sou · GRB3118d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Därefter bör bedöma den fortsatta inriktningen av bidraget. Mitt förslag: Samlingslokalsföreningarnas centrala organisa- tioner bör ges ett rimligt stöd till sin informations- och utred- ningsverksamhet. Jag föreslår en ökning med till av det särskilda bidrag som anvisas till de tre riksorganisationerna Bygdegårdarnas Riksför- bund, Folkets Hus & Parker samt Våra Gårdar. Bidraget skall användas dels för respektive organisations allmänna informa- tions- rådgivnings- och utvecklingsarbete, dels för respektive organisations arbete i anslutning till ansökningar om statligt stöd. Bidraget bör fördelas av . har samlingslokalföreningarnas riksorga- nisationer fått ett statligt stöd för att täcka en del av det arbete man utför. 1973 utökades stödet och fick sin nuvarande form. Stödet har uppgått till . har bidraget fördelats av efter ansökan från Sam- . Jag anser att samlingslokalorganisationerna bör ges ett rimligt stöd till sin informations och utredningsverksamhet och föreslår därför en ökning med av det särskilda bidrag som anvisas till de tre riksorganisationerna. Syftet med stödet skall vara att ersätta organisationerna för deras arbete i anslutning till projektansökningar, men även för deras medverkan i arbetet med verkamhetsutveckling. Jag föreslår att bidraget fördelas av och att stödet för- delas till riksorganisationerna enligt följande principer: bör fördelas lika mellan de tre organisa- tionerna av det återstående anslaget, eller , bör fördelas utifrån respektive organisations andel av det totala antalet föreningar som är medlemmar i en riksorganisation av det återstående anslaget, eller , bör fördelas utifrån respektive organisations andel av den totala intäkten från medlemsavgifter. Förutsättningarna för fördelningen kan dock komma att förändras över tiden. Regeringen kan därför, efter framställan från SamSam, behöva förändra beslut om fördelningen. Hanteringen av det statliga stödet Mitt förslag: samlingslokalsdelegation bör även fort- sättningsvis fatta beslut i fråga om bidrag till allmänna samlingslokaler. Jag föreslår också att en företrädare för bör ingå i delegationen. Enligt den nuvarande förordningen skall ansökan om bidrag ges in till . Det har inte framkommit något som talar för att någon annan myndighet skulle vara lämpligare för ändamålet. Med tanke på att handikappanpassning är en viktig del av det statliga stödet talar det ytterligare för att ansvaret för dessa frågor bör handhas av , som har ett samlat ansvar, sektorsansvar, för handikappfrågor med anknytning till verkets verksamhets- område. Vid finns en samlingslokaldelegation Delegationen består av en ordförande och högst sju andra ledamöter som utses av regeringenför en bestämd tid. Jag föreslår att en företrädare för bör ingå i styrelsen. Mitt förslag: Kravet på medfinansiering bör finnas kvar. Kommunen skall lämna ekonomiskt bidrag, eller på annat sätt garantera, av det bidragsunderlag som berättigar till det statliga bidraget. För att få bidrag till köp, ny eller ombyggnad och standardhöjande reparationer krävs det enligt den nuvarande förordningen att kommunen lämnar bidrag med av det bidrags- underlag som berättigar det statliga bidraget. Jag har tidigare föreslagit att varje kommun, frivilligt och i samverkan med föreningslivet bör göra en inventering av befintliga och tänkbara mötesplatser inom kommunen. En sådan inventering bör kunna visa på behovet av allmänna samlingslokaler i kom- munen, om det saknas lokaler eller om det finns ett överskott av lokaler inom ett område. Inventeringen bör också visa om det finns möjligheter att söka lösningar byggda på flexibilitet och samverkan, att göra smärre och enklare ombyggnader och i enstaka fall att skapa nya lokaler genom om eller nybyggnad. Jag bedömer att det är viktigt att kommunen är med och prövar behovet av samlingslokaler i kommunen. Det är på den kommunala nivån som man kan bygga upp en struktur som passar lokala