sou · GRB390d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Genom att analysera fallen utifrån de analysdimensioner som här presenteras kan man successivt komma till insikt om såväl art som höjd på fallet. blir slutsatsen att den studerade (kandidaten) till innovativa processen inte utgörs av någon innovativ process alls. I andra fall kan konstateras dels att det är en innovativ process dels vilken karaktär och nivå den har. I tabell 1 finns ett försök att tillämpa vår modell på några av fallen vi tidigare berört. Det framgår snabbt att kategoriseringen av a eller b för var och en av dimensionerna är en intressant Utredningens teoretiska resultat och slutsatser Vi lämnar ett par rader öppna och föreslår läsaren att själv applicera modellen på några konkreta fall. De gråmarkerade fallen har alla ett a för dimensionerna 2, 3 och 4 och de definieras sålunda som innovativ process guld. kommun är ett exempel som blir en innovativ process brons. blev en innovativ process silver (eftersom de inte var först med festival av denna typ, vilket leder till ett b för originalitet). Observera än en gång att kunskapsgrundens sammansättning inte påverkar graden av innovationshöjd enligt denna modell. Alla synpunkter på modellen (och våra tolkningar nedan) mottages tacksamt. Modell för applicering av modellen. Hög (a) Låg (b) Hög (a) Låg (b) Hög (a) Låg (b) a,c (sedan b) a, b, c (balanced scorecard) a,b,c a,c (sedan b) a,c (sedan b) 8De är i skrivande stund precis på väg ut med prototyp, så man kan ifrågasätta om inte detta b snart bör bli ett a. 9Det sätt som agerade har vi inte hört någon annan gjort, därav ett a. 10Att skapa en djurpark är förstås inte originellt, eftersom många gjort det innan. Det originella är det sätt som gjordes med djur på stora ytor utan burar etc. 11I skrivande stund har Innovation Arena kommit igång. Utredningens teoretiska resultat och slutsatser Det är på sin plats att utifrån ovanstående analys definiera begreppet innovativa processer, dvs. en samlad definition som inkluderar både typen 1 och typen 2 som beskrevs inledningsvis: En innovativ process är en aktivitet som uppvisar originalitet, komplexitet och handling i sig själv eller i sitt resultat – och som bygger på en specifik kunskapsgrund. Observera att också innovativa processer alltid sker i en speciell kontext och påvekas av en rad omvärldsfaktorer. Vad kommer inte fram i modellen? Ett kriterium som vi inte beaktar i modellen är den betydelse den innovativa processen har för kunder, medborgare eller samhället. Att komma på en fläkt som inte brummar lika mycket är troligen inte lika betydelsefullt som att komma på ett sätt att bota en livshotande sjukdom. Dock anser vi att betydelseaspekten kan finnas inrymd i det vi kallar handlings- eller genomförandegrad. Därmed går vi emot en del av de definitioner som finns av begreppet innovation och som inkluderar krav på att fenomenet ska ha tagits emot av marknaden eller samhället. Dock hänger detta samman med att vi har processen i fokus snarare än det (eventuella) resultat som processen kan generera. En speciell problematik är förknippad med de fall där kunskap är en viktig del av resultatet. Frågan är om man bör betrakta kunskap som ett resultat i sig eller ett medel för att vidta handlingar. Svaret beror på vilken kontext man studerar. Inom flera forskningsfält är kunskapens värde förknippat med dess användbarhet medan det i andra forskningsfält är förknippat med kunskapen i sig själv. Det är svårt att sammanfatta alla de slutsatser och reflektioner som genererades i fallstudierna. Här kan bara beröras några. När det gäller drivkrafter för innovativa processer kan man fundera över om det är hungriga eller mätta vargar som jagar bäst, dvs. som har mest motivation att driva innovativa processer. Svaret är att frågan är felställd. En för hungrig varg, t.ex. en kommun som har kört ekonomin fullständigt i botten och som har dåliga förutsättningar för att resa sig, har små