sou · GRB3105d4 · 2004-01-01 00:00:00 — Huruvida landsbygdens strukturella särdrag bibehållits eller förbättrats går ej att bedöma utifrån det ringa antalet projekt. Hur har landsbygdens miljö skyddats eller förbättrats? Andel mark där jordskyddet har förbättrats, särskilt genom minskad erosion, tack vare stödåtgärder (hektar och %). har generellt inte några problem med erosion och stödet har därför inte en sådan inriktning. Minskad vattenförlust genom bevattningsanläggningar tack vare stödet (berörda hektar och m3/ton gröda). Generellt är vattenförlust inget problem i och således syft- ar inte något projekt till att minska sådana förluster. I är projektstöden dessutom inte ämnade för fasta investeringar. Beskriv positiva miljörelaterade trender i jordbrukssystem, metoder, ekologiska infrastrukturer eller markutnyttjande som beror på stöd- åtgärderna. Då projekten i flertalet fall är få och av mindre omfattning är det svårt att utläsa trender. Nedan redovisas samtliga projekt som avser jordbrukssystem, metoder m.m. Inom åtgärden Diversifiering återfinns fyra relevanta projekt, varav tre är kopplade till mark och ett till metod för slakt. Inom åtgärden Marknadsföring återfinns tre projekt, varav ett är inriktat på produktionsmetod samt markutnyttjande, ett till produktions- metod och ett till slaktmetod. Inom åtgärden Turism återfinns två projekt som båda är kopplade till ekologisk turism. De två projekten är nationella och de beslutade beloppen uppgår till över 1, respektive nära , en summa som är ovanligt hög för projekt- stöden. Inom åtgärden Infrastruktur återfinns ett projekt vars resultat gynnar från miljösynpunkt god markanvändning. Projektet kunskap om återställande och produktion på natur- betesmarker syftar till att sprida kunskap om samverkansformer och värden av naturbetesmark. Beslutat belopp uppgår till 117 770 kron- or (I-län). Projektet mångfald på syftar till att inventera behovet av satsningar för att utveckla landskapet/landsbygden. Beslutat belopp uppgår till (W-län). Projektet – en förstudie syftar till att skapa fler arbeten inom binäringar till jordbruket samt att rädda det levande kulturlandskapet. Beslutat belopp uppgår till (W- län). Projektet slakt syftar till att minska djurens lidande och stress i samband med slakt. Beslutat belopp uppgår till (nationellt). Projektet naturbeteskött syftar till att bevara ett öppet odlingslandskap och gynna produktionen av nötkött på värde- full betesmark. Beslutat belopp uppgår till (C-län). Projektet om förutsättningarna för ekologisk produktion på syftar till att utreda om det är möjligt att öka den eko- logiska produktionen som ett led i att öka lönsamheten. Beslutat belopp uppgår till (I-län). Projektet djuretiskt slakteri syftar till att få ett nytt slakteri som uppfyller önskemålen om största möjliga miljö- och djurskyddshänsyn. Beslutat belopp uppgår till 1 580 000 (W-län). Projektet svensk ekoturismmärkning syftar till att arbeta fram ett fungerande och välförankrat system för ekoturism. Beslutat belopp uppgår till (nationellt). Projektet organisation för turism på ekologiska gårdar syftar till att bygga upp eko-agroturismen. Beslutat belopp uppgår till (nationellt). Projektet för djurtransport syftar till att upprätta beteshävd på öar utan fast förbindelse. Beslutat belopp uppgår till (K-län). Trender som kan utläsas på basis av de beskrivna projekten är t.ex. satsningar på olika typer av markanvändning som är positiv för miljön, ekologiska lantbruk i syfte att gynna turismen och mer djur- vänliga slaktmetoder. Indikator IX.5–2.1 Avfall/avlopp samlas in/renas tack vare stödåtgärderna (% av av- fallet/avloppet och % gårdar/hushåll som betjänas). Projektstöden i syftar inte till fasta investeringar och således finns inte något projekt som avser att samla in/rena avfall/avlopp. Indikator IX.5–2.2 Andel gårdar/hushåll som har tillgång till förnyelsebar energi tack vare stödåtgärderna (%). Ett projekt inom åtgärden Diversifiering syftar till att genomföra