för- hållanden och göra de nödvändiga prioriteringarna. Jag förutsätter att kommunen efter en sådan prövning också är beredd att ge bidrag till samlingslokalens framtida drift och att det därmed finns goda ekonomiska förutsättningar att driva och förvalta lokalen. Jag föreslår att kravet på medfinansiering bör finnas kvar och att den nuvarande nivån på är lämplig. Jag bedömer att i de fall när en kommun i dagens kärva kommunal- ekonomiska läge beslutar att bidra till en medfinansiering finns det ett varaktigt behov av lokalen på orten och att detta behov är ordentligt prövat. Jag föreslår dock att formen för det kommunala bidraget kan göras mer flexibel. Huvudregeln är att det skall lämnas som ekonomiskt bidrag. Men kommunen kan också bidra på annat sätt. Det finns exempel på att det kommunala bidraget har räknats om i arbetstid och att kommunen har bidragit med arbetskraft .Jag anser att om kommunen, tillsammans med andra myndigheter eller liknande, garanterar av bidragsunderlaget, bör det anses som likvärdigt med medfinansiering. Vem skall kunna få bidrag Mitt förslag: Det statliga stödet till byggnadstekniska åtgärder och handikappanpassning bör även fortsättningsvis lämnas till sådana aktiebolag, stiftelser eller föreningar som arbetar utan vinstsyfte och är fristående från en kommun eller kommunala företag. Enligt den nuvarande förordningen får bidrag till byggnadstekniska åtgärder och handikappanpassning lämnas till sådana aktiebolag, stiftelser eller föreningar som arbetar utan vinstsyfte och är fristå- ende från en kommun eller kommunala företag. Jag föreslår inte några förändringar i det avseendet Jag anser att det finns ett stort behov av samlingslokaler i stor- städerna. Detta är en utmaning inte bara för de allmänna samlings- lokalernas riksorganisationer. För att nya föreningsdrivna samlingslokaler skall kunna utvecklas krävs det också ett mobili- seringsarbete. De ideella krafter som finns bland människor i dessa områden måste kunna kanaliseras in i ett samarbete mellan etable- rade folkrörelser, studieförbund och även med kommunala förvalt- ningar. Mitt förslag: För köp, nybyggnation och tillbyggnad skall den tidigare regeln om begränsning till fortfarande gälla. För ändring av byggnad (ombyggnad) samt standardhöjande åtgärder föreslår jag dock ingen begränsning av bidragsunder- laget för det statliga stödet. Enligt den nuvarande föreordningen är det samlingslokalens yta, efter det att byggnadsprojektet har genomförts, som är utgångs- punkten för beräkningen av bidragsunderlaget. Samlingslokalytan är den sammanlagda lokalytan för alla utrymmen som används för samlingslokalverksamheten. infördes en regel om en gräns för att det statliga stödet på skulle utgå. Om ytan över- steg reducerades bidraget. Skälet till denna regel var att man ville satsa på mindre lokaler, bland annat i förorterna. Jag bedömer att regeln inte är ändamålsenlig och har utgjort ett hinder för en önskvärd utveckling. Ombyggnad och renovering av redan byggda större föreningsdrivna lokaler har missgynnats, vilket inte har gynnat utveckling och en nödvändig anpassning i landets större tätorter. Jag föreslår därför att för ändring av byggnad (ombyggnad) samt standardhöjande åtgärder skall ingen begränsning av bidragsunder- laget göras för det statliga stödet. För köp, nybyggnation och till- byggnad skall den tidigare regeln om begränsning till fortfarande gälla. Kravet på att det till ansökan skall fogas en långtidsbudget bör utgå. samlingslokaldelegation skall kunna ställa villkor för besluten. Delegationen skall också kunna besluta om ny fördelning av de bidragsmedel som återkallats, om sökanden inte har uppfyllt förutsättningarna i beslutet. Kravet på att lokalen inte utan medgivande av får upphöra att vara allmän samlingslokal innan förflutit från den dag då ansökan om bidrag gavs in till verket, bör sänkas till . Kravet på den upplåtelsetid, som anges i nyttjanderättsavtal och som ger sökanden fri dispositionsrätt under , bör sänkas till . Enligt den nuvarande förordningen skall den sökande till ansökan foga en plan för lokalernas användning samt en långtidsbudget. Enligt uppgift ifrågasätter många sökande om en långtidsbudget verkligen är nödvändig, framför allt i mindre projekt där åtgärden i sig inte bedöms ha någon påverkan på budgeten framöver. Jag föreslår därför att kravet på en långtidsbudget bör utgå. Jag bedömer att om kommunen har tillstyrkt ansökan och är beredd att ge bidrag till samlingslokalens framtida drift, bör det därmed finnas goda ekonomiska förutsättningar att på driva och förvalta lokalen. Jag föreslår att samlingslokaldelegation skall kunna ställa villkor i besluten. Det kan bl.a. underlätta samfinansiering med EU-bidrag och möjlighet att återkalla bidragsmedel som inte utnyttjas. Det senare innebär att medel som inte har utbetalats och som har återkallats skall kunna fördelas på nytt vid ett senare beslutstillfälle. Jag föreslår att kravet på att lokalen inte utan medgivande av får upphöra att vara allmän samlingslokal innan har förflutit från den dag då ansökan om bidrag gavs in till verket, bör sänkas till . Min uppfattning är att i dagens läge förefaller vara alltför . Förhållanden och förutsättningar i samhället förändras snabbt. Jag föreslår slutligen att kravet på den upplåtelsetid, som anges i nyttjanderättsavtal och som ger sökanden fri dispositionsrätt under , bör sänkas till . Exempelvis hyr de flesta samlingslokalföreningar i sina lokaler, företrädesvis av något av de kommunala bostadsbolagen. Avtalen löper som regel . ändringar i förordning (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler 1 § Med allmän samlingslokal avses i denna förordning en lo- kal som på en ort hålls öppen och tillgänglig för förenings- livets möten, studieverksamhet, kulturell verksamhet, förströel- se, fritidssysselsättning eller nå- gon annan liknande verksamhet. 1 § Med allmän samlingslokal avses i denna förordning en lo- kal som på en ort behövs för det offentliga livet och de kulturella strävandena inom orten och som hålls öppen och tillgänglig för föreningslivets möten, studie- verksamhet, kulturell verksam- het, förströelse, fritidssyssel- sättning eller någon annan lik- nande verksamhet. 2 § Statligt bidrag till en all- män samlingslokal får lämnas för 1.köp eller nybyggnad, 2.ombyggnad och standard- höjande reparationer som inte är av ringa omfattning, eller 3.handikappanpassning som utförs utan samband med 1 eller 2. 2 § Statligt bidrag till en all- män samlingslokal får lämnas som 3 § Med investeringsbidrag avses i denna förordning bidrag för 1.köp, ny- och tillbyggnad, 2.ombyggnad och standard- höjande reparationer som inte är av ringa omfattning, För bidrag för en åtgärd en- ligt första stycket 1 och 2 krävs att kommunen lämnar bidrag med av det bidragsunderlag som berättigar till det statliga bidraget. 3 § För att få bidrag krävs det vidare att 1.det finns ett varaktigt be- hov av lokalen på orten, 2.lokalen kommer att fylla skäliga krav på god standard, 3.lokalen kommer att hållas tillgänglig för varje organisation eller grupp med organiserad verksamhet som är verksam inom orten och att detta sker opartiskt, i skälig omfattning och på skäliga villkor, 4.lokalen har eller förväntas För bidrag för en åtgärd en- ligt första stycket 1 och 2 krävs att kommunen lämnar ekono- miskt bidrag, eller på annat sätt garanterar, av det bidragsunderlag som berät- tigar till det statliga bidraget 4 § För att få investeringsbi- drag krävs att 1.det finns ett varaktigt be- hov av lokalen på orten, 2.lokalen kommer att fylla skäliga krav på god standard, 3.lokalen kommer att hållas tillgänglig för varje organisation eller grupp med organiserad verksamhet som är verksam inom orten och att detta sker opartiskt, i skälig omfattning och på skäliga villkor, 4.lokalen har eller förväntas få en allsidig användning, och att 5. det finns goda ekonomiska förutsättningar att driva och förvalta lokalen 4 § Bidrag för ett köp som är fullbordat när en ansökan