sou · GRB380d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Att samverkan med andra anses betydelsefull framgår även av att av projektledarna i enkäten svarade att ett mycket eller ganska viktigt motiv var att projektet skulle skapa nya samarbeten eller nätverk. Nio av tio projektledare uppgav även att projektet bedrivits i samverkan med någon annan. Med vem lärosätena, före- tagen respektive gruppen övriga samverkar framgår av tabell 8.7. Samarbete mellan staten och näringslivet I den vänstra kolumnen anges huvudmannen för projekten och de- ras totala samverkansgrad. I den översta raden återfinns vem man samverkar med. Samverkan mellan olika aktörer (procent) Lärosäten (89) Övriga (94) Kommentar: N = 414 (Lärosäten 202, Privata företag 104, Övriga 108. Det är mycket vanligt att man samverkar med mer än en annan aktör. Totalt sett är den vanligaste samverkansparten i projekten ett universitet eller högskola. Vidare kan man konstatera att det är vanligare att privata företag samverkar med andra privata företag än att de samverkar med ett lärosäte. Likaså samverkar lärosäten oftare med andra lärosäten än med privata företag. I figur 8.9 visas vilken typ av samverkan som förekommit i pro- jekten. Figuren avser andelen av det totala antalet projekt (414) där respektive samverkansform har förekommit. Typ av samverkan (procent) Samarbete mellan staten och näringslivet I mer än vartannat projekt genomför, som framgår av figuren, par- terna gemensamma delar av projektet och i drygt en tredjedel genomför man separata delar. Vad som inte framgår av figuren är att samverkansparterna i av samtliga projekt är invol- verade i det faktiska genomförandet av projektet, antingen gemen- samt eller var för sig. Av svaren framgår också att det är ungefär lika vanligt att den samverkan som sker i projekten är etablerad som att den är ny. Att samverkan etableras i samband med projektet är vanligast bland de projekt som finansierats med anslaget för Energiteknikstöd och bland de projekt där de svarande uppgivit att projektet varit inriktat mot utveckling. Resultat av projekten i det långsiktiga programmet När projektens tillämpningsmöjligheter skall belysas är det natur- ligtvis av intresse att veta om syftet överhuvudtaget har varit att åstadkomma någon form av ekonomisk nytta. Som framgått av kapitel 7 fick de svarande i enkäten ta ställning till hur viktiga 11 olika motiv har varit för genomförandet. I figur 8.10 framgår hur viktiga de motiv som tydligt syftar till någon form av ekono- miskt nyttiggörande varit för de olika huvudmännen. I figuren visas de tre motiv som av RRV bedömts ligga närmast ekonomisk nytta eller kommersialisering. De svarande fick ange om motivet varit mycket viktigt, ganska viktigt eller ej viktigt för genom- förandet av projektet. Samarbete mellan staten och näringslivet Motiv för genomförandet (procent) Framtagande av patent och produkter,processer och tjänster Ett viktigt motiv har i många projekt varit att man skall utveckla nya produkter, processer och tjänster. Det är ungefär dubbelt så vanligt att detta varit ett mycket viktigt motiv för företagen som för lärosätena. Av de elva möjliga motiven som det gick att ta ställning till i enkäten var emellertid det viktigaste att få fram nya metoder, verktyg eller instrument. Åtminstone de två sistnämnda resultaten kan tänkas syfta mot en konkret tillämpning av projektet. Eftersom såväl metoder, verktyg som instrument även kan tolkas som inom- vetenskapliga resultat går det dock inte att avgöra vilken de svaran- des verkliga avsikt varit. Av tabell 8.8 framgår i hur stor andel av avslutade projekt (dvs. 201 stycken i RRV:s urval) som minst ett av de angivna resultaten har uppnåtts. Det är värt att notera att i ca hälften av alla avslutade projekt har inget av resultaten som redovisas i tabellen uppnåtts. Samarbete mellan staten och näringslivet Uppnådda resultat i de avslutade projekten (procent) Nya pilotanläggningar eller prototyper Nya metoder, instrument eller