifiera, belysa och övergripande analysera de samhälls- förändringar som inverkar på och skulle kunna föranleda föränd- ringar av strukturen och uppgiftsfördelningen i relationen mellan staten, landstingen och kommunerna. Kommittén ska även identi- fiera, belysa och övergripande analysera de samhällsförändringar som inverkar på och skulle kunna föranleda förändringar av struk- turen och uppgiftsfördelningen i relationen mellan regeringen och de statliga förvaltningsmyndigheterna. Kommitténs ska i sitt arbete utgå från en övergripande beskrivning av rådande struktur och uppgiftsfördelning, där såväl brister som förtjänster med nuvarande ordning identifieras. För den första etappen ska kommittén redo- visa ett delbetänkande . I den andra etappen ska kommittén göra en fördjupad analys och bedömning av strukturen och uppgiftsfördelningen. Kommittén ska också i de delar där den finner det motiverat föreslå föränd- ringar. Regeringen avser att återkomma med tilläggsdirektiv för denna del av uppdraget.