en förstudie för att undersöka möjligheterna till uppvärmning med biobränsle. Beslutat belopp uppgår till (D-län) Indikator IX.5–3.1 Beskriv på vilka sätt annan mark än jordbruksmark förbättrats i fråga om biologisk mångfald/landskapsbild/naturtillgångar tack vare stödet. Projektstödet i det svenska Miljö- och landsbygdsprogrammet är inte inriktat på att förbättra annan mark än jordbruksmark. Indikator IX.5–4.1 Landsbygdsaktörer som fått lättare att utbyta eller skaffa sig inform- ation om miljövänliga åtgärder tack vare stödåtgärder (antal %) a) varav andel som gäller jordbruksteknik, – metoder och system (antal och %), b) varav andel som berör annan verksamhet än jordbruk (antal och %). a) och b) I erhålls i regel information om miljövänliga åtgärder genom kompetensutveckling. Delindikatorerna a) och b) blir därför inte helt relevanta för projektstöden annat än när det gäller ekologisk produktion och vissa andra miljörelaterade åtgärder. Ett antal projekt har genomförts som syftar till att öka kunskapen om eller möjligheterna för en sådan produktionsinriktning. Projektet syftar till att bygga ut ett väl fungerande nätverk för kravodlare på och att skapa ett pilotprojekt. Beslutat belopp uppgår till (O-län). Projektet från – en förstudie syftar till att ta fram en handlings- och projektplan för hur olika parter i samverkan arbetar för att öka ekologisk produktion. Beslutat belopp uppgår till (U-län). Projektet kunskap om återställande och produktion på natur- betesmarker syftar till att sprida kunskap om samverkansformer och naturbetesmarkvärden. Beslutat belopp uppgår till (I-län). Projektet landsbygden i , kommun syftar till att diversifiera jordbruksföretagen och underlätta bygdens kontakter med landsbygdsrådgivaren. Beslutat belopp uppgår till (S-län). Svar på fråga IX.5. Projekten har inte varit inriktade på miljöfrämjande åtgärder så som minskad erosion, minskad vattenförlust, förnyelsebar energi eller miljövänligt tillvaratagande av avfall och dylikt. I de fall där projekten varit miljöinriktade har detta framför allt gällt främjande av ekologisk produktion. I några fall har projekten även gällt levnadsmiljö för flora och fauna. Detta anser utredningen vara positivt. På grund av det ringa antalet projekt är det dock inte möj- ligt att påvisa att projektstöden haft mätbara effekter på lands- bygdens miljö. underlag för utvärdering av projektstöd, , kontaktpersoner och . Projektkatalog, , 2003 Underhandsuppgifter från länsstyrelserna avseende projektstöd, . Uppgifter från verksamheten Bo på lantgård, , se hemsida . Kapitel X – Kapitelöverskridande utvärderingsfrågor Hur har programmet bidragit till stabilisering av befolkningen på landsbygden? Andel personer som arbetar på stödmottagande jordbruks- eller skogsbruksföretag, i åldrarna: i) < (%); ii) 30–(%); iii) > (%). Bland stödmottagarna är andelen lantbrukare under , 30–och resterande andel (). I förhållande till totalt antal lantbrukare i respektive åldersgrupp är andelen stödmottagare under , och . Kvoten av {antal kvinnor} genom {antal män} bland stödmottag- ande personer. Andelen kvinnor av de stödmottagande personerna uppgick till . Beskriv programmets positiva inverkan när det gäller minskad av- folkning av landsbygden (däribland förändringar inom den jordbruk- ande delen av befolkningen och annan landsbygdsbefolkning). Indikatorn kan endast delvis besvaras utifrån tillgänglig information. Det bör understrykas att Miljö- och landsbygdsprogrammet med dess utformning endast i ringa utsträckning kan antas bidra till den allmänna landsbygdsutvecklingen. Programmets bidrag till lantbruk- ets och framför allt jordbrukets utveckling är av desto större betyd- else. Befolkningen i glesbygd minskade medan befolkningen i den tätortsnära landsbygden liksom i tätorter ökade enligt studie av stödområdena 1–3. Lands- bygdsbefolkningen är i rapporten inte uppdelad på lantbrukare och icke-lantbrukare. Däremot har en fördelning gjorts på län. Av denna framgår att