om bidrag prövas lämnas endast om sökanden haft synnerliga skäl för att genomföra köpet före bidragsbeslutet. På samma sätt lämnas bidrag för en ny- eller ombyggnad som har påbörjats när en ansökan om bidrag prö- vas endast om sökanden haft synnerliga skäl för att påbörja arbetena före bidragsbeslutet. få en allsidig användning, och att 5. det finns goda ekonomiska förutsättningar att driva och förvalta lokalen 5 § Bidrag för ett köp enligt 3 § 1, som är fullbordat när en ansökan om bidrag prövas, läm- nas endast om sökanden haft synnerliga skäl för att genom- föra köpet före bidragsbeslutet. På samma sätt lämnas bidrag för en ny-, till- eller ombyggnad som har påbörjats när en an- sökan om bidrag prövas endast om sökanden haft synnerliga skäl för att påbörja arbetena före bidragsbeslutet. 6 § För att få verksamhetsut- vecklingsbidrag krävs att bidraget används för att anpassa eller sti- mulera verksamhet i sådan sam- lingslokal som avses i 1 § för ungdomsgrupper inom kultur- och fritidsområdet eller för verk- samhetsutveckling för nya kultur- och mötesformer. Vem kan få bidrag? 5 § Bidrag lämnas till sådana aktiebolag, stiftelser eller före- ningar som arbetar utan vinst- syfte och är fristående från en kommun eller kommunala före- tag. 7 § Investeringsbidrag får läm- nas till sådana aktiebolag, stiftel- ser eller föreningar som arbetar utan vinstsyfte och är fristående från en kommun eller kom- munala företag. 8 § Verksamhetsutvecklingsbi- drag får lämnas till samlings- lokalhållande förening eller till riksorganisation vars medlemmar består av sådana föreningar. 6 § Bidrag beräknas på grund- val av ett bidragsunderlag som dana åtgärder som avses i 3 § 1 motsvarar kostnaden för en åt- beräknas på grundval av ett bi- gärd enligt 2 § 1 och 2 av den kostnaden för en åtgärd av den högst 1 000 kvadrat- meter och som är skälig med upp till högst 1000 kvadrat- hänsyn till projektets art och meter och som är skälig med hänsyn till projektets art och För sådana åtgärder som avses i 3 § 2 som är skälig med hänsyn till projektets art och omfattning. även räknas in kostnader för även räknas in kostnader för 1. utrymmen för ungdoms- 1. utrymmen för ungdoms- verksamhet om de inryms i verksamhet om de inryms i 2. utrymmen för den all- 2. utrymmen för den all- männa samlingslokalens skötsel, männa samlingslokalens skötsel, som uppgår till högst en procent som uppgår till högst en procent Om det finns särskilda skäl av inventarier som sammanlagt av inventarier som sammanlagt uppgår till högst av uppgår till högst av 7 § Bidrag får lämnas med ett 10 § Investeringsbidrag för så- belopp som uppgår till högst dana åtgärder som avses i 3 § 1 och 2 får lämnas med ett belopp handikappanpassning av en all- ning är att en sådan anpassning ning är att en sådan anpassning inte ingår i någon annan åtgärd inte ingår i någon annan åtgärd som det lämnas bidrag för enligt som det lämnas bidrag för enligt utveckling får lämnas till hela 9 § Ansökan om bidrag ges in investeringsbidrag enligt 3 § ges en ansökan som rör faktiska gifter i en ansökan som rör fak- lämna på heder och samvete. tiska förhållanden skall sökan- ansökan skall fogas en plan för den lämna på heder och sam- Till ansökan skall fogas en plan för lokalernas användning. Bidrag lämnas i mån av till- gång på medel. ha inkommit till verket före den budgetår före ut- gången av maj året efter det att ansökningarna kommit in till verket. 10 § Om en ansökan avser bi- drag till ett byggnadsprojekt, skall den sökande förbinda sig att 1.utföra projektet inom den tid som bestämmer, 2.iaktta de bestämmelser om projektets utförande i övrigt som verket meddelar, 3.lämna verket en fullständig redovisning av kostnaderna för projektet, samt 4.hålla byggnaden tillgänglig för sådan besiktning som avses i 11 §. 