sou · GRB353d6 · 2004-01-01 00:00:00 — Vid Hälsouniversitetet i utbildas olika yrkeskategorier inom hälso- och sjukvårdsområdet till exempel arbetsterapeuter, logopeder, sjukgymnaster, sjuksköterskor. har genom fastställt lokala mål för läkarpro- grammet i . Studenten ska ha förvärvat: ett vetenskapligt förhållningssätt med förmåga att deltaga i forskning, utvecklingsarbete och vetenskapligt informationsut- byte en helhetsbild av människan grundad på förståelse av samban- det mellan den enskildes hälsotillstånd och biologiska, sociala och andra förhållanden en sådan förståelse för andra länder och kulturer samt för inter- nationella förhållanden som är av betydelse för den framtida yrkesfunktionen förutsättningar för livslångt lärande. Den pedagogiska metod som används vid läkarprogrammet i Lin- är Problembaserat lärande (PBL). Det är de studerandes egna frågor och problemformuleringar som är grunden för under- visningen. Centrala mål för utbildningen är att kunna söka och värdera informationskällor samt utveckla förmågan att förändras och möta förändring i yrkeslivet. I PBL betonas de studerandes ansvar för ett självständigt livslångt lärande. Den centrala arbetsformen är basgruppen som består av 6–8 stu- derande och en handledare. Utifrån ett scenario, vanligen ett pati- entfall, inventerar gruppen sina befintliga kunskaper, bygger fråge- ställningar kring fallet och identifierar sina inlärningsbehov. Efter att ha inhämtat kunskaper i olika källor, såsom böcker, tidskrifter, resurspersoner, föreläsningar, laborationer och frågestunder, åter- samlas gruppen och diskuterar svaren på sina frågor med återkopp- ling till det speciella patientfallet. Det betyder att de traditionella ämnena integreras till en tvärvetenskaplig helhet. I utbildningen ingår också ett individuellt fördjupningsarbete som löper under flera terminer (10 p) och en valfri period (termin 10/10 p). De gör det möjligt för de studerande att fördjupa sig speciellt i ett område som intresserar dem. Fördjupningsarbetet ska vara en vetenskaplig undersökning som redovisas skriftligt i form av en vetenskaplig artikel. Även den valfria perioden ska redovisas skriftligt i en rapport. Utbildningen omfattar tre nivåer: Stadium I – Molekyl – cell – människa – samhälle (termin 1-3/60 p) Stadium II – Hälsa och sjukdom (termin 4-5/40 p) Stadium III – Patient och prevention (termin 6-11/120 p) Hälsa –Etik – Lärande I (termin 1/8 p) ingår i Stadium I och är en gemensam introduktionskurs för alla utbildningar vid Hälsouniver- sitetet i . Den läser blivande läkare tillsammans med bland annat blivande arbetsterapeuter, logopeder, sjukgymnaster och sjuksköterskor. Där studeras samspelet mellan människor och mellan människa och samhälle som de studerande intro- duceras till det problembaserade lärandet. Hälsa –Etik – Lärande II (2 p) som är en ny kurs och ligger senare i utbildningen är foku- serad på sexologi. Även den läses gemensamt av alla utbildningar vid Hälsouniversitet. Molekyl – cell – människa – samhälle I Stadium I – Molekyl – cell – människa – samhälle (termin 1–3/60 p) ingår kunskaper om människokroppens normala struktur och funktion, till exempel , blodcirkulationen och mag/tarm-kanalen. Detta kopplas till symtom vid störda funktio- ner i organsystemen. I undervisningen ingår också människors hälsa relaterad till livs- villkor, organisationen av sjukvård, socialtjänst och omsorgsverk- samhet samt etiska överväganden i den medicinska verksamheten. De studerandes träning i patientkontakt och patientkommunika- tion sker systematiskt i strimman Patientkontakt, helhetssyn och samtalskonst som innebär att en grupp studerande under de första fem terminerna är knutna till en vårdcentral som gruppen besöker för handledarledd träning en halv dag . Genom denna praktiska träning utvecklas de studerandes förmåga att kommunicera med patienter för att förstå deras symtom och livs- situation. I Stadium II – Hälsa och sjukdom (termin 4–5/40 p) studeras orsaker till och mekanismer