möjligheter att driva igång innovativa processer av betydande karaktär. Kommuner, landstingsenheter eller företag som har det för bra tenderar heller inte att åstadkomma några riktigt stora innovativa processer. Utredningens teoretiska resultat och slutsatser man troligen bör vara lagom hungrig. Vår tolkning är att mindre resurser kan ses som en möjlighet eftersom det skapar ett prestationsgap. Dock har vi tydligt sett att man måste tillsätta utvecklingsresurser även om ekonomin är dålig. Så var fallet när kommun, trots sin sargade ekonomi, investerade i kommunkonsulenten . Så var också fallet när sjukhusdirektör beslutade att investera i digital röntgen mitt i det ekonomiskt tunga läget. En annan slutsats från fallstudierna är att innovativa processer inte så sällan uppstår bland personalen eller medarbetarna, dvs. mitt inne i organisationerna. Så var fallet med t.ex. mentorsprojektet inom socialförvaltning (ett fall vi dock inte publicerade). Men vi ser också tydligt att innovativa processer sällan föds i ett vakum. Det är ofta någon form av extern inspirationsimpuls som hjälper i gång processen. De som kan stoltsera med att ha genomfört innovativa processer är i regel av sådan karaktär att de intresserar sig för nya impulser, och de utsätter sig medvetet för information och idéer. En slutsats handlar om förmågan eller viljan att ta risker. Inte så sällan kan de som drivit processen blicka tillbaka och konstatera att det var tur att de inte kände till alla problem när de satte igång. Om så hade varit fallet hade de aldrig drivit processen. går också processerna snett, och i vissa fall riktigt snett från de drivande innovatörernas synpunkt. Det gamla ordspråket Curiosity killed the cat torde här passa in bra. Jämför t.ex. de konflikter som uppstod i fallet . En av grundstenarna när det gäller uppkomsten av innovativa processer är att människor känner motivation. Det handlar i sin tur om att man känner olust inför ett befintligt sakläge jämfört med ett önskat. Tusentals och åter tusentals människor kan traggla sig upp från perrongerna på tågen genom trappor och dörrar som man inte sällan fastnar i med väskorna. Men ytterst få personer ser problemet och undrar varför man inte bygger tåggolven i samma nivå som perrongerna eller vice versa. Av den minoritet människor som ser problem i det alla andra tar för givet är det ännu färre som överväger att göra något åt problemet. Av dessa är det i sin tur bara en mikroprocent som går från idé till handling. Det visar sig att de som de facto gör detta sällan är vanliga människor. De har egenskaper som är lite speciella och precis som Schumpeter sa, skapar detta inte sällan konflikter i sociala system. Ett samhälle bör noga fundera på om man vill ha innovativa processer och om man i Utredningens teoretiska resultat och slutsatser så fall också accepterar sådana personer som har förmågan att realisera dem. När en innovativ process väl är genomförd är det ofta många som är villiga att förvalta resultatet. Hur ska man hantera de drivande eldsjälarna i sådana lägen? Vi har tydligt sett av fallen att innovativa processer handlar mycket om handling och då kraftfull sådan. Handlingarna handlar i sin tur inte sällan om att få till stånd finansieringslösningar av de visioner man vill genomföra. Här har pedagogisk förmåga liksom information om finansiärer stor betydelse. Inte minst har ledarskapsfrågorna en central plats. De kunskaper som behövs för att driva innovativa processer varierar. räcker det med en av de kategorier vi tidigare berört (techne, episteme eller fronesis). Av det följer att samverkan mellan olika sektorer i hela kunskapssamhället ofta är vägen till framgång. Det kräver i sin tur stor respekt för olika perspektiv och kunskapsgrunder. Också i detta sammanhang är ledarskapet av betydelse, eftersom det ofta är i organisatoriska ramar innovativa processer sker. Tid är en röd tråd. Tid är en bristvara och det krävs mycket tid för att generera