sou · GRB3105d2 · 2004-01-01 00:00:00 — I denna utveckling är det viktigt att jord- brukaren får stöd genom rådgivning och kompetensutveckling. Projektstöden är därför ett prioriterat område för kompetensutveckling inom detta insatsområde. Stöd till kompetensutveckling kan sökas av organisationer, nät- verk, föreningar och andra sammanslutningar som verkar för lands- bygdens utveckling. Exempel på stödberättigade aktiviteter är utbild- ningsdagar, studiecirklar, studieresor, föreläsningar, rådgivning m.m. Utbildningsaktiviteter kan t.ex. ge kunskap om planering och genomförande av investeringar, där exempel på framgångsrika projekt lyfts fram. Tanken är att åtgärderna inom kompetens- utveckling skall stimulera uppkomsten av nya projektidéer som leder till att företagandet och sysselsättningen på landsbygden ökar. K2-aktiviteterna tog fart först på grund av att mycket tid gick åt till att genomföra andra delar av programmet under dess första år.44 De flesta länsstyrelser inriktade sin verksamhet på informations- och samordningsinsatser för att uppnå större genomslag för åtgärden. Dessa insatser gick ut på att sprida information om stöden i programmet. Ett antal kurser och studie- cirklar genomfördes dock i vilka omkring 8 580 personer deltog. del i K2-aktiviteterna 2001 var också inriktad på informations- och fortbildningsinsatser i syfte att informera om Miljö- och landsbygdsprogrammet. Verket beslutade också om ett nationellt projekt under ledning av Hushållningssällskapens för- bund för samverkan och stöd till länsstyrelserna i arbetet med hög arbetsbörda. Uppskattningsvis nåddes 800 person- er av de nationella insatserna . utgjorde länsstyrelserna den största gruppen av genomförare av insatser inom , och genom- förde aktiviteter på nationell nivå. Genom länsstyrelsernas aktiv- iteter fick drygt 17 680 personer del av utbildning genom kurser, studiecirklar och studiebesök (8 580 personer) eller rådgivning och informationsträffar (drygt 9 100 personer). Den genomsnittliga andelen kvinnor i samtliga aktiviteter var . Därtill fick ytterligare närmare 4 980 personer del av insatser för kompetens- utveckling på nationell nivå genom projektet landsbygds- företagaren i Hushållningssällskapens förbunds regi. Liksom för KULM gäller att en person kan ha deltagit i flera olika aktiviteter. Länsstyrelsernas spridning av informationsmaterial har nått 145 000 lantbrukare och andra personer med anknytning till lant- bruket. Vid en genomgång av de olika länsprogrammen har Jordbruks- verket funnit att genomförandet har varierat mellan länen.46 De största aktiviteterna räknat i pengar var kurser, studiecirklar och studiebesök på totalt 2002. På den nationella nivån har åtgärderna främst varit inriktade på informations- och fortbildningsinsatser. anger i sin uppföljning av Miljö- och lands- bygdsprogrammet att resultat och effekter av K2-insatserna bör kunna mätas först efter att har gått efter genomförandet och att åtgärder i följd behöver studeras.47 Verket menar också att åtgärderna har fått en tydligare roll och till en större del avsett riktad utbildning än . Verket menar vidare att insatserna är viktiga för att förstärka och bibehålla en långsiktig effekt av andra åtgärder i insatsområdet, särskilt åtgärder för kompletterande verksamhet i jordbruket inom projekt- stöden. på landet som startade syftar till att i större utsträckning rikta projektstöden till målgrupperna, lyfta fram stödens möjligheter för lantbruksföretagen och den allmänna landsbygdsutvecklingen samt anpassa organisations- och rådgivnings- former till de regionala förutsättningarna.48 Kampanjen skall all- mänt bidra till att de uppsatta målen för Miljö- och landsbygds- programmet uppnås och att budgeterade medel utnyttjas helt . Den skall också utgöra en grund för fortsatt omställnings- och utvecklingsarbete genom att lyfta fram bra exempel, öka tillgängligheten av information och stödja läns- styrelsernas arbete med rådgivning och handläggning. Tabell 