bakom utvecklingen av sjukliga för- ändringar i kroppens vävnader, hur sjukdomar kan undersökas med olika laboratoriemetoder, samt hur man genomför och dokumente- rar en patientundersökning. Här ingår att de studerande ska lära sig att kritiskt värdera dia- gnostiska undersökningsmetoder och förstå deras tillämpning vid vanliga symtom och sjukdomar, analysera kroppens reaktioner vid sjukdom och yttre påverkan samt analysera störd struktur och funktion i olika organ och celler. De studerande ska kunna strukturera en anamnes och värdera vad som är viktigt att anteckna i en patientjournal. De ska förstå vilka psykologiska och sociala mekanismer som påverkar uppkomst och utveckling av sjukdomar, liksom betydelsen av kön och ålder för sjukdomars manifestationer. Här ingår också att förstå patient- läkarrelationens betydelse för behandlingsresultatet. I Stadium III – Patient och prevention (termin 6–11/120 p) ingår mycket klinisk praktik med tjänstgöring långa perioder på sjukhus och mottagningar. ska de studerande lära sig att identifiera egna kunskapsbrister och tillämpa problembaserat lärande för att fylla dem. De studerande ska lära sig att utföra och värdera vanliga dia- gnostiska och terapeutiska åtgärder. De ska också få förståelse för att människor kan uppleva sin sjukdom på olika sätt beroende på ålder och kön samt språklig och kulturell bakgrund och kunna analysera sambandet mellan ohälsa och livsvillkor. I kursen ingår att lära sig samverka med olika yrkesgrupper inom hälso- och sjuk- vården, men också med andra samhällsinstanser såsom försäkrings- kassan, omsorgsverksamhet och socialtjänst. Under termin 6 ingår delkursen Öron (inkl käkkirurgi – oral me- dicin). I den ingår bland annat undervisning om sjukdomar, skador, avvikelser och defekter i munhåla, käkar och angränsande vävnader. Där belyses diagnostiska problem som en allmänpraktiserande läkare kan ställas inför såsom orala slemhinneförändringar, ansikts- smärta och orala infektioner. I föreläsningar om Vanliga orala slemhinnebesvär ingår lichen. Här ingår patientdemonstrationer. Ett patientfall under denna kurs behandlar oral lichen planus. Exempel på patientfall: Oral lichen planus 55-årig kvinna söker för blåsor/sår längs tungkanten som gör ont vid beröring. Hon har ett stort antal amalgamfyllningar. Hon får diagnosen oral lichen planus. Trolig orsak är dels patientens amal- gamfyllningar, som ligger i direkt anslutning till lichen, dels att hon pressar tungan mot tänderna. Undersökningar visar att patienten inte har tecken på någon annan sjukdom eller på anemi. I underlaget till diskussionen finns följande information: Amalgam som tandfyllningsmaterial är omdiskuterat. Kvicksilver i metylform är toxiskt och dess giftighet oomtvistad. Kvicksilver i form av amalgam är inte giftigt i sig men ger i sällsynta fall kontaktallergi och slemhinneförändringar, systemisk påverkan är omtvistad. Det inte har publicerats några bevis att amalgamfyllningar skulle orsaka pro- blem som trötthet, huvudvärk, yrsel etc. I enskilda fall har dock pati- enter blivit bättre då deras amalgamlagningar bytts mot lagningar i annat material. Dock har man enligt inte funnit någon annan orsak att byta ut amalgam än vid överkänslighet mot kvick- silver. Patienten föreslås bli remitterad till specialist i oralmedicin för fortsatt undersökning, där den fortsatta behandlingen förväntas bli att patientens amalgamfyllningar tas bort och ersätts med något annat tandfyllningsmaterial. Det övergripande ansvaret för läkarprogrammet i /har fakultetsstyrelsen på den medicinska fakulteten i . Ansvaret för läkarprogrammets utbildningsplan och kursplaner har . För läkarprogrammet i /har följande lokala mål fastställts av fakultetsstyrelsen: Samordning av grundvetenskap, klinisk vetenskap och kliniskt arbete. Studentaktiva arbetsformer med träning för studenterna att ta itu med och slutföra studie- och arbetsuppgifter. Patientkontakt genom hela utbildningen med träning i samtals- konst och god