innovativa processer. Problemet är att innovativa processer är av sådan natur att de sällan utgör en naturlig del av det man är satt att göra. Hur ska man kunna lägga tid på något nytt och osäkert när man har ett jobb att sköta? De som vill mer än att vandra vidare i rutinens spår tvingas därför att ta av sin fritid, vilket leder till att också den eventuella familjen till de drivande personerna får ta ett stort lass. I vissa fall – men procentuellt sett är det ytterst sällan – leder innovativa processer till stora resursöverskott. Då närmar man sig den brännheta frågan om hur man bör se på dessa resursöverskott. Har de som i grunden skapat dem också rätt till överskottet eller delar av det? Accepterar vi i så fall detta också känslomässigt? berättade en historia som är värd att återge i sammanhanget. Han åkte runt och höll föredrag för koncernledningar. , efter att han talat om betydelsen av belöningar till de som gjort extraordinära insatser, sade VD:n på företaget där han föreläste att han visst satsat på belöningar. Det visade sig att det var en liten grupp som hade åstadkommit den stora innovationen på detta företag, men VD:n hade som julklapp delat ut till alla medarbetare, dvs. även dem som såg på TV alla de kvällar då innovatörena hade slitit med sin process. Vilka signaler ger sådant? Vår bedömning är att såväl samhället som konkreta verksamheter måste bita i det sura Utredningens teoretiska resultat och slutsatser äpplet att acceptera att de som verkligen engagerat sig utöver det vanliga också bör få del av de extra frukterna som deras arbete genererade. Här bör dock sägas att det i vissa jobb ingår att just innovera, och om t.ex. lönen är hög för att driva innovativa processer, kan man kanske inte förvänta sig ytterligare belöningar när man gör sitt jobb. Detta gäller t.ex. personer anställda inom FoU. Vidare måste man komma ihåg att det kan vara många andra medarbetare som får dra ett lass när den som vill arbeta med en innovativ process gör det. Medan en går på en konferens och berikar sig får kollegorna ta över hennes eller hans lektioner. I sådana fall måste man väga in allas insatser och här har innovatörer ibland problem att se klart. Diskussionen om innovatörer visavi nejsägare behöver problematiseras. Vi har sett att kritik ofta är en viktig del av innovativa processer. Ett innovativt ledarskap bör snabbt välkomna innovativa initiativ. Lika viktigt är det att ledaren ser till att det skapas goda stämningar där också konstruktiv kritik kan få ges. Utifrån dessa slutsatser har vi tagit oss friheten att skissera på en normativ modell för att hantera innovativa processer. Den är synnerligen förenklad och gäller endast i de fall då den innovaitva processen uppstår och drivs i en organisation, dvs. den gäller inte för de många sammanhang när processen drivs av flera olika organisationer. Vidare har vi intagit ett ledarskapsperspektiv, och modellen är tänkt i de fall där idén om en innovativ process kommer från någon av personalen. Modellen kan betraktas genom en krukväxtmetafor (se bild). Första steget i modellen är att säkerställa den mylla i vilken man hoppas att goda idéer ska gro. Det handlar om att underlätta aktiv idésökning, stimulera fram probleminsikter, säkerställa flöden av externa impulser samt slå vakt om motivationsfaktorer, kunskap och kreativitet. Det också om att säkerställa en värderingsmässigt god miljö. Själva samhällsmyllan kanske inte ledaren ensam rår på, men inom organisationen kan man göra mycket. Vi förutsätter att myllan alltså har genererat en idé (1). Nästa steg är att idégivaren formulerar idén och aktivt marknadsför idén i form av ett förslag (2). är det viktigt att ledaren snabbt ger positiv feedback på att initiativ togs (3). Lika viktigt är inbjudan till konstruktiv kritik i god anda (4). Därefter kan man utifrån kritiken och lovorden göra en mer noggrann analys av idén och dess förutsättningar inklusive infosökning (5). Utredningens teoretiska