befolkningsminskningen är störst i de mindre gynnade områdena där även jordbrukets nedläggning är som störst. Det går inte som nämnts att direkt relatera befolkningsförändringarna till Miljö- och landsbygdsprogrammet. Utredningen anser dock att ersättningar genom programmet har bidragit till att minska nedlägg- ningen av jordbruksföretag och jordbruksmark i de mindre gynnade områdena. Åtgärderna är emellertid inte tillräckliga för att uppnå fastställda mål. Svar på Fråga Överskr.1. Som redovisas i denna utvärdering har programmet bidragit till att förhindra nedläggning av jordbruk och jordbruksmark. Programmet har också bidragit till ett flertal lokala utvecklingsprojekt som med stor sannolikhet främjar utveckling och tillväxt i de områden där de genomförs. Programmets möjlighet att påverka befolkningsutveck- lingen på den svenska landsbygden i stort kan dock, på grund av dess avgränsning till jordbruket, betecknas som marginell. Hur har programmet bidragit till att säkra sysselsättningen inom och utanför jordbruksföretagen? Arbetstillfällen som bibehållits /skapats inom direkt eller indirekt stödmottagande jordbruks- eller skogsbruksföretag (heltidsekvival- enter) a)varav inom företag (%), b)varav arbetstillfällen för andra än familjemedlemmar (%), c)varav för kvinnor (%), d)varav heltidsanställningar (%), e)varav andel som gäller annan förvärvsverksamhet än produktion av basprodukter från jordbruk/skogsbruk (%), f)varav andel som bibehållits/skapats indirekt genom leverantörs- effekter (%). Indikatorn besvaras tillsammans med Indikator Överskr.2–1.1. Arbetstillfällen som bibehållits/skapats inom direkt/indirekt stöd- mottagande företag (andra än jordbruksföretag) (heltidsekvivalent- er) a)varav för kvinnor, b)varav för unga (under ), c)varav arbetstillfällen som berör deltidsjordbrukares diversifierade verksamhet, d)varav andel som bibehållits/skapats indirekt genom leverantörs- effekter och inkomstmultiplikatoreffekter. Miljö- och landsbygdsprogrammet är endast till en mindre del inrikt- at på att stödja företag andra än lantbruksföretag. Programmet är till desto större del inriktat på att stödja lantbrukare med diversifierad verksamhet, bl.a. genom investeringsstöd och projektstöd. I projekt- stöden ingår också verksamhet med anknytning till lantbruket. Delindikator b) från Indikator Överskr.2–1.1 går inte att besvara då uppgifter om heltidsarbeten inte är uppdelade på familjemedlemmar och andra. Delindikator d) från Indikator Överskr.2–1.1 besvaras inte specifikt eftersom samtliga skapade och bevarade arbetstillfällen antas vara heltidsarbeten om inget annat anges. Delindikator e) från Indikator Överskr.2–1.1 likställs med Indikator Överskr.2–2.1. Delindikator f) från Indikator Överskr.2–1.1 och delindidator d) från Indikator Överskr.2–2.1 besvaras inte då leverantörseffekterna antas vara marginella. Delindikator c) från Indikator Överskr.2–2.1 går inte att besvara då uppgifter om deltidsjordbrukares diversifierade verksamheter saknas. Sammanfattningsvis gäller att antal skapade och bibehållna arbetstill- fällen så långt det är möjligt kommer att besvaras totalt för lant- bruksföretag och icke-lantbruksföretag och uppdelat på kvinnor och unga. Detta besvarar delindikatorerna a) och c) från Indikator Överskr.2–1.1 och a) och b) från Indikator Överskr.2–2.1. Sysselsättning och inkomst allmänt Uppgifter om sysselsättning är i flera fall svåra att relatera till programinsatserna. För flera av ersättningsformerna saknas infor- mation om sysselsättning. I de fall uppgifter finns tillgängliga består de av indikatorer vilka har besvarats av stödmottagarna själva. Dessa redovisas nedan. Eftersom det kan finnas en tendens till att sådana uppgifter överskattas så bör slutsatser från dem dras med viss för- siktighet. Då det är svårt att utifrån tillgängliga uppgifter ge någon heltäckande bild av programmets effekter på sysselsättningen har i stället information från utredningens enkätundersökning till lant- brukare använts. Bland