11 § När ett byggnadsprojekt har färdigställts skall byggnaden och skall prövas före utgången av maj månad följande år. 14 § Ansökan om verksam- hetsutvecklingsbidrag enligt 6 § ges in till . Sådana upp- gifter i en ansökan som rör fak- tiska förhållanden skall sökanden lämna på heder och samvete. Bi- drag lämnas i mån av tillgång på medel. Ansökan skall ha kommit in före och skall prövas före ut- gången av december månad . 15 § får bestämma villkor för investeringsbidraget och verksamhetsutvecklingsbi- draget. 16 § Om en ansökan avser bi- drag till ett byggnadsprojekt, skall den sökande förbinda sig att 1.utföra projektet inom den tid som bestämmer, 2.iaktta de bestämmelser om projektets utförande i övrigt som verket meddelar, 3.lämna verket en fullständig redovisning av kostnaderna för projektet, samt 4.hålla byggnaden tillgänglig för sådan besiktning som avses i 17 §. 17 § När ett byggnadsprojekt har färdigställts skall byggnaden Besiktning sker på den sökandes bekostnad genom en besiktningsman som Bo- verket anvisar. Besiktning sker på den sökandes bekostnad genom en besiktningsman som anvisar. 12 § får återkalla ett bidragsbeslut, om de förutsätt- ningar som låg till grund för beslutet inte längre finns och bidraget inte har betalats ut. 13 § Om bidraget har betalats ut, får besluta om återbetalning av bidraget helt eller delvis endast om 1.mottagaren genom oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidrag felaktigt har lämnats eller läm- nats med för högt belopp, 2.bidraget i annat fall fel- aktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp och mot- tagaren skäligen borde ha insett detta, eller 3.lokalen utan medgivande av upphör att vara allmän samlingslokal innan för- flutit från den dag då ansökan om bidrag gavs in till verket. 18 § Den som har mottagit verksamhetsutvecklingsbidrag skall lämna en slutredovisning av projektet till på sätt som föreskriver. 19 § får återkalla ett bidragsbeslut, om de förutsätt- ningar som låg till grund för beslutet inte längre finns och bidraget inte har betalats ut. 20 § Om investeringsbidrag eller verksamhetsutvecklings- bidrag har betalats ut, får besluta om återbetal- ning av bidraget helt eller delvis endast om 1.mottagaren genom oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidrag felaktigt har lämnats eller läm- nats med för högt belopp, 2.bidraget i annat fall fel- aktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp och mot- tagaren skäligen borde ha insett detta, eller 3.lokalen utan medgivande av upphör att vara allmän samlingslokal innan för- flutit från den dag då ansökan om bidrag gavs in till verket. 4.villkoren för bidrag inte har 14 § får meddela föreskrifter för verkställigheten av denna förordning. 21 § får meddela föreskrifter för verkställigheten av denna förordning. 15 § beslut om återbetalning av bidrag får över- klagas hos regeringen. I övrigt får verkets beslut enligt denna förordning inte överklagas. 22 § beslut om återbetalning av bidrag får över- klagas hos regeringen. I övrigt får verkets beslut enligt denna förordning inte överklagas. 1.1En långsiktig strategi för att värna och fördjupa demokratin 1.1.1Medborgarsammanslutningarnas roll i demokratin lade genom beslut om propositionen Demo- krati för det nya seklet (prop. 2001/02:80) fast en långsiktig strategi för att värna och fördjupa demokratin. Därmed följde riks- dagen också förslag om ett långsiktigt arbete för att stärka demokratin. Enligt propositionen bör det i en sammanhållen och långsiktig strategi ingå åtgärder för att värna den representativa demokratins traditionella kanaler för inflytande. Reformarbetet skall ta sikte på ett medborgardeltagande också mellan valen. Arbetet skall inriktas mot att värdet av samtal och diskussion i en demokrati lyfts fram. Enligt propositionen skall möjligheterna för medborgarnas del- tagande i rollen som aktiva i föreningar eller andra sammanslut- ningar förbättras. Särskilda insatser skall göras för att involvera nya typer av sammanslutningar, samt sådana som företräder grupper som är mindre delaktiga i samhället. Propositionen betonar att medborgarsammanslutningar, såsom folkrörelser och föreningar, har en viktig roll när det