resultat och slutsatser Det leder fram till ett modifierat förslag (6). Detta ska i sin tur vara föremål för ett beslut (7). Om det faller ut i ett fortsätt bör ledaren se till att också resurser avsätts för att stödja fortsatt utvecklingsarbete (8). När det är skett har ledaren ett ansvar för fortsatt mentalt stöd och det gäller även kollegorna, dvs. hela personalen bör backa upp dem som driver processerna (9). När så den innovativa processen blommar ut i ett konkret värde handlar det om att fundera kring belöningar liksom att vinna erfarenheter från den drivna processen (10). Vi inser alla att en så här linjär process sällan sker. Vad vi ville visa med modellen var ett par viktiga punkter. För det första måste man backa upp initiativ till innovativa processer om man vill ha en innovativ verksamhet. För det andra måste man kunna konsten att stimulera kritik utan att det blir destruktivt. Här har nog den akademiska världens seminariekultur mycket att lära många. Vi ville också visa betydelsen av noga undersöka idéns förutsättningar samt att tillföra utvecklingsresurser så fort man beslutat att fortsätta. Belöningsmomentet var också en del av det centrala i denna förenklade modell. Blomman – en normativ modell för hantering av vissa innovativa processer. Det finns som sagt många fler reflektioner och tankeställare från fallstudierna, men utrymmet här medger inte mer diskussion. Vi lämnar en del av reflektionerna i samband med att vi presenterar utredningens förslag (vilket görs utförligt i den inledande sammanfattande analysen som ligger först i betänkandet). Utredningens teoretiska resultat och slutsatser Breddstudien vars resultat presenterades i kapitel 5 gav upphov till en rad spännande frågeställningar. Vad är vårt allmänna intryck av den studien? Det pågår ett engagerat förändringsarbete i många kommuner och landsting. Att verka i en innovativ miljö är också påfallande attraktivt för de grupper vi studerat. av de tillfrågade kommunala företrädarna har denna inställning. Däremot är det en minoritet som är beredda att beteckna den egna verksamheten som mycket förnyelseinriktad. De innovativa processerna startar i hög grad internt i kommunerna (2/3 av fallen) och i väsentlig grad så också i landstingen (1/2 av fallen). De villkor som gäller för innovativa processer internt i kommuner och landsting blir därmed också avgörande för framtiden. Ledarskapet är viktigt i sammanhanget – särskilt verksamhetscheferna. I kommunerna spelar de politiska ledarna en större roll för innovativa processer än de förefaller kunna göra i landstingen. förefaller samspelet mellan högskolan och kommunerna och landstingen lämna mycket i övrigt att önska. Det finns en påtaglig optimism hos personalen i kommuner och landsting om att innovativa processer kan förbättra verksamheten i hög grad eller mycket hög grad utan ytterligare tillförsel av personal och pengar. Ungefär varannan tillfrågad företrädare hade denna uppfattning. kan konstateras att kommunernas omvärldsbevakning och aktiva bench-marking har stora brister. När det gäller kommunernas och landstingens roll i tillväxtfrågor är bilden splittrad. Å ena sidan möter man tillväxtföretag för vilka de centrala utvecklingsfrågorna med anknytning till den nära miljön främst handlar om skatter och avgifter. Möjligen kan kompetensförsörjningen också tänkas ha en sådan aspekt. Å andra sidan finns det näringspolitiskt aktiva kommuner som fokuserar entreprenörskap och nyföretagande. Med tanke på den relativt fylliga Sammanfattande analys och förslag som finns inledningsvis har vi valt att här endast i korthet återge förslagen. Utredningen processer ger fem förslag. Fyra av dessa syftar till att på olika sätt stärka verksamheter inom kommuner och landsting. Det femte förslaget handlar om att stärka tillväxten, vilket leder till mer resurser för att bl.a. finansiera kommunala och landstingskommunala välfärdstjänster. Förslagen har synergier med varandra och bör betraktas som