de lantbrukare som fått kompensationsbidrag angav att de har kunnat fortsätta som lantbrukare eller att arealen utan stödet skulle ha varit obrukad. av dessa angav att stödet har en stor effekt på inkomsten. Liknande uppgifter – om än inte lika uttalade – angavs bland de lantbrukare som hade fått miljö- ersättning för bevarande av betesmarker och slåtterängar samt öppet och varierat odlingslandskap. Sammanfattningsvis tyder dessa uppgifter på att ett flertal av de lantbrukare som har fått någon form av ersättning eller stöd genom Miljö- och landsbygdsprogrammet har kunnat fortsätta som lant- brukare. Uppgift saknas om sysselsättningseffekter utanför stöd- företagen. Bibehållna och skapade arbetstillfällen i lantbruksföretag Ett av de operativa målen för investeringsstödet är att varje lämnat investeringsstöd skall bidra med ett halvt till ett skapat arbetstillfälle. För de 1 801 stöd som har beviljats fram har nära 1 300 arbetstillfällen skapats. Målet är därmed uppnått. Uppgifter om antal arbetstillfällen uppdelade på kvinnor och män saknas. När det gäller startstöd så finns inte något operativt mål angivet avseende arbetstillfällen. Bland de 661 startstöd som beviljats fram har ungefär 286 arbetstillfällen skapats. I denna uppgift saknas dock arbetstillfällen . Om detta jämförs med beräkningen för investeringsstöd så framgår att antalet skapade arbetstillfällen är relativt litet. Från utvärderingen av förädlingsstödet framkom att omkring 411 arbetstillfällen förväntas skapas eller bevaras genom de stöd som hit- tills har beviljats. En knapp tredjedel av alla företag med stöd var jordbruksföretag. Eftersom antalet anställda ofta är lägre i jordbruks- företag än i rena förädlingsföretag så är det rimligt att anta att antal skapade eller bevarade arbetstillfällen för jordbrukare är mindre än två tredjedelar av det totala antalet arbetstillfällen, dvs. färre än 137 stycken. Bland de arbetstillfällen som skapades eller bevarades genom slutredovisade stöd var till personer och till kvinnor avseende heltidsarbetena. För deltids- arbetena avsåg personer och kvinnor. Uppgifter saknas för att beräkna andelarna för samtliga stöd. Uppgifter saknas också för att avgöra om andelen unga och kvinnor är densamma i jordbruksföretag som i icke-jordbruksföre- tag. Om vi antar att den ovan beräknade fördelningen gäller för samtliga stöd för att få fram en indikation på förhållandet så kan andelen unga och kvinnor med heltidsarbeten förväntas uppgå till färre än 11 respektive 40 personer i jordbruksföretagen. För projektstöden har framkommit att av de som sökt stöd är lantbrukare enligt bedömningar. Bland dessa stödmottagare förväntas 1 259 arbetstillfällen skapas eller bevaras genom de stöd som har beviljats. Det är dock inte klarlagt om andra faktorer än stödet också bidrar till denna utveckling. 529 och 910 av dessa arbetstillfällen förutsätts vara för personer respektive för kvinnor. Bibehållna och skapade arbetstillfällen i icke-lantbruksföretag Med samma resonemang som ovan för jordbruksföretag så framgår att mer än 274 stycken arbetstillfällen har skapats eller bevarats bland icke-jordbruksföretag genom stödet. Bland de arbetstillfällen som skapades eller bevarades genom slutredovisade stöd var till personer och till kvinnor avseende heltidsarbetena. För deltidsarbetena avsåg pers- oner under och kvinnor. Uppgifter saknas för att beräkna andelarna för samtliga stöd. Uppgifter saknas också för att avgöra om andelen unga och kvinnor är densamma i jordbruks- företag som i icke-jordbruksföretag. Om vi antar att denna fördel- ning gäller för samtliga stöd för att få fram en indikation på för- hållandet så kan andelen unga och kvinnor med heltidsarbeten för- väntas uppgå till mer än 22 respektive 79 personer i icke-jordbruks- företagen. För projektstöden har framkommit att av de som sökt stöd är icke-lantbrukare enligt länsstyrelsernas bedömning- ar. Bland dessa stödmottagare förväntas 1 538 arbetstillfällen skapas eller bevaras genom de stöd som har beviljats. 