6.2 visar K2-verksamhetens inriktning . K2-verksamhetens inriktning 2002 för åtgärder med personligt deltagande Källa: , 2003.49 Om nyhetsblad, artiklar och informationsmaterial inkluderas blir antalet personer vilka har nåtts av åtgärderna större (se tabell 6.3). K2-verksamhetens inriktning 2002 för alla åtgärder Källa: , 2003.50 Materialet från (tabellerna 6.2 och 6.3) är baserat på underlag uppdelat på indikatorer, i enlighet med EU- kommissionens utvärderingsunderlag, från nio länsstyrelser.51 Resterande åtta länsstyrelser med K2-verksamhet har inte lämnat något underlag med uppdelning efter indikatorer, vilket har försvårat utvärderingsarbetet. Om i stället sammanställning över rekvisition- er och utbetalningar används för de sjutton länsstyrelser som har haft kompetensutveckling inom Insatsområde II samt Hushåll- ningssällskapens förbund, och Jord- bruksverket centralt så kan K2-verksamheten sammanfattas enligt tabell 6.4: Utbetalt belopp per K2-aktivitet 2002 Länsstyrelserna (17 st) Källa: , 2003.52 Kurser, seminarier, enskild rådgivning, allmän rådgivning och information är de största aktiviteterna. Det operativa målet för kompetensutveckling inom Insatsområde II är att insatserna skall ha nått 15 000 deltagare vid program- periodens slut. Nära 9 580 personer har deltagit i olika aktiviteter inom K2.53 Det bör tilläggas att en person kan ha del- tagit i flera olika aktiviteter liksom i KULM-aktiviteterna. Det operativa målet efter halva programtiden är uppnått även med hänsyn tagen till detta faktum. Utredningen bedömer att målet för programperioden kommer att uppnås. har av deltagarna fått utbildning inom traditionell primärproduktion. Nära hälften () har fått utbildning med syfte att stödja övergång till kombinationsverk- samhet. Därtill har av deltagarna fått utbildning inom turistverksamhet och inom marknadsföring. Flera anknytningar till andra åtgärder finns också. Utredningen bedömer att K2-aktiviteterna har bidragit till att uppfylla det ena specifika målet – att höja effekten av andra åtgärder inom programmet. Insatserna har också i viss utsträckning bidragit till uppfyllelsen av det övergripande målet att insatserna skall leda till en anpassning av lantbruket till ett mer diversifierat företagande. Resultatinformationen behöver dock förbättras med tydliga kopplingar av K2-aktiviteterna till andra programinsatser inom Insatsområde II. Detta utvecklas i förslagskapitlet (kapitel 15). Det andra specifika målet är att generellt höja kompetensnivån hos personer inom eller med anknytning till lantbruket. Eftersom K2 har genomförts än KULM och antalet genomförda utvärderingar är färre, är det svårt att bedöma i vilken utsträckning detta mål är uppnått. Detta gäller särskilt som K2- medlen först i huvudsak har använts till riktade utbildningsinsatser. och i synnerhet 2001 har K2- medlen framför allt använts till informations- och samordnings- insatser i syfte att öka åtgärdens och programmets genomslag. har totalt av K2-medlen använts till sådana insatser. De medel som har använts har dock till övervägande del avsett direkta utbildningsinsatser. Därtill är K2, liksom KULM, en åtgärd där effekterna kan förväntas komma först . Tillgänglig information talar dock för att kompetensnivån höjts. I enkäten till länsstyrelserna framkom att de flesta länsstyrelserna anser att åtgärder inom K2 bidrar till att höja kompetensnivån hos deltagarna. Detta har också varit deltagarnas egen uppfattning. Utredningen bedömer mot bakgrund av detta att kompetensnivån hos deltagarna har höjts. I målsättningen för K2 prioriteras kvinnor. Bland deltagarna var kvinnor. Detta måste anses vara en för- hållandevis hög siffra, då andelen kvinnor inom jordbruket är (avser stadigvarande och tillfälligt sysselsatta enligt Jordbruksstatistisk årsbok 2002).54 Bland K2-aktiviteterna märks dock aktiviteter som stödjer verksamheter (turism m.m.), där andelen kvinnor traditionellt sett är något högre än i jord- bruket. Bland