en helhet. Se även figur 1 (sist i detta avsnitt). Ett sätt att stimulera till mer innovativa och bättre fungerande kommun- och landstingsverksamheter är att vidta åtgärder som frigör den innovativa energin hos de närmare en miljon med- arbetare som arbetar i t.ex. skolor, äldreomsorg och vård. Vi tror att en effektiv väg för att uppnå det är att stimulera till innovativt ledarskap i kommuner och landsting. Vårt första förslag är att inrätta medborgarvärdesprogram inriktat mot skola, vård, omsorg och infrastuktur. Det handlar om att erbjuda möjlighet till betydande statlig finansiering om kommuner eller landsting kan visa upp intressanta förslag på innovativa utvecklingssatsningar jämte att de kan finansiera dessa proaktiva satsningar till hälften. Detta kommer att innebära incitament till att tänka till och prata sig samman i kommuner, landsting och regioner. Det kommer också att sätta press på statliga myndigheter att stödja lokala och regionala förnyelseinitiativ. Ett annat sätt att stimulera till mer innovativa och bättre fungerande kommun- och landstingsverksamheter är att vidta åtgärder som bidrar till att kommuner och landsting i högre grad tillämpar de allra bästa arbetssätten. Det förutsätter insatser för att stimulera lärandet, och då främst i bemärkelsen att lära av vad andra i (och andra länder) gjort för att hantera liknande problem. Vårt andra förslag är att etablera en ny övergripande och högkvalitativ erfarenhetsbank som inkluderar praktikfall, länkar till forsknings- projekt samt länkar till utvalda och kvalificerade informationskällor. En förebild kan vara som drivs av . Våra övriga förslag skapar behov och efterfrågan på denna erfarenhetsbank. Ett annat sätt att stimulera till mer innovativa och bättre fungerande kommun- och landstingsverksamheter är att vidta åtgärder för att öka den nationella kunskapen om innovativa processer och då speciellt i kommun- och landstingskontext. En väg för att göra det är att verka för bättre forskning, stärkt utbildning (inte minst uppdragsutbildning) samt stärkta möjlig- heter till uppdragstjänster. Vårt tredje förslag handlar om att etablera dels nya kompetenscentra i regionerna, dels två nya grundforsknings- centra inriktade mot innovativa processer med forskarskolor och kommundoktorander. Det först-nämnda kan betraktas som ett komplement till de teknikparker som finns på många håll, men som främst har företag och teknik i fokus. Kommun- och landstingsverksamheter kan också stimuleras genom ökad samverkan med forskningen inom högskolor och universitet. Vi har inriktat oss på att förbättra forskarnas incita- ment för att intressera sig för frågor av kommun- eller landstings- karaktär. Utredningens fjärde förslag är den tredje meritportföljen för att uppvärdera samverkan som meriterande faktor inom högskole- världen. Detta förslag kommer också att bidra till ökad samverkan med exempelvis företag, patientorganisationer och statliga organ. Det femte förslaget är inriktat mot att skapa nya resurser, som till en del kan användas för att utveckla och finansiera kommunala och landstingskommunala välfärdstjänster. Det handlar om fungerande åtgärder för att i konkret mening öka näringslivs- tillväxten i kommuner och regioner. Förslaget ska utgöra ett viktigt komplement till annat som görs för att stimulera tillväxten. Konceptet vi föreslår är att på ett sinnrikt sätt rekrytera handplock- ade företag från andra länder som tillhör framtidsbranscher och som ligger i linje med målen i den svenska innovationspolitiken. Det konkreta förslaget är att inrätta , och kärnan i detta är ambitionsnivå, strategiskt fokus, genomtänkt bemanning och sättet att arbeta. Med tanke på det stora engagemang som visats kring utredningen och dess tema, tror vi det finns en värdefull grund att stå på om vill gå i spetsen för kunskapsbyggnad kring innovativa processer. Det gör i sin tur att kan spela en viktig roll för EU:s mål att bli the most