646 och 700 av dessa arbetstillfällen förutsätts vara för personer respektive för kvinnor. Svar på Fråga Överskr.2. Programmet har som redovisats bidragit till att bevara och skapa arbetstillfällen inom och utanför lantbruksföretag och därigenom skapat förutsättningar för en bibehållen och ökad sysselsättning. Sysselsättning i lantbruksföretag prioriteras dock genom åtgärderna i programmet framför sysselsättning i icke-lantbruksföretag. I flera fall når dock inte antalet arbetstillfällen upp till det angivna målet. Utredningen har lämnat ett antal förslag med syfte att för- bättra måluppfyllelsen i dessa fall. Hur har programmet bidragit till att bibehålla eller förbättra inkomstnivån i landsbygdssamhället? Inkomst bland direkt/indirekt stödmottagande jordbrukare (euro/ person, antal berörda) a)varav familjeinkomst från jordbruket (%), b)varav inkomst bland jordbruksarbetskraft som inte hör till familj- en (%), c)varav andel som härrör från deltidsjordbrukares diversifierade verksamhet eller från annan förvärvsverksamhet inom jordbruks- företag än produktion av basprodukter från jordbruk/skogsbruk (%), d)varav andel som uppstått indirekt genom leverantörseffekter (%). Underlag saknas för att till fullo besvara dessa indikatorer. Delindikator c) går inte att besvara eftersom uppgifter för deltidsjordbrukares diversifierade verksamheter saknas. En all- män beskrivning lämnas nedan. Delindikator d) antas vara marginell varför den lämnas obesvarad. Inkomstuppgifter är generellt sett svåra att få tillgång till. Av denna anledning har heller inte dessa uppgifter efterfrågats i utredningens enkätundersökning. Däremot har frågor ställts till lantbrukarna om stödens och ersättningarnas betydelse för jordbrukets inkomst vilka har redogjorts för under Indikator Överskr.2–1.1. a) Familjeinkomsten från jordbruket uppgick till 190 400 respektive i genomsnitt 1999 och 2000. Variationerna mellan länen var stora. Variationerna mellan olika åldersgrupper var ock- så stora, t.ex. tjänade 1999 en jordbrukare mellan 30–, 40–, 50–221 100 kron- or och jordbrukare i genomsnitt. I dessa siffror ingår jordbrukarhushåll med stöd och ersättningar. Om vi i stället tittar på inkomsten av näringsverksamhet, där transfereringar inte ingår, så var denna i genomsnitt 45 300 kron- or 1999. Samtliga län inom Mål 1-området understeg denna nivå. Motsvarande siffror saknas. Dessa uppgifter och andra uppgifter i kapitlet om kompensationsbidraget tyder på att stöd och ersättningar till utjämnar produktions- nackdelarna i de mindre gynnade områdena där också andelen äldre lantbrukare är högre än i övriga delar av landet. Detta fakt- um gäller även då siffrorna avser den förra programperioden, eftersom motsvarande stöd och ersättningar fanns . b)Enligt meddelande om jordbrukarhus- hållens inkomster fördelade sig dessa enligt följande tabell: Tabell X.1 Disponibel nettoinkomst enligt IAHS-definitionen 1999 och 2000 Samtliga enligt bred definition Anmärkning: IAHS står för Income of the Agricultural Households Sector och är utvecklat av . Källa: , 2002. Som tabellen visar har anställda i genomsnitt högre inkomst än jordbrukarna (ägarna). c)av lantbruksföretagen hade kombinations- verksamheter enligt en studie utförd av . Kombinationsverksamheterna avsåg snöröjning (), annan entreprenadverksamhet (), direktför- säljning av gårdsprodukter och uthyrning av lokaler () och turism (). Resterande del innefattade bl.a. hästverk- samhet. Uppgifter saknas om inkomsterna från dessa diversifi- eringsverksamheter. av företagen med kombinationsverksamhet har en verksamhet som motsvarar en till två heltidsarbeten. Inkomst bland direkt/indirekt stödmottagande icke jordbrukande befolkning (euro/person, antal berörda) a)varav inkomster från landsbygdsturism (%), b)varav inkomster från lokalt hantverk/lokala produkter (%), c)varav andel som uppstått indirekt genom leverantörseffekter (%). Se svar till Indikatorerna Överskr.2–2.1. Inkomst- uppgifter finns