aktiviteterna fanns även kurser i företagande riktade till kvinnor. utbildningsprogram start- ades mot bakgrund av att skogsnäringen genom den nya skogs- politiken har ett förtydligat sektorsansvar för att nå de uppsatta miljökvalitetsmålen.55 Detta sektorsansvar ställer nya krav på skogsbrukarna. Grönare Skog pågick –2001 och genomfördes en fördjupningsdel i form av en kampanj riktad främst till tidigare deltagare. Syftet med kampanjen var att lyfta fram landskapsperspektivet genom kunskapsförmedling och praktiska fältexempel, tydliggöra visionen av ett skogslandskap där både miljö- och produktionsmål är tillgodosedda och därigenom åstadkomma ett målinriktat och långsiktigt tänkande både när det gäller produktionsförutsättningar och miljövärden på bestånds- och fastighetsnivå. En referensgrupp i form av ett nationellt råd (bildat ) verkade vid framtagningen av kampanjen med representanter för , , Naturskyddsfören- ingen, Skogsindustrierna, , , , och Världsnaturfonden. Den primära målgruppen är de privata skogsägarna och anställda inom skogsnäringen (cirka 350 000 personer). En sekundär mål- grupp är den svenska allmänheten varför satsningar görs på skolor, beslutsfattare och barnfamiljer med barn . En tertiär målgrupp är den internationella skogssektorn. För den primära målgruppen formulerades huvudmål inom tre områden: 100 000 deltagare från skogssektorn, varav 70 000 skall delta i mer än 10 timmars utbildningsaktivitet och merparten av de 70 000 skall delta i 20 timmars utbildnings- aktivitet. Rekryteringen har främst inriktats mot skogsägare som är kvinnor, skogsägare med större fastigheter, skogsmaskinförare, utbor och tjänstemän inom skogsbruket. Nya skogsägare har också varit föremål för särskilda satsningar. Deltagarna skall känna motivation att tillämpa sina kunskaper i skogsbruket. Tre nivåer formulerades motsvarande utbildningarnas längd varav deltagarna skall a) känna till att det finns en metod för att uppnå de jämställda målen för produktion och miljö, b) förstå skälen till målklassning av bestånd och fastigheter, känna till åtgärder som kan förbättra skogsproduktionen samt ha en ökad insikt om miljöåtgärder och c) känna till de grundläggande principerna för målklassning, ha insikt om anpassning av skogsbruket med hänsyn till landskapets behov och värden och förstå vilka åtgärder som behöver utföras för att skapa en långsiktigt hållbar miljö och skogsproduktion. Projektet har kostat , varav har finansierats genom Miljö- och landsbygdsprogrammet.56 I projektet satsades på att ge deltagarna kunskap om god skogs- skötsel med lokal förankring. Som framgångsfaktorer nämner kampanjens förankring i den egna organisationen och utbildning av skogsvårdsorganisationens personal. samlade omkring 62 890 deltagare i den primära verksamheten, dvs. utbildning av skogsägare och verksam- ma inom skogssektorn.57 har i sin uppföljning även inkluderat antalet deltagare i informationsaktiviteter () vilka uppgick till 120 960 personer. Inräknas samtliga deltagare såsom politiker, barnfamiljer med flera blir antalet drygt 349 320 personer. I den enkätundersökning som gjorts för att granska effekterna av skogspolitiken framkom att deltagarna i Grönare Skog avsåg att genomföra mer omfattande aktiviteter jämfört med icke-deltagare när det gäller t.ex. röjning och plantering.58 Det fanns också en större vilja hos deltagare i Grönare Skog att skaffa sig en skogs- bruksplan. Det operativa målet är 100 000 deltagare från den primära verk- samheten (2000–2002). Deltagarna uppgick till nära 63 000 för perioden 1999 till 2002.59 Därutöver har Skogs- styrelsen formulerat delmål inom det operativa målet för hur många av deltagarna som skulle delta i 10 respektive 20 timmars utbildning. Inget av dessa delmål är uppfyllt sett till det totala antalet. Det kan dock vara intressant att försöka få fram uppgifter om fördelningen av antal deltagare på de olika utbildningarna. Dessa uppgifter saknas i det underlag för uppföljning som