sou · GRB3110 · 2004-01-01 00:00:00 — utarbetas inom strukturenhet. I samband med utredningen genomförs ett antal specialstudier, vilka publiceras som bilagor till utredningens hu- vudbetänkande. I denna bilaga behandlas ett antal frågeställningar kring inkomst- fördelning och den offentliga sektorns omfördelande effekt. För- fattarna belyser särskilt hur resultaten förändras om tidsperspekti- vet utvidgas till att omfatta hela livscykeln i stället för endast ett enskilt år. Förutom tidsperspektivet nyanseras också det traditio- nella inkomstbegreppet i och med att effekten av offentligt finansi- erade tjänster läggs till den disponibla inkomsten i analysen. I appendix till bilagan finns en dokumentation av den dynamiska mikrosimuleringsmodell SESIM som har använts i beräkning- arna. Bilagan har utarbetats av vid Finansdeparte- mentets fördelningsanalysenhet och vid Statisti- con AB. Ansvaret för långtidsutredningens bilagor och de bedöm- ningar dessa innehåller vilar på respektive författare. Av det kom- mande huvudbetänkandet framgår hur bilagorna använts i utred- ningens arbete. Vad är en mikrosimuleringsmodell? Simuleringsmiljö och scenarier ............................................... HEK/HINK ................................................................. Subventioner av offentliga tjänster ......................................... Inkomstfördelningsanalys – års- och livsinkomster ......... Definitioner och begrepp ........................................................ Resultat och analys................................................................... Inkomstkomponenters omfördelande egenskaper i tvärsnittet och över livet.............................................. Innehåll Bilaga 9 till LU 2003 4.2.3 Inkomstslag som byter tecken ..................................... Omfördelning mellan individer och över livscykeln ......... 5.3.2 Skatter, transfereringar och subventioner över 5.3.3 Omfördelning mellan olika grupper ............................ 5.3.4 Omfördelning genom ålderspensioner och Sammanfattning och diskussion................................... 6.2Inkomstfördelningen – effekter av offentlig konsumtion och undersökningsperiodens längd......................................... 6.4Den offentliga sektorns omfördelande och 6.5 Slutsatser/diskussion................................................................ Appendix A: SESIM – en dynamisk mikrosimuleringsmodell ...89 Vad är en mikrosimuleringsmodell?........................................ – en longitudinell databas .............................. Bilaga 9 till LU 2003 Korrigering av hushållens sammansättning Tillägg av utlandsboende med svensk Imputering av subventioner för offentlig SESIM – en stokastisk simuleringsmodell............................ Simulering av inkomster........................................................ Förteckning över stokastiska modeller i SESIM.................. Appendix B: Validering av simulerade inkomster ................. Status, stockar och flöden ..................................................... Begrepp och definitioner .................................................. Den offentliga sektorn omfördelar stora summor mellan olika individer och hushåll. Omfördelningen sker via ett stort antal skatter, transfereringar och bidrag samt genom offentligt finan- sierad privat konsumtion. De olika systemen har vitt skilda motiv varav många i första hand inte alls syftar till omfördelning av ekonomiska resurser. För t.ex. socialbidrag, bostadsbidrag och förmögenhetsskatt är det uppenbart att den direkta inkomst- omfördelningseffekten är ett huvudsyfte, andra system såsom sjukpenning och arbetsmarknadsstöd omfördelar mer än något annat risk. Socialförsäkringarna omfattar de flesta som arbetar men endast de som drabbas (blir sjuka, arbetslösa etc.) erhåller någon ersättning. Kostnaden att drabbas är stor om försäkring saknas, på samma sätt som i en vanlig försäkring delar alla försäkrade på risken. Vidare har stora delar av den