inte särredovisade för dessa inkomstgrenar. Svar på Fråga Överskr.3. Lantbrukarnas nettoinkomst har som redovisats ökat . Det är rimligt att anta att ersättningsformerna genom programmet har bidragit till denna inkomstförbättring. Det går dock inte att härleda ersättningsformernas effekter på inkomstutveck- lingen, inte heller att kvantifiera dessa. Hur har programmet förbättrat marknads- situationen för basprodukter från jordbruk/skogsbruk? Kvoten av {omsättning} genom {kostnader} i centrala stödmottag- ande produktionskedjor. Indikatorerna till Fråga Överskr.4 besvaras gemensamt. Förändring av mervärde per enhet basprodukt från jordbruk/ skogs- bruk inom centrala stödmottagande produktionskedjor (%). Indikatorerna till Fråga Överskr.4 besvaras gemensamt. Andel basprodukt från jordbruket som gjorts till föremål för kvalitetshöjande åtgärder på någon nivå inom stödmottagande pro- duktionskedjor tack vare programmet (%). Indikatorerna till Fråga Överskr.4 besvaras gemensamt. Beskriv på vilka sätt marknadspositioneringen har förbättrats. Indikatorerna till Fråga Överskr.4 besvaras gemensamt. Förändring av årlig bruttoförsäljning inom centrala stödmottagande produktionskedjor (%). Indikatorerna till Fråga Överskr.4 besvaras gemensamt. Utveckling av enhetspriser för standardprodukter från centrala stöd- mottagande produktionskedjor (%). Uppgifter om enhetspriser, bruttoförsäljning, omsättning, intäkter och kostnader för produktion hos lantbrukare och lantbruksföretag med stöd saknas. De lantbrukare som övergår till ekologisk produktion får ett mer- värde för sina produkter endast genom medlemskap i något godkänt kontrollorgan såsom KRAV. Anslutningen till KRAV har ökat något . Anslutningen ökade till att nu omfatta 3 535 lantbruk. Totalt brukades jordbruksmark ekologiskt 2002. Omkring 3 900 produkter var KRAV-märkta 2002. Dessa omfattar även andra produkter än de från jordbruket. Som exempel på merpris för kvalitetsprodukter kan nämnas att jordbrukare med mjölkproduk- tion kan få extra per liter ekologiskt prod- ucerad mjölk. En särställning intar . Denna förening omfattar biodynamisk växtodling, djurhållning, slakterier, butiker, förädlingsföretag m.fl. måste lantbrukare anslut- na till även ingå i KRAV. Odlare av biodynamiskt spannmål får cirka 1 till över priset på ekologiskt spann- mål. Ett hundratal lantbrukare är anslutna till . Kvalitetsmärket Svenskt Sigill som ägs av riks- förbund är ett branschmärke för svenska kontrollerade spannmåls- gårdar med omfattande dokumentation om odlingen. ingår även Gröna näringens riksorganisation () i denna organisation med följden att även grönsaker, frukt, bär, potatis och prydnadsväxter ingår. Ett oberoende kontrollorgan ser till att regler följs. Även om Svenskt Sigill inte är ett miljömärke motsvarande KRAV så är det långsiktiga syftet att det konventionella jordbruket skall bli mer hållbart, varför det kan vara intressant att även nämna denna märkning. Spannmålsbönder inom Svenskt Sigill får mer per kilo mer än andra spannmålsbönder. De runt 720 lantbruken anslutna till Svenskt Sigill omfattar en areal om . Dessa odlar drygt kvalitetsmärkt spannmål vilket är av den spannmål som odlas för human- konsumtion. Det går inte att nu få fram uppgifter om hur många av de anslutna ekologiska lantbruken som också är anslutna till något kontrollorgan eller motsvarande. Andel ekologisk och KRAV-märkt produktion Det går inte att utifrån tillgängliga data ange hur stor andel av bas- produkterna från jordbruket som har övergått i ekologisk produk- tion . Däremot kan en indikation på detta lämnas. Arealen med ekologisk odling uppgick till 2002 och andelen ekologiskt hållna djur till mellan bero- ende på djurslag. Motsvarande andel 1999, dvs. innan programmet började, var avseende den ekologiska odlingen. Uppgifter avseende djur 1999 saknas. Det går inte att direkt översätta uppgifterna ovan i basprodukter i synnerhet som avkastningen generellt sett är något lägre i den eko- logiska produktionen.