Skogs- styrelsen har tagit fram till utredningen. I underlaget framkommer dock att bedömer ambitionsnivån vara mycket hög för delmålen. Det specifika målet att höja effekterna av andra insatser i programmet är inte vid denna utvärdering applicerbart på de skogliga åtgärderna, då det endast är kompetensutveckling som har ingått i programmet. kommer andra insatser att Det andra specifika målet är att höja kompetensnivån hos personer verksamma inom jord- och skogsbruket. Grönare Skog har sannolikt bidragit till att uppfylla detta mål. För detta talar bl.a. de mer omfattande skogliga aktiviteterna och en ökad andel skogs- bruksplaner bland verksamma inom skogsbrukssektorn som har deltagit i kompetensutveckling jämfört med andra verksamma inom sektorn.60 Dessa aktiviteter indikerar att deltagarna har fått ökad kunskap om och ökat intresse för skogsbruket. Det övergripande målet är att komplettera övriga insatser i programmet för att på så sätt bidra till att de för området relevanta miljökvalitetsmålen liksom skogspolitikens mål uppnås. Detta mål är inte heller applicerbart på Grönare Skog vid denna utvärdering, då det endast är åtgärden Grönare Skog som ingår i programmet. Utredningen finner det högst angeläget att de skogliga insatserna får fortgå inom ramen för programmet (se avsnitt 15.6) så att de uppsatta målen i fråga om antalet deltagare uppnås. 1Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av om stöd till utveckling av landsbygden m.m., Förordning (2000:577) om stöd för miljö- och landsbygds- utvecklingsåtgärder samt föreskrifter om stöd för kompetensutveckling inom Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006 (SJVFS 2001:88). 2Underlag och underhandsuppgifter från , , , och , Länsstyrelserna i respektive län, . 3Förordning med länsstyrelseinstruktion från , SFS 2000:864. 4Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna m.m., . 5Grönare Skog Utvärdering, Intern promemoria upprättad av , och underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 6Jordbruksverkets prognos för Miljö- och landsbygdsprogrammet, , kontaktperson . 7Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, Verksamhets- , 2001:14. 8Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, Verksamhets- , 2003:12 och uppgifter från underhands- kontakter med , , kontaktperson . 9Förslag till nationellt program för växtgenetiska resurser, 1998:19 och Programmet för odlad mångfald, 2002:9. 10Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, Verksamhets- , 2003:12. 11Förslag till nationellt program för förvaltning av husdjursgenetiska resurser, 2003:13. 12Greppa Näringen, informationsbroschyr, . 13Underhandsuppgifter från , Greppa Näringen, . 14Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, Verksamhets- , 2002:06 och Kompetensutveckling av lantbruk- are inom miljöområdet – KULM, , 2003:12. 18Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, Verksamhets- , 2001:14; Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, , 2002:06 och Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, , 2003:12. 19Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, Verksamhets- , 2003:12. 21Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, Verksamhets- , 2001:14; Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, , 2002:06 och Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, , 2003:12. 23Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, Verksamhets- , 2003:12. 25Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, Verksamhets- , 2001:14. 26Underhandsuppgifter från , Greppa Näringen, . 27Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson och från , Greppa Näringen, . 28Sammanställning av svar på Frågeformulär om det administrative genomförandet av Miljö- och landsbygdsprogrammet, kontaktperson , i , . 29Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson . 30Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, Verksamhets- , 2002:06 och Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, , 2003:12. 