patient-läkarrelation Förtrogenhet med vetenskapliga principer och med aktuell medicinsk forskning. Examination som bygger på kompetens- och kunskapskrav som ska finnas klart beskrivna i kursplaner. Systematisk utvärdering och kontinuerligt kvalitetsarbete. Från och med termin fyra läser hälften av studenterna i och hälften i . Inom läkarprogrammet i /används många olika ar- betsformer. Syftet är att de ska stimulera till egen aktivitet och djupinlärning hos de studerande. Lärare och studerande har frihet att välja den arbetsform som passar dem själva bäst, tyngdpunkten bör dock ligga på aktiverande former. Till dem räknas problemba- serat lärande, casemetodik, fördjupningsarbeten, diskussionsgrup- per, kliniskt arbete under handledning, laborationer, datorsimule- ring och självständigt arbete med kurslitteratur i anslutning till stu- die- och arbetsuppgifter. I utbildningen ingår två Valfria moment dels i slutet av termin 4 och början av termin 5 (10 p), dels under termin 10 (10 p) De ger de studerande möjlighet att fördjupa sig i områden som de är sär- skilt intresserade av. De valfria momenten kan omfatta valbara kurser, egna projekt eller klinisk teori och praktik. På termin 10 görs ett vetenskapligt arbete. Det pågår en omstrukturering av utbildningsplanen på läkarprogrammet i /. Den innebär inte några större förändringar av innehållet i utbildningen, däremot en del om- struktureringar mellan kurserna. En sådan omstrukturering är till exempel att Patientrelaterade moment I–III som ligger på ter- min 3–5 successivt kommer att ersättas av Professionell utveckling som kommer att ligga under terminerna 1–5. Läkarprogrammets grundkurs (termin 1/8 p) ger de studerande en överblick över läkarutbildningen och vad som väntar dem men också senare under deras yrkesverksamhet. Här sker en introduktion till det aktiva inlärande som används i undervisningen, bland annat genom problembaserat lärande (PBL). Behovet av kontinuerlig prövning av den medicinska kunskapen poängteras. Här behandlas också etiska aspekter på läkar- och pati- entrelationen och etiska frågeställningar inom hälso- och sjuk- vården. Grundläggande kunskaper om människokroppen I kursen Cellbiologi (termin 1/11 p) ingår allmänna kunskaper om cell- och molekylärbiologi, cellens uppbyggnad och funktion, cell- delning och cellers samspel och metabolism. I Nervsystemet och (termin 2/19 p) integreras anatomiska, histolo- giska och fysiologiska moment i nervsystemet och rörelseappa- raten. I kursen ingår undervisning om kraniets allmänna uppbygg- nad. Kursen Organbiologi II och III, (termin 3/17 p) behandlar de olika organsystemen integrerat. Där ingår bland annat det endo- krina systemet, matsmältning, njurar, det autonoma nervsystemet. Under termin 3 ingår grundläggande kunskaper om ögon och öron liksom struphuvudets och svalgets uppbyggnad. Kursen Patobiologi I, Inflammation, försvar, mikrober (termin 4/10 p) behandlar inflammationer, infektionsförsvar, immunolo- giska sjukdomar, bland annat allergiska sjukdomar och autoim- muna sjukdomar och reaktioner. Tyngdpunkten ligger på förståelse av patobiologiska mekanismer. Kursen Speciell Patobiologi II (ter- min 5/15 p) behandlar bland annat inflammatoriska, allergiska och andra sjukdomar i andningsvägarna. I kursen Professionell utveckling (termin 1/1 p) får de studerande bekanta sig med den typ av patientomvårdnad som normalt är ett sjukvårdsbiträdes eller en undersköterskas ansvar. Det sker bland annat genom praktik på ett äldreboende med efterföljande grupp- diskussioner. Här behandlas också olika syn på hälsa och sjukdom och vikten av att förstå de kulturella skillnader som finns för att i enlighet med Hälso- och sjukvårdslagens intentioner uppnå ett samförstånd med patienten angående utredning och behandling. Kursen Patientrelaterade moment I–III (termin 3–5/3 p), som successivt kommer att ersättas av Professionell utveckling, ska ut- veckla de studerandes förmåga att bilda sig en uppfattning om pati- entens egen upplevelse