offentliga konsumtionen helt andra syften än att direkt utjämna fördelningen av ekonomiska resurser. utjämnar t.ex. i första hand framtida inkomstmöjligheter hos eleverna. Pensioner, barnbidrag och studiemedel är exempel på system vars främsta syfte är att omfördela över livscykeln. Samtliga system medför dock i större eller mindre utsträckning omfördelning i ett tvärsnittsperspektiv, det vill säga inom ramen för ett enstaka år, och analyseras därför ofta i ett sådant perspektiv. För många av systemen är det dock lika relevant att analysera dem över längre tidsperioder. Denna rapports syfte är att, utifrån beräkningar gjorda med den dynamiska mikrosimuleringsmodellen SESIM, belysa följande frågeställningar. Hur påverkas inkomstfördelningen om inkomstbegreppet utvidgas till att omfatta offentligt finansierad privat kon- sumtion och av att mätperioden förlängs? Bilaga 9 till LU 2003 Vilka direkta omfördelningseffekter har olika skatter, transfereringar och offentlig konsumtion, och påverkas dessa omfördelningseffekter av mätperiodens längd? Hur stor del av den omfördelning som sker via den offentliga sektorn medför en faktisk omfördelning av resurser mellan individer och hur stor del kan betraktas som rundgång eller periodisering? Hur jämnt eller ojämnt levnadsstandarden är fördelad är en fråga som ofta diskuteras såväl inom forskningen som i den allmänna debatten. I en överväldigande majoritet av de studier av denna fördelning som produceras används inkomsten som indikator på levnadsstandard. Med inkomst avses då oftast disponibel årsinkomst justerad för försörjningsbörda. Att likställa årsinkomst och levnadsstandard är inte oproblematiskt. För det första går det att på goda grunder argumentera för att inkomsten inte säger så mycket om levnadsstandarden och att längre mätperioder rimligen bättre fångar den materiella levnadsnivå som man egentligen vill studera. Tidigare studier har visat att fördelningen för period- eller livsinkomster är jämnare än den för ett givet år. Hur stor skillnaden är påverkas framför allt av mätperiodens längd och vilka inkomstkomponenter som betraktas. För det andra täcks inte alla nyttigheter som hushållen kan tillgodogöra sig in av den disponibla inkomsten. Hushållen erhåller offentligt finansierade varor och tjänster i stor omfattning, hem- produktion och svartarbete genererar värden som inte ingår i offentlig statistik. I rapporten kvantifieras den utjämning som uppkommer dels av att mätperioden förlängs, dels av att värdet av den offentliga konsumtionen adderas till inkomsten. På detta sätt görs ett försök att komma något närmare individernas och hushållens egentliga levnadsstandard. Värdet av hemproduktion och svartarbete hanteras inte i denna rapport, värdet av fritid beaktas inte heller.1 1 I bilaga 13 till denna långtidsutredning behandlas bland annat värdet av fritid och hemproduktion. Bilaga 9 till LU 2003 Omfördelningseffekter av skatter, transfereringar och offentlig kon- sumtion En skatt eller en transferering kan antingen bidra till ojämnheten i inkomstfördelningen eller motverka densamma. Genom att, via dekomponering, dela upp den totala inkomstojämnheten med avseende på inkomstslag studeras de omfördelande egenskaperna hos olika subventioner, skatter och transfereringar. Ett inkomstslag som verkar starkt utjämnande på inkomstfördelningen ett givet år kan ha andra (t.o.m. motsatta) egenskaper då motsvarande dekomponering i stället görs på livsinkomsten. Här jämförs inkomstslagens fördelningsegenskaper i ett livsinkomstperspektiv med motsvarade tvärsnittsegenskaper. Omfördelning, periodisering och rundgång Den offentliga sektorn kan tänkas omfördela ekonomiska resurser antingen från en individ till en annan eller från en individ till samma individ. Den senare typen av omfördelning kan ske antingen under ett och , t.ex. genom skattepliktiga transfereringar, eller genom en periodisering av individens inkomster över livet. För varje individ kan ett årligt netto mot den offentliga sektorn