31Jordbruk och miljönytta, Nytt miljöprogram för jordbruket, Betänkande av Miljö- programutredningen, SOU 1999:78. 33Utvärdering och översyn av det svenska miljöprogrammet för jordbruket, 1997:10. 34Jordbruk och miljönytta, Nytt miljöprogram för jordbruket, Betänkande av Miljö- programutredningen, SOU 1999:78. 35Utvärdering av rådgivning med skötselplan för gardens natur- och kulturvärden, 2000:7. 36Attitydundersökning om miljöutbildning för lantbrukare, 2000:8. 37Utvärdering av rådgivare till ekologiska lantbrukare, 2000:17. 38Förslag från , , kontaktperson och , kontaktperson . 39Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 40Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, Verksamhets- , 2001:14; Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, , 2002:06 och Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, , 2003:12. 41Utvärdering av åtgärdsplaner 2003, ej publicerat material från , , kontaktperson . 43Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, Verksamhets- , 2001:14; Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, , 2002:06 och Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, , 2003:12. 44Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, . 45Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, . 48Framtid på landet: Informations- och verksamhetskampanj projektstöden för landsbygdsutveckling, , 2002. 49Jordbruksverkets underlag för utvärdering av K2, , kontaktperson . 54Jordbruksstatistisk 2002, och . 55Grönare Skog Utvärdering, Intern promemoria upprättad av , och underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 56Grönare Skog Utvärdering, Intern promemoria upprättad av , . 58Skogsvårdsorganisationens utvärdering av skogspolitikens effekter, 2001, och , 2001. 59Grönare Skog Utvärdering, Intern promemoria upprättad av , . 60Skogsvårdsorganisationens utvärdering av skogspolitikens effekter, 2001, och , 2001. Investeringsstödet har varit efterfrågat och prioriteringar av vissa typer av investeringar har därför gjorts. Investeringar har framför allt gått till djurstallar. Tillgängliga medel kommer att utnyttjas fullt ut, men långt färre företag än vad som varit mål- sättningen kommer att få stöd. Medelsbristen är således påtag- lig. Investeringsstödet har framför allt bidragit till bättre djur- och arbetsmiljö samt en effektivisering av företagen. Däremot har stödet haft mindre effekt när det gäller kompletterande verksamhet. Investeringsstöd lämnas i enlighet med artiklarna 4–7 i Rådets förordning och den svenska förordningen om stöd för miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder samt föreskrifter.1 Beslut om investeringsstöd fattas av länsstyrelserna. Stödberättigade är jordbruks- eller trädgårdsföretag i vilka kom- pletterande verksamhet såsom skogsbruk, turism, hantverk, små- skalig förädling och försäljning av gårdsprodukter kan ingå. Även entreprenad- och konsultverksamhet med nära anknytning till jordbruks- eller trädgårdsproduktion får ingå. I Mål 1 ges stöd även till renskötselföretag. Stödberättigade sektorer är: mjölk och mjölkprodukter, ägg- och fågelköttsproduktion, olje- och fiberväxter, frukt, bär och grönsaker, blommor och plantor och Stöd lämnas endast för så kallade fasta anläggningar, t.ex. bygg- nader eller markanläggningar med tillbehör. Undantaget från denna regel är inköp av myllningsaggregat för miljövänlig spridning av stallgödsel. Även inredning och dylikt i t.ex. djurstallar räknas som fasta anläggningar. Investeringsstöd finns både inom Insatsområde I och II. Ett exempel på en investering inom Insatsområde I är ett nytt djurstall eller ombyggnad av ett sådant som syftar till att förbättra djur- skyddet eller arbetsmiljön. Ett exempel på en investering inom Insatsområde II är kompletterande verksamhet som främjar en diversifiering av ett jordbruk.3 Stödet kan uppgå till högst av utgifterna för invester- ingen. Det maximala beloppet är . Stödet utgår endast för betalda fakturor