av sin sjukdom/symtom med respekt för patientens integritet. De ska lära sig att vara öppna inför patientens egna kommentarer och funderingar och kunna variera sitt bemö- tande med hänsyn till patientens person, bakgrund, ålder, kön och besöksorsak. Ikurserna Klinisk medicin I-III (termin 6–8/32 p) ingår att för- stå patientens behov och tolka patientens krav och förväntningar och lära sig ta hänsyn till skillnader i sjukdomsupplevelse och symtombeskrivning hos kvinnor och män och hos patienter med olika social och kulturell bakgrund. Här ingår också att de stude- rande ska öva sig i att ta upp anamnes. Kursen Samhällsmedicin, Rättsmedicin och Yrkes- och miljö- medicin (termin 10/10 p) fokuserar bland annat på medicinskt be- slutsfattande och relationen mellan somatiska och psykosociala faktorer samt sjukdomars inverkan på individ och samhälle. Här ingår också gruppseminarier med diskussioner om patient-läkarre- lationen med egna videoinspelningar av patientsamtal som ut- gångspunkt. Ikursen ingår att kunna definiera speciella diagnostiska och terapeutiska problem hos patienter med multipla symtom och sjukdomstillstånd samt sociala faktorers betydelse, i och utanför arbetslivet, för individers upplevelse av sjukdomssymtom och ut- veckling av ohälsa. De studerande ska i kursen lära sig att handlägga några vanliga förekommande symtom utifrån symtomanalys, dis- kussion om differentialdiagnoser samt kunskap om vårdnivå och tidsram. Exempel på sådana symtom är allergiska besvär, huvud- värk, yrsel, trötthet, ångest och oro. Ikursen Öron-, näs- och halssjukdomar/oftamologi (termin 9/3 p) läggs vikt vid olika undersökningstekniker, anamnesupptagning och behandlingsmetoder. Här betonas förståelse för sammanhang mer än detaljkunskaper. Undervisningen omfattar olika sjukdomar imunhålan, såsom inflammationer i munslemhinnan, svampinfek- tioner och muntorrhet. Här ingår också hur läkemedel påverkar salivsekretionen. De studerande ska lära sig att definiera lichenoida förändringar, tungband, inflammation på tungan, tandlossning och inflammationer i tandköttet, liksom orala manifestationer av sjuk- domar vars orsak inte ligger i munhålan, till exempel HIV och Sjö- grens syndrom. Ikursen Dermatologi/infektion (termin 11/9 p) omfattar under- visningen bland annat handeksem och andra allergiska och icke- Här ingår att känna till tekniken för hud- biopsier. Lagar, förordningar och samhällsföreskrifter I Klinisk medicin I (termin 6/20 p) ingår bland annat viss lagstift- ning inom medicin och socialvård, att de studerande ska öva sig i anamnesupptagning, och i att skriva en inkomstjournal samt in- formation om hur en datajournal är upplagd. I kursen Samhällsmedicin, Rättsmedicin och Yrkes- och miljö- medicin (termin 10/10 p) ingår bland annat att de studerande ska lära sig att skriva remisser för till exempel specialistkonsultation och PAD-undersökningar. Där ingår också att kunna skriva läkar- intyg och ha kunskaper om roll i en rehabili- tering. Den tidigare vid (nuvarande programkommittén) har fastställt följande målbeskrivning för utbildningen: Utbildningen skall förbereda för läkarens verksamhet inom hela hälso- och sjukvårdsområdet. Den skall omfatta undervisning i patofysiologi, diagnostik, behandling och rehabilitering och om- vårdnad samt undervisning om hälsofrämjande och förebyggande åtgärder. Utbildningen skall främja den studerandes personliga ut- veckling samt förbereda honom/henne för ett livslångt kunskaps- sökande. Utbildningen skall omfatta information om forskningens bety- delse samt ge den studerande stimulans och färdighet att själv delta i forsknings- och utvecklingsarbete. De kunskaper, färdigheter, insikter och förhållningssätt som den studerande skall besitta efter att ha genomgått läkarutbildningen vid KI har delats in i fyra områden: personliga egenskaper och förhållningssätt kunskaper, färdigheter och insikter som används i det direkta patientarbetet kunskaper, färdigheter och insikter som används i samarbetet