beräknas. Nettot kan vara positivt vissa år och negativt andra år. På så sätt kan en del av de transfereringar och de offentligt finan- sierade varor och tjänster som hushållen mottar sägas vara själv- finansierade. Med självfinansierad menas att de har finansierats av individens egna skatter och avgifter i livet. I rapporten kvantifieras hur stor denna del är i förhållande till den totala summan av omfördelade medel över en kohorts2 livscykel. I kapitel 2 presenteras den metod som använts för att generera data över livsinkomster och mikrosimuleringsmodellen SESIM samt de datamaterial som ligger till grund för beräkningarna och utifrån vilka SESIM konstruerats. I kapitel 3, 4 och 5 presenteras och analyseras resultaten. Rapporten sammanfattas i kapitel 6, och där diskuteras även vilka slutsatser som kan dras och möjliga tolkningar av resultaten. 2 En kohort utgörs av alla som har samma födelseår. I detta kapitel beskrivs de metoder och datamaterial som används i rapporten. Beskrivningen är allmänt hållen, för den som är intresserad finns en mer detaljerad och teknisk beskrivning i appendix A. För att studera inkomstfördelningen över livscykeln behövs ett datamaterial som beskriver inkomstförloppet hos ett antal individer över hela livscykeln, eller åtminstone stora delar av den. De metoder som kan användas för att skapa sådana inkomstprofiler kan grovt delas upp i historiska och hypotetiska metoder.3 Den historiska metoden innebär att en sekvens av faktiska inkomster för ett antal individer utgör grunden för analysen. Den största fördelen med detta angreppssätt är att det handlar om faktiska historiska inkomster och alla observerade samband är sanna. En nackdel är att det krävs långa tidsserier eller paneler av hög kvalitet där inkomsterna definitionsmässigt är någorlunda jämförbara över tiden. Ett annat problem med den historiska metoden är att endast fördelningen hos avlidna personer, alternativt ofullständiga livsinkomster, kan studeras. Med ofull- ständig livsinkomst menas här att endast en begränsad del av de ingående individernas hela livsinkomster kan studeras, livsför- loppen kapas vid en viss ålder eller åldrar. Den historiska metoden innebär också att en analys av regelsystemens egenskaper kommer att beskriva historiska, varierande, regelsystem. Om analysen huvudsakligen berör års- kontra livsinkomstfördelning kan historiska metoder vara ändamålsenliga men regel- och orsaks- analyser blir desto svårare. 3 , N.S. [1976]. Bilaga 9 till LU 2003 Den hypotetiska metoden utgår vanligen från ett tvärsnitt av individer och använder någon typ av funktion eller modell för att simulera framtida inkomster. Med denna metod undviks problemen med ofullständiga livsinkomster och i en regelanalys kan valfritt regelverk analyseras på ett konsistent sätt. Nackdelen med simulerade data är att livsförloppen blir konstruerade och samband över tiden och mellan olika variabler överensstämmer inte nöd- vändigtvis med de sanna sambanden. Validering av modellens egen- skaper är därför av avgörande betydelse för analysens trovärdighet. I denna studie används den hypotetiska metoden, mer specifikt baseras analyserna på resultat simulerade med den dynamiska mikrosimuleringsmodellen SESIM. Dynamisk mikrosimulering, och SESIM-modellen, beskrivs konceptuellt senare i detta kapitel. Ett flertal studier av livsinkomstfördelning och omfördelnings- effekter av skatter och transfereringar över livscykeln har publicerats. Som en introduktion till denna litteratur presenteras här kortfattat några av dessa och den använda metodiken kommenteras kort. Översikten är på intet sätt heltäckande utan speglar endast ett urval av de artiklar som ligger till grund för vårt val av metod. De första studierna är internationella och kan, åtminstone delvis, sägas vara de som utvecklat de metoder för datagenerering och analys som vi senare kommer att använda. Därefter följer några tidigare svenska studier som vi kommer att referera löpande i våra analyser och med vilka vi kommer att