och ersättning ges således inte för eget arbete eller material. Inte heller lämnas stöd till leasingutgifter. Begagnad utrustning ges stöd om särskilda skäl kan åberopas. Om det beräknade stödbeloppet blir lägre än beviljas inte stöd. Detta innebär i praktiken att en investering måste uppgå till vid en stödandel på för att vara stödberättigad.4 Om stöd skall beviljas måste företagarens inkomst i huvudsak komma från företaget (inklusive de kompletterande verksamhet- erna). skall dock komma från huvudnäringen, dvs. jordbruk eller trädgård. I Mål 1 utgör renskötsel en huvud- näring. Vissa undantag kan beviljas om investeringen gäller t.ex. gödselvårdsanläggningar, investeringar för betesdjur i skogs- och mellanbygd eller kompletterande verksamhet. Företaget måste ock- så ha ekonomisk livskraft. Stödet behovsprövas och beviljas endast till företag som uppfyller minimikraven för miljö, djurskydd och livsmedelshygien. från beslutsdatum är företagaren åter- betalningsskyldig om investeringen används för annat ändamål än det avsedda. Vissa restriktioner finns för stöd som medför ökad produktion. För mjölkproduktion är dessa att produktionen inte får överstiga företagets mjölkkvot. Stöd för utökning av nötköttsproduktion får endast lämnas till extensiv köttproduktion. Djurtätheten får högst uppgå till 2 djurenheter per hektar foderareal. För griskötts- produktion kan stöd i samband med utökning endast lämnas för För äggproduktion lämnas stöd endast till nya, godkända system. För fågelköttsproduktion kan stöd endast lämnas om den sökande kan visa att det finns avsättning för pro- duktionen.5 De övergripande målen, enligt Miljö- och landsbygdsprogrammet, är att underlätta anpassningen till ett ekologiskt hållbart jordbruk för att bidra till uppfyllelsen av miljökvalitetsmålen Ett rikt odlings- landskap och Ingen övergödning. De specifika målen är att till viss del kompensera jordbrukarna för kostnader förknippade med höga miljö- och djurskyddskrav, reducera kväveinnehållet i vattendrag i jordbruksområden, fortlöp- ande förbättra djurskyddet samt fortlöpande förbättra arbetsmiljön i jordbruket. De övergripande målen är att höja landsbygdsföretagens konkurrens- förmåga samt att bibehålla sysselsättningen på landsbygden. De specifika målen är att påskynda företagens omställning till nya marknadsmässiga och institutionella förutsättningar samt att stimulera diversifiering av jordbruksverksamhet. Insatsområde I och II De operativa målen för insatserna är att lämna investeringsstöd till totalt 10 000 jordbruks- och trädgårdsföretag och att i genomsnitt skapa ett halvt till ett arbetstillfälle i de företag som får stöd inom båda insatsområdena. Kvinnors möjlighet till egenföretagande skall särskilt beaktas och kvinnliga sökande skall prioriteras. Prioritet skall även ges till investeringar som avser ekologisk produktion.6 Kostnaden för insatserna beräknas enligt bli inom Insatsområde I och inom Insatsområde II . Detta skall jämföras med den ursprungliga omfattningen på 447 respektive vid en eurokurs på 8,5. har totalt 268 miljoner kron- or betalats ut.7 Under den förra programperioden –1999 beslutades om 2 573 stöd med . 88 miljoner har utbetalats i nuvarande programperiod. Beslut om resterande 19 miljoner har återkallats då investeringarna inte har genomförts eller har genomförts till en lägre kostnad.8 Investeringsstödet har utvärderats med hjälp av information från översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet och rapporter om utvecklingen inom programmet för . Informationen har kompletterats med statistik- uppgifter, bl.a. baserade på frågor och indikat- orer, från och . Informa- tion om investeringsstödet har också hämtats i utredningens enkät till lantbrukare samt tidigare enkäter och utvärderingar av stödet. Effekter på miljön har endast uppskattats utifrån stödens inrikt- ning, lantbrukarnas egna bedömningar och all- männa värdering. Faktiska miljökonsekvenser av stödet har där- emot inte kunnat mätas.