med representanter för andra yrkeskategorier inom och utom vården samt i arbetsledning kunskaper, färdigheter och insikter som används i det samhälls- inriktade medicinska arbetet. Här följer ett utdrag ur de punkter som ingår under de olika rubri- kerna. Personliga egenskaper och förhållningssätt Efter genomgången läkarutbildning vid KI skall den studerande respektera människors integritet och autonomi lika oavsett ålder, kön, social status, etnisk tillhörighet eller religion förstå de kommunikationssvårigheter som kan uppstå i en pati- ent-läkarrelation pga. ålder, kön, social status, etniskt tillhörig- het eller religion och veta principerna för hur dessa kan mins- kas ha förmåga till empati kunna utöva ett kritiskt tänkande – t.ex. kritiskt kunna granska och värdera information kunna tillämpa vetenskaplig metodik och ett vetenskapligt för- hållningssätt vara medveten om forskningens betydelse för hälso- och sjuk- vårdens utveckling ha beredskap för livslång utveckling inom yrket genom konti- nuerligt kunskapssökande och personlig utveckling vara medveten om och våga erkänna sina egna, vetenskapens och samhällets begränsningar. Efter genomgången läkarutbildning vid KI skall den studerande ha kännedom om mindre vanliga sjukdomar och skador och veta principerna för deras handläggning kunna ta sjukhistoria och själv kunna utföra undersökning och bedöma resultatet vid psykiska och kroppsliga sjukdomar ha god kännedom om tillvägagångssätt och kunna bedöma resultat av vissa diagnostiska (lab, rtg) och terapeutiska (medi- cinska, kirurgiska, fysikaliska) åtgärder ha goda kunskaper och färdigheter i samtalskonst och veta hur en god patient-läkar-relation utvecklas ha utvecklat färdigheter i konsultationsteknik kunna göra en samlad bedömning av patienten utifrån medi- cinska, psykologiska och sociala utgångspunkter vara beredd att senare ta det fulla läkaransvaret för de patienter han/hon har i sin vård. Samarbetet med representanter för andra yrkeskategorier inom och utom vården samt arbetsledning Efter genomgången läkarutbildning vid KI skall den studerande veta sitt ansvar, sina befogenheter och skyldigheter gentemot patienter, medarbetare, samarbetspartners utanför vården och myndigheter i övrigt enligt svensk lagstiftning ha kännedom om medarbetarnas arbetsområden och kompe- tens veta principer för delegering av arbetsuppgifter ha kunskap om olika medicinska specialisteters arbetsuppgifter, möjligheter och begränsningar ha allmän kunskap om hälso- och sjukvårdens organisation och ekonomiska förutsättningar. Det samhällsinriktade medicinska arbetet Efter genomgången läkarutbildning vid KI skall den studerande samhälls- och miljöfaktorers betydelse för befolkningens livs- föring och hälsa vilka effekter befolkningens hälsotillstånd har för samhället som helhet och inse betydelsen av de faktorer som underlättar respektive försvårar ett samhällsinriktat preventivt arbete Inom utbildningen tillämpas olika undervisningsmetoder, vilka be- stämmer varje kursanordnare självständigt. ningsmetoder är problembaserad inlärning, case-metodik, klinisk handledning, grupparbeten, föreläsningar, demonstrationer, labo- rationer och diskussionsgrupper. Grundläggande kunskaper om människokroppen Systematisk anatomi (termin 1/1 p) ger översiktlig kunskap om organsystemens struktur och funktion samt om anatomisk termi- nologi. Cellens struktur och funktion (termin 1/17,6 p) ger grund- läggande kunskaper om gener och deras organisation och funktion i cellerna. Anatomi och Organhistologi (termin 2/11,4 p) ger grundläggande kunskaper om människokroppens makro- och mikroskopiska upp- byggnad och lägger en grund för den blivande läkarens förmåga att göra fysikalisk examination av patienter. Här ingår också mun- hålans uppbyggnad inklusive tänder. Organsystemens fysiologi (termin 4/15 p) knyter samman kun- skaperna från Cellens struktur och funktion (termin 1/17,6 p) och Anatomi och Organhistologi (termin 2/11,4 p) till en integrerad bild av hur