gäller att utveckla, fördjupa och bredda demokratin. Medborgarsammanslutningar kan vara en mobiliserande kraft i samhället. Sammanslutningar, som kanaliserar särskilda intressen, kan fungera som en motvikt till offentlig maktutövning. Genom medborgarsammanslutningarna har medborgaren ytter- ligare möjlighet att göra sin röst hörd. Om sammanslutningarna ges bättre möjligheter att delta i den politiska processen kan de också ge makt åt under- representerade grupper i samhället, vilket kan bidra till att bekämpa utanförskap. Enligt propositionen besitter medborgarsammanslutningar erfarenheter och kompetens som är ovärderliga för den representa- tiva demokratin. Därför är en bred dialog och samverkan med sådana sammanslutningar av stor betydelse. Små, nya och okonventionella, ibland löst organiserade, sammanslutningar måste beredas tillfälle att delta. Sammanslutningarna kan ge komplet- terande information om nya behov i samhället och hur dessa kan tillgodoses. Användande av deras kompetens kan stimulera fler människor till deltagande. Propositionen betonar också att ett inte oviktigt resultat av föreningslivet är att människor, som medlemmar i föreningar eller andra sammanslutningar, lär sig samarbeta och utveckla ett ömse- sidigt förtroende för varandra. Medlemmarnas åsikter vägs samman till gemensamma idéer och strävanden och beslut fattas för vilka deltagarna tvingas ta ett gemensamt ansvar. Dessa är viktiga kunskaper och egenskaper i en demokrati. Enligt propositionen kan fler vägar till inflytande öka engage- manget i frågor på olika samhällsnivåer, diskussionerna kan bli fler och nya idéer som annars inte hade fångats upp kan tas till vara. När deltagandet upplevs som meningsfullt kan det förhoppningsvis i sin tur också locka fler att engagera sig. 1.1.2En infrastruktur för ett demokratiskt samhälle Enligt propositionen bör formerna för det stöd som stat, kom- muner och landsting ger för att underlätta för det lokala förenings- livet kontinuerligt ses över för att finna de bästa formerna. En sådan översyn bör ske i samråd med berörda folkrörelser. Regeringen genomförde –2002 ett långsiktigt utveck- lingsarbete för den svenska demokratin, Tid för demokrati. Inom ramen för detta arbete lämnades bl.a. bidrag för demokratiut- vecklingsprojekt med syfte att stimulera ett ökat engagemang och deltagande i de demokratiska processerna i stort och i val på alla nivåer. En utvärdering av projekten visar bl.a. på ett ökat engage- mang för utvecklingen av den lokala demokratin. I regeringens arbete för att öka medborgarnas deltagande i den demokratiska processen föreslår regeringen därför i budget- propositionen att bör avsättas för en ny demokratisatsning. I den ingår bl.a. insatser för att öka valdel- tagandet i valet till 2004. Samverkansprojekt mellan olika myndigheter och organisationer kommer att genom- föras för att bl.a. stimulera till ett ökat valdeltagande bland grupper som i tidigare val haft ett lägre deltagande. I demokratipropositionen betonas att en förutsättning för att den lokala demokratin skall kunna utvecklas och stärkas är att det finns en stark infrastruktur för ett demokratiskt samhälle. En bety- delsefull beståndsdel i en sådan infrastruktur är en god tillgång till ändamålsenliga samlingslokaler som möjliggör för medborgarna att utöva de grundlagsfästa mötes-, yttrande- och föreningsfriheterna. Det primära syftet med stödet är att samlingslokaler skall upplåtas för föreningslivet opartiskt, i skälig omfattning och på skäliga villkor. Mot den här bakgrund meddelade regeringen i propositionen att en särskild utredare skulle tillkallas för att undersöka och analysera frågor som rör allmänna samlingslokaler. Regeringen påpekade att stödet till allmänna samlingslokaler hade utretts vid ett flertal till- fällen men att situationen är delvis annorlunda än vid tidigare översyner av stödet. Det samlade belopp som delas ut genom stat- ligt stöd är lägre än . Dessutom har utbudet av kommersiell fritidsverksamhet ökat.