tester Bland projektledare i de avslutade projekten angav att projektets resultat sannolikt kommer att leda till ekonomisk nytta i form av t.ex. en besparing eller effektivisering av en befintlig verk- samhet och att det sannolikt kommer att leda till en produkt eller tjänst på en marknad. I tabell 8.9 nedan visas hur svaren fördelar sig beroende på från vilket anslag projektet fått stöd. Förväntade resultat per anslag (procent) Produkt eller tjänst på en marknad Av de projektledare som enligt tabell 8.9 bedömt att projektet sannolikt kommer att leda till ekonomisk nytta är det dock som anger att denna nytta redan uppstått, vilket mot- svarar av samtliga avslutade projekt. Bland de projekt som förväntas leda till en produkt eller tjänst på en mark- nad har detta redan skett i av fallen, vilket motsvarar av alla avslutade projekt. Förväntningarna på att projekten skall leda till ekonomisk nytta är ungefär lika stora oavsett vem som är huvudman. Vad gäller huruvida projektet kommer att leda till introduktion av en produkt eller tjänst på en marknad är förväntningarna på detta betydligt högre vid företagen än hos forskarna. Samarbete mellan staten och näringslivet Resultaten av RRV:s enkät antyder att förväntningarna på att pro- jekten skall leda till någon form av ekonomisk tillämpning är betydligt högre bland projekt som bedrivs i samverkan. Jäm- förelsen är emellertid osäker eftersom det bara är av projekten som inte genomförs i samverkan mellan flera aktörer. De svarande fick dock ta ställning till vilken påverkan som samverkan med andra haft på projektens utfall. Bland de avslutade projekten där det skett samverkan angav att sam- verkan hade haft negativ påverkan för utfallet medan menade att samverkan varit positiv för utfallet.6 En annan faktor som kan tänkas påverka projektens resultat är mellan vilka parter som samverkan sker. När det gäller den eko- nomiska nyttan finns det inga signifikanta skillnader. Beträffande om projektet förväntas leda till en produkt eller tjänst på en mark- nad anser lärosätena dubbelt så ofta att så kommer att ske när de samverkar med ett företag än när de samverkar med annat lärosäte. RRV har även frågat vilken typ av samverkan som förekommit i projekten. Det tycks emellertid inte finnas någon uppenbar kopp- ling mellan olika typer av samverkan och resultat i form av ekono- misk nytta respektive nya produkter och tjänster på en marknad. Demonstration av ny energiteknik Att demonstrera ny energiteknik är ett av de tydligt uttryckta syftena med det stöd som ges inom det långsiktiga programmet. Med tanke på att demonstrationsprojekten rimligen bör ligga be- tydligt närmare en marknadsintroduktion än flertalet andra projekt har RRV särskilt studerat dessa projekt. Demonstrationsprojekten är ofta stora och stödbeloppen är vanligtvis högre än vad de är till forsknings- och utvecklings- projekten, låt vara att det bland demonstrationsprojekten även ryms mindre projekt som exempelvis syftar till att demonstrera alternativa drivmedel i olika transportsystem. Som framgått av kapitel 3 har inte förbrukat de tillgängliga medlen inom anslaget för Introduktion av ny energiteknik, det 6 Samverkans betydelse för utfallet kunde anges på en femgradig skala: Mycket negativ (), Negativ (), Ingen påverkan (), Positiv (), Mycket positiv (). SOU 2003:80 Samarbete mellan staten och näringslivet anslag som framför allt förknippats med just demonstrations- projekten. Enligt RRV är det inte möjligt att ur pro- jektdatabas få fram exakta uppgifter om vilka projekt som avser demonstration. RRV har dock kunnat identifiera 51 demonstra- tionsprojekt som beviljat stöd. Av dessa är 29 avslutade och i ungefär vartannat av dessa har projektledarna angivit att det är sannolikt att projektet kommer att resultera i en produkt eller tjänst på en marknad. Med tanke på att dessa projekt per definition bör ligga nära en marknadsintroduktion menar RRV att resultaten knappast kan ses som tillräckliga. har en central roll i