organsystemen fungerar, regleras och samverkar. Den om- fattar bland annat cirkulations- och respirationssystemen, energi- omsättningen, mag/tarm-kanalen och de endokrina organen. I kursen Medicinsk mikrobiologi och patologi (termin 4/16 p) får de studerande grundläggande kunskaper om mikroorganismer och immunsystemet. Kursen behandlar hur kroppen kan vara i balans med mikroorganismerna, hur de förorsakar sjukdom, hur det im- munologiska systemet gör oss friska och sjukdomar som beror på immunsystemet, till exempel autoimmunitet och allergi. De om- råden som behandlas är bakteriologi, virologi, parasitologi och im- munologi. Doktorsskolan är en del av konceptet Professionell utveckling och ingår i undervisningen på termin 1–4. Kursen ska ge de studerande förståelse för betydelsen av att se människan bakom symto- met/sjukdomen, förstå begreppet patientcentrerat samtal och själv kunna genomföra ett sådant. Här ingår praktiska moment i form av sjukvårdsmetodik och dagar på klinik eller vårdcentral förutom teoretiska moment i form av föreläsningar och seminarier. I konceptet Professionell utveckling ingår även kursen Professio- nell utveckling och ledarskap (termin 1 och 10). Den syftar till att utveckla de blivande läkarnas förmåga att kommunicera, samverka och leda. Kursen har tre genomgående teman: gruppdynamik, kommunikation och konflikthantering. Medicinsk diagnostik (termin 5/10,8 p) förbereder för de kliniska kurserna genom att ge insikt i hur en god patient-läkarrelation skapas. Delvis försiggår utbildningen på ett sjukhus med integra- tion mellan teori och praktik, som bland annat omfattar videoin- spelningar med träningspatienter. I kursen ingår också kunskaper om att ta upp en fullständig anamnes och sammanfatta detta i en journal, liksom att veta vilka laboratorieundersökningar som kan vara nödvändiga och att kunna tolka resultatet av dem. I kursen Hud/Infektion/Rättsmedicin (termin 7/10 p), ingår undervisning bland annat om eksem, psoriasis, kontaktallergier samt benigna och maligna tumörer. Öron-, näs- och halssjukdomar (termin 9/3 p) ger kunskaper och insikter om vanliga sjukdomar inom näs- och halsområdet, inklude- rande bland annat tand- och käksjukdomar. Här ingår munhålans sjukdomar, inflammation i munslemhinnan och muntorrhet och i det odontologiska avsnittet att känna till käkfrakturer och käkleds- dysfunktioner, speciellt med hänsyn till tänder. Här ingår också symtom och diagnostik av vanliga tumörer i läppar, munhåla, tunga och tonsiller. De studerande får lära sig olika undersökningsmeto- der av patienter med öron-, näs- och halssjukdomar, liksom vilka sjukdomar som kan handläggas på primärvårdsnivå och vad som bör remitteras till en specialist. Allmänmedicin (termin 11/1,9 p) syftar till att ge de studerande en introduktion till den typ av sjukdomar och patienter som möter en allmänläkare. Här läggs stor vikt vid förmågan att förstå hur upplevelsen av symtom och sjukdom skiftar beroende på patientens livssituation, personliga relationer och sociala nätverk. I denna kurs knyter de studerande ihop sina teoretiska kunskaper med kliniskt praktiskt arbete genom praktik på en vårdcentral. Det ger dem en möjlighet att utveckla sin konsultationsförmåga och därmed sin förmåga att skapa en god patientrelation. Social-/Psykosocial-/Yrkes-/Miljömedicin (termin 11/4,6 p) om- fattar två kurser, Socialmedicin och Psykosocialmedicin och Yrkes- och Miljömedicin. I Socialmedicin och Psykosocialmedicin ska de studerande få för- ståelse för hur samhällsstrukturella förhållanden och människors samlevnad i grupper påverkar hälsa och sjukdom samt vilka sociala konsekvenser sjukdomar har. De studerande ska få en beredskap för att kunna identifiera, informera om och agera mot sociala, psykosociala och fysiologiska hälsorisker. Yrkes- och Miljömedicin ger de studerande kunskaper om fakto- rer i arbetslivet och den allmänna miljön liksom livsstilsfaktorer som kan påverka hälsotillståndet hos individer och grupper i be- folkningen.