jämföra våra resultat. I flera tidigare studier har enstaka system, såsom pensions- system, analyserats. Bland de första som på ett systematiskt sätt försökte att konstruera hela livsinkomster och analysera fler skatter och transfereringar i ett livscykelperspektiv kan nämnas Falkingham och Lessof (1992) samt (1993). I Falkingham och (1996) kombinerades resultaten från dessa modeller. Utgående från två dynamiska kohortmodeller med delvis gemensam modellstruktur jämfördes omfördelningsegenskaperna i och 1986 respektive 1985. En kohort bestående av 2 000 män och 2 000 kvinnor fick leva hela sina liv i den eko- nomiska miljö och under de regler som gällde de aktuella åren. Ett antal transfereringssystems omfördelningsegenskaper analyserades Bilaga 9 till LU 2003 i både års- och livsinkomstperspektiv. I artikeln presenteras även en metod för att kvantifiera hur stor del av omfördelningen som faktiskt flyttar resurser mellan individer (interpersonell om- fördelning) och hur stor del som är periodisering eller rundgång från och till samma individ (intrapersonell omfördelning). Denna metod presenteras närmare och används på svenska data i kapitel 5. Ett annat exempel är Nelissen (1998) där en dynamisk mikro- simuleringsmodell (NEDYMAS) används för att analysera omför- delningsegenskaperna hos ett stort antal transfereringssystem. Nelissen utgår från ett tvärsnitt som sedan får åldras. Livsinkomsterna för kohorterna 1930 och 1950 jämförs sedan med tvärsnittsfördelningen . Till skillnad från Falkingham och som utförde sina analyser i en steady-state miljö är ett av Nelissens uttalade syften att se hur den demografiska och ekonomiska miljön påverkar utfallet. Fördelen med Falkingham och ansats är att effekterna av regelsystemen isoleras, nackdelen är att den inte säger så mycket om situationen för den nuvarande befolkningen. Nelissens ansats tar däremot hänsyn till såväl den demografiska som de ekonomiska utvecklingen och effekten av t.ex. en åldrande befolkning modelleras på ett trovärdigt sätt. Nackdelen är att regelsystemen förändrats mycket och det blir därför svårt att uttala sig om de nuvarande systemens faktiska egenskaper. Ett senare exempel på en dynamisk modell som omfattar de flesta transfereringssystemen är en avhandling av ODonoghue (2001b) där bland annat självfinansieringsgraden i de irländska transfereringssystemen undersöks. Avhandlingen innehåller en om- fattande dokumentation av den använda modellen och ingående analyser av allehanda egenskaper hos de irländska skatte- och trans- fereringssystemen, både simulerade livsinkomstdata och faktiska tvärsnittsdata används. Ett av de tidigaste försöken att simulera livsinkomster i återfinns i (1976). Efter en inledande diskussion av för och nackdelar med olika metodologiska ansatser genereras livstids- inkomster med hjälp av en funktion. Funktionen, som i praktiken är en enkel mikrosimuleringsmodell, skapar en livsin- komst som består av löner och kapitalinkomster (förräntning av förmögenhet) efter skatt samt arv och gåvor. Studien är begränsad till anställda män som var 1970. Kvinnor, företagare, arbetslösa, studerande och pensionärer modelleras ej. Bilaga 9 till LU 2003 Till långtidsutredningen studerade sambandet mellan års- och livsinkomster. I stället för att, som , simulera inkomstbanor utgick från faktiska data, levnadsnivåundersökningen (LNU) för åren 1968, 1974, 1981 och 1991 kompletterade med registerbaserade inkomstuppgifter . I undersökningen ingår kohorterna 1936 till 1942 och undersökningsperioden sträcker sig . Med livsinkomster avses här alltså 38 årsinkomster. Analysvariabel var sammanräknad nettoinkomst för individer. Skillnaderna mellan fördelningen av livs- och årsinkomster studeras genom att kohorternas livsinkomstfördelning jämförs med tvärsnitts- fördelningen för de som i tvärsnitten har samma ålder som kohorten hade . Kohort 1936 var t.ex. 16–, deras livsinkomstfördelning jämförs alltså med tvärsnittsfördelningen hos denna åldersgrupp. Kohort 1973 jämförs