competetive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion. Utredningens förslag i ett medel-mål-slutmålperspektiv. Innovativ verksamhet inom kommuner Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppdrag att -kartlägga omfattningen av och ändamålet med de insatser kommuner och landsting gör för att med hjälp av forskning och utveckling (FoU) och andra innovativa verksamheter förnya och förbättra den egna verksamheten, -föreslå hur kommuner och landsting systematiskt kan utveckla utnyttjandet av FoU och annan kunskap för att förnya och förbättra sin verksamhet, -överväga hur FoU inom kommuner och landsting kan utvecklas i samverkan med statliga organ, samt -överväga hur kommuners och landstings roller i utvecklingen av lokala och regionala innovationssystem kan stärkas. Regeringens mål med forskningspolitiken är att skall vara en ledande forskningsnation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Forskningen lägger grunden för kunskapsutvecklingen i samhället och bidrar med nya rön inom olika samhällsområden. Kommuner och landsting har genomgått stora förändringar i form av t.ex. ökad decentralisering, konkurrens– utsättning av verksamheter, internationalisering och besparingar till följd av den ekonomiska nedgången. Kommunerna har dessutom åtagit sig nya arbetsuppgifter t.ex. i anslutning till den utbyggnad av IT-infrastruktur som sker enligt intentionerna i propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86). har näringslivet i flera regioner gått igenom strukturförändringar. Dessa förändringar har krävt en anpassning i kommunerna, särskilt vad gäller hälso- och sjukvård, , utbildning, infrastruktur och annan service. Behovet av ny och förbättrad kunskap och kompetens på lokal och regional nivå har varit ett av skälen för staten att inrätta nya högskolor på flera orter. Flera kommuner och landsting satsar också betydande belopp på att stödja verksamheter i högskolan som satsningar görs på FoU i de egna organisationerna. Dessa FoU-satsningar bidrar bl.a. till att formulera viktiga problemställningar inom vilka samarbeten kan utvecklas, inte sällan inom ramen för regionala tillväxtavtal, de lokala utvecklingsavtalen i storstadsregionerna och med stöd från bl.a. . I allt högre grad har medvetenheten om vikten av hög kvalitet såväl inom egen FoU-verksamhet som i den verksamhet som beställs från andra FoU-aktörer kommit att prägla utvecklingen inom området. och överlämnade inför den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) en gemensam forskningsstrategi till regeringen. Enligt förbunden finns det behov av bättre stöd till kommuner och landsting för att samspelet mellan forskning och dess tillämpningar skall fungera effektivt. De menar också att FoU inom kommuner och landsting är mer omfattande än vad den offentliga statistiken visar. Det finns nu en ökad insikt i kommuner och landsting om forskningens värde i utvecklingsarbetet inom den egna verksamheten och i utvecklandet av lokala och regionala innovationssystem. Det är viktigt att denna utveckling uppmärksammas och synliggörs som en del i nationell FoU och i det nationella innovationssystemet. Som ett led i arbetet med att utveckla uppföljningen av kommuner och landsting startades ett projekt att ta fram ett förslag till en databas med uppgifter om kommunernas verksamhet, dess kostnader och effekter. presenterades betänkandet (SOU 2001:75), som handlade om hur man med nyckeltal bättre kan analysera och jämföra verksamhet. finns en prototyp till databasen tillgänglig på internet och arbetet med att tillskapa en permanent databas fortsätter. Utredningar och aktörer inom området Det har gjorts flera studier på området tidigare. Landstings– förbundet har exempelvis studerat landstingens satsningar på särskilda FoU-enheter. I rapporten Det dolda som publicerats av forskningsråd redovisas bl.a. en inventering av den FoU som utförs utanför högskolan på regional och lokal nivå och som i huvudsak finansieras med offentliga medel.