genomförandet av det lång- siktiga programmet. Eftersom myndigheten disponerar majoriteten av de medel som avsatts för EFUD har den följaktligen ett av- görande inflytande på de resultat som uppnås inom programmet. Den viktigaste uppgiften för i detta samman- hang är valet av de projekt som faktiskt skall få stöd, eftersom kvaliteten i detta arbete är avgörande för resultatet av det lång- siktiga programmet. Myndigheten kan dock även spela andra viktiga roller i denna process. Det gäller t.ex. hur man engagerar sig i och följer upp de projekt som genomförs. Det handlar även om styrning och kvalitetskontroll av pågående processer. Enkätens bild av vilka krav , och övriga tre myndigheter, ställer på samverkan och i vilken mån man betonar projektets möjligheter att leda till ekonomisk nytta har redovisats i kapitel 7. Där framgick att av projektledarna angav att den finansierande myndigheten betonat att samverkan var mycket viktigt, medan angav att samverkan diskuterats i kon- takten med myndigheten men inte varit utslagsgivande och 20 pro- cent angav att samverkan inte diskuterats eller ansetts mindre vik- tigt. Att samverkan betonats av myndigheten var klart vanligare i projekt finansierade av , och Formas än i projekt finansierade av . Vidare uppgav 47 pro- cent av projektledarna att kommersiell nytta av projekten varit mycket viktigt vid urvalsprocessen. I av fallen sade pro- jektledaren att frågan hade diskuterats, men inte varit utslags- givande i beviljandeprocessen. Knappt en fjärdedel () av Samarbete mellan staten och näringslivet projektledarna uppgav att detta antingen inte hade diskuterats eller utgjort endast en liten del av de samtal som förts med den finan- sierande myndigheten. till de olika myndigheterna uppgav av projektledarna för projekt att vikten av kommersiell nytta av projektet hade betonats i samtalen med myndigheten. Motsvarande siffror för , och var , respektive . I det här sammanhanget kan tilläggas att för de 51 projekt som i förra avsnittet beskrevs som demonstrationsprojekt har frågan om samverkan varit av stor betydelse vid handläggningen i hälften av fallen vilket alltså är detsamma som för samtliga projekt. Det är emellertid något fler demonstrationsprojekt () som upp- ger att frågan om projektets potential att leda till ekonomisk nytta varit av stor betydelse vid beslutstillfället. 8.7RRV:s slutsatser och förslag 8.7.1Samverkan mellan olika aktörer I den proposition som låg till grund för det långsiktiga programmet uttryckte regeringen vikten av att staten, högskolan och närings- livet samverkar med varandra. RRV:s granskning visar att detta synsätt delas av energiforskarna och att en stor majoritet av dem också har erfarenhet av samarbete och samverkan med näringslivet. Erfarenheterna är dessutom minst lika omfattande inom energi- forskningen som inom annan teknisk och naturvetenskaplig forsk- ning. En skillnad är dock att när energiforskare samverkar med näringslivet sker det i större utsträckning än inom andra tekniska sektorer tillsammans med stora företag. I en stor andel av projekten sker det också samverkan mellan minst två parter. Såväl RRV:s enkätundersökning som intervjuer visar att behovet av att bedriva projekten i samverkan även upp- märksammas av vid handläggningen av ären- den. Det är exempelvis inte ovanligt att myndigheten fungerar som en kontaktförmedlare mellan olika intressenter. RRV:s granskning har också visat att den samverkan som sker i relativt hög grad består av forskningssamarbete, problemlösning och gemensamt utförande av olika uppgifter. Trots att de allra flesta energiforskare har erfarenhet av att sam- arbeta med företag och att omfattningen av samverkan i det lång- Samarbete mellan staten och näringslivet siktiga programmet är hög finns det enligt RRV också resultat som tyder på att det finns utrymme för ett ökat samarbete mellan när- ingsliv och akademi. Ett exempel på detta är enligt RRV att endast i hälften av de projekt som drivs av ett privat företag samverkas det med ett lärosäte. Motsvarande förhållande gäller även för de pro- jekt där ett lärosäte är huvudman. Enligt RRV är det inget självändamål att forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprojekt bedrivs i samverkan, utan avsikten är att den skall öka möjligheterna för lyckade resultat. är ett lyckat resultat att man, åtminstone på kort sikt, endast fördjupar kunskaperna inom något specifikt eller avgränsat område. För att en omställning av energisystemet skall bli verklighet räcker det emellertid inte med att den allmänna kunskapsmassan ökar. Det slutliga målet är snarare att ny, renare och effektivare energiteknik skall utvecklas och komma till konkret användning. Den mest påtagliga formen av detta är att resultaten når ut på en marknad, dvs. att resultaten kommersialiseras. RRV:s studie visar att en betydande andel av energiforskarna bedömer att deras forskningsresultat har en kommersiell potential. Denna andel har också visat sig vara högre bland energiforskarna än vad motsvarande andel är bland övriga tekniska och naturveten- skapliga forskare. Det är däremot relativt få forskare inom energi- området, färre än inom övrig teknisk forskning, som har kommer- sialiserat sina resultat i ett nytt eller befintligt företag. Enligt RRV finns sålunda en betydligt större diskrepans mellan den upplevda potentialen och de faktiskt genomförda kommersialiseringarna inom energiforskningen än vad det gör inom annan tekniskt rela- terad forskning. Dessa skillnader framträder även när de avslutade projekten inom det långsiktiga programmet studeras. Att svenska forskare inte startar egna företag i tillräcklig ut- sträckning är ett problem som ofta dyker upp i den innovations- politiska diskussionen. Enligt RRV är detta extra påtagligt inom energiforskningen, dels beroende på att energiforskarna kommer- sialiserar sina resultat i lägre utsträckning, dels beroende på att det ofta är fråga om stora investeringar vilket medför att när väl en kommersialisering genomförs sker den vanligtvis i redan existe- rande företag där forskaren inte har några ägarintressen. Samarbete mellan staten och näringslivet Att endast undersöka kommersialiseringsgraden är dock enligt RRV ett för begränsat sätt att beskriva resultaten inom det lång- siktiga programmet. Resultat som exempelvis leder till en effekti- visering eller en besparing inom en befintlig verksamhet är också eftersträvansvärda ur ett innovationsperspektiv. I RRV:s gransk- ning har detta bredare sätt att beskriva tillämpningen av projekt- resultaten benämnts som ekonomisk nytta. Bland de avslutade projekten är det en mindre andel, , som redan har lett till ekonomisk nytta som förväntar sig att detta kommer att ske. När RRV undersökt utfallet av projekten utifrån stödmottagare och anslagstyp visar det sig att de projekt som bedrivs av företagen oftare leder till en produkt eller tjänst på en marknad och att de projekt som finansierats med anslagen för Energiteknikstöd och Introduktion av ny energiteknik i högre grad leder till ekonomisk nytta eller en marknadstillämpning. Av detta följer dock enligt RRV inte slutsatsen att färre forsknings- och lärosätesanknutna projekt skulle leda till större ekonomisk nytta, eftersom lycko- samma utvecklings- och demonstrationsprojekt ofta bygger på den forskning som bedrivs vid lärosätena. För att kunna bilda sig en uppfattning om vad som är en rimlig fördelning av medlen behövs enligt RRV dessutom betydligt bättre kunskaper om vilka resultat som uppnås i de olika projekten. Att denna kunskap saknas beror enligt RRV till stor del på att det inte görs någon systematisk pro- jektuppföljning och samlad analys av resultaten samt att anslags- förordningarna inte korrelerar fullt ut med de olika projekttyperna. Enligt RRV spelar inte någon tydlig roll för att projektresultaten skall få en kommersiell tillämpning. Ett vik- tigt skäl till detta är enligt RRV att myndigheten inom ramen för programmet inte har till uppgift att stödja produktutveckling och kommersialisering. Man kan heller inte använda de medel man disponerar inom det långsiktiga programmet till detta ändamål. 8.7.3Stödet till samverkan och kommersialisering En del av förklaringen till att det är svårt att kommersialisera re- sultat inom energisektorn är enligt RRV de förutsättningar som finns i form av exempelvis den befintliga näringslivsstrukturen och att omställningen av energisystemet inte i alla stycken drivs av marknadskrafterna. Detta medför emellertid inte att stödet till Samarbete mellan staten och näringslivet samverkans- och kommersialiseringsprocesserna är betydelselöst enligt RRV, utan snarare att det är än viktigare att det fungerar. En ytterligare anledning till att fundera på hur detta stöd är utformat är enligt RRV att en relativt stor andel av de projekt som avslutats inom ramen för det långsiktiga programmet anger att de behöver ytterligare finansiellt stöd för att utvecklas vidare. RRV menar att även branschorganisationer och branschägda företag är betydelsefulla aktörer för att stödja kunskapsöver- föringen till företagen och att en viktig uppgift för dem är att samordna och effektivisera forskningsinsatserna inom området de verkar i. Det innebär att en betydande del av medlen de får via det långsiktiga programmet kanaliseras vidare till andra aktörer som utför det faktiska FoU-arbetet. En utförare som finansieras både av branschaktörerna och av myndigheterna är industriforsknings- instituten. Deras huvuduppgift är att anpassa, omvandla, och tillämpa forskningsresultat för industriell användning. Det finns dock inget institut som primärt är inriktat mot energifrågor. Flera av instituten arbetar däremot inom sitt sakområde med frågor som rör energi och inom ramen för det långsiktiga programmet har beviljat projektmedel till minst 13 olika insti- tut. Jämfört med flertalet andra är den svenska institutsektorn relativt liten och har såväl ägande- förhållanden ändrats som diskussioner förts om att instituten bör omstruktureras. RRV har även studerat de kompetenscentra som startade . Genom att jämföra de fem energiinriktade centra med de 23 övriga centra har RRV konstaterat att andelen engagerade små- och medelstora företag, patentansökningar och nystartade företag är lägre vid de energiinriktade kompetenscentra. De utvärderingar som gjorts av kompetenscentra har dock sam- mantaget varit positiva till den verksamhet som bedrivs och RRV anser att de något sämre resultat som förefaller uppnås bör ses i ljuset av energibranschens särskilda strukturella förutsättningar. Liksom inom andra branscher finns det enligt RRV brist på tidigt privat kapital och stöd till exempelvis vidare forskning, pro- duktutveckling och förberedelser inför en marknadsintroduktion inom energibranschen. Det finns dock enligt RRV tecken som tyder på att energibranschen relativt sett är mindre attraktiv för det privata riskkapitalet vilket sannolikt beror på att det ofta krävs stora investeringar och att en eventuell avkastning ligger långt fram i tiden. Av detta följer enligt RRV att det offentliga stödet, där Samarbete mellan staten och näringslivet vinst och avkastning inte är det överordnade målet i samma utsträckning, har en viktig uppgift. Det finns dock ingen aktör, varken statlig eller privat, som satsar specifikt på energibranschen. Detta gäller oavsett om det rör sig om de tidiga eller sena delarna av kommersialiseringsprocessen. Energirelaterad forskning och utveckling som behöver ytter- ligare stöd hänvisas i hög grad till offentliga stödaktörer som inte specialiserat sig på enskilda branscher. Enligt RRV är dock dessa aktörers möjligheter att ge stöd relativt begränsade och det finns enligt RRV även tecken på att stödet håller på att försvagas. RRV menar att förutsättningarna för att ny och renare energiteknik skall kunna leda till ekonomiska tillämpningar är sämre jämfört med motsvarande tillämpningsmöjligheter inom andra forsknings- områden. Även om samverkansgraden mellan akademi och närings- liv är relativ hög, finns det därför enligt RRV anledning att finna vägar för att öka den ytterligare. Ett sätt är enligt RRV att utveckla de institutionaliserade samverkansformerna. Att de energiinriktade kompetenscentra inte nått lika goda resultat som andra centra i form av t.ex. nya patent eller företag bör inte ses som misslyckan- den utan snarare som uttryck för energisektorns speciella förut- sättningar och behov. RRV anser därför att satsningen på kompe- tenscentra inom energiområdet bör ges förutsättningar att fortsätta i någon form även . Eftersom det inte finns något industriforskningsinstitut i som inriktats mot energi finns det enligt RRV risk för att energi- frågorna inom denna typ av verksamhet inte tillräckligt uppmärk- sammas. Ett energiinriktat forskningsinstitut skulle enligt RRV ge möjligheter för en ökad fokusering och samordning av de energi- relaterade insatserna. Enligt RRV bör det övervägas om inte den energiinriktade verksamhet som är utspridd på flera forsknings- institut borde samlas inom ett institut. RRV föreslår att frågan om ett energiinriktat industriforskningsinstitut bör prövas inom ramen för det pågående omstruktureringsarbetet av instituten. Enligt RRV finns det möjligheter att förbättra det stödsystem som syftar till att fler resultat skall nå en marknadstillämpning. skulle enligt RRV kunna ta ett större ansvar på detta område är . En förutsättning för detta är Samarbete mellan staten och näringslivet dock enligt RRV att det finns kunskap i myndigheten kring frågor som rör bl.a. produktutveckling och marknadsmöjligheter. Det krävs även insikter i hur stödbehoven för projekt i dessa utveck- lingsstadier ser ut. Enligt RRV saknas denna typ av kunskap till stor del inom och uppgiften ingår heller inte på ett tydligt sätt i myndighetens uppdrag. Detsamma gäller enligt RRV i viss utsträckning analyser kring innovationssystem och marknadsutveckling inom energiområdet. Det finns enligt RRV också behov av bättre uppföljningar av de resultat som pro- duceras inom ramen för det långsiktiga programmet. Enligt RRV är det exempelvis svårt att bedöma om fördelningen mellan olika typer av projekt eller stödmottagare är riktig ur ett innovations- perspektiv. Mot denna bakgrund föreslår RRV att nyttiggörandet av energi- relaterad forskning och utveckling på marknaden betonas tydligt i uppdrag. Myndigheten bör enligt RRV även ges i uppdrag att utforma ett system för uppföljning av resultaten av det långsiktiga programmet som även möjliggör innovations- politiska analyser och utvärderingar. RRV anser att det vore önskvärt att det inom ramen för de resur- ser som satsas på långsiktiga åtgärder även fanns möjlighet att ge stöd till kommersialisering av ny energiteknik, vilket för att lyckas kräver att förberedelser för kommersialisering kommer in tidigt i projekten och att stödet blir så sammanhållet som möjligt. Förut- satt att kan bygga upp den nödvändiga kompe- finns det enligt RRV uppenbara fördelar med att det inom energiområdet finns en ansvarig sektormyndighet som skulle kun- na förena det energitekniska kunnandet med stöd i kommersiali- seringsfasen för lämpliga projekt. RRV föreslår att Energimyndig- heten bör ges ett tydligt ansvar för att de projekt som bedöms ha en kommersiell potential ges ett sådant stöd att deras marknads- mässiga förutsättningar kan prövas. För detta stöd bör Energimyn- digheten ha möjlighet att använda anslagsmedel som ingår i det långsiktiga programmet. Om Energimyndigheten får i uppgift att särskilt stödja sådana projekt kan det dock enligt RRV vara lämp- ligt att myndigheten använder sig av extern kompetens när mark- nadsmöjligheterna för enskilda projekt skall prövas. RRV påpekar även att uppgiften ställer speciella krav ur konkurrenshänseende. Enligt RRV är det svårt att se någon tydlig koppling mellan å ena sidan ambitionerna att ge stöd till EFUD i enlighet med de för- ordningar som kan kopplas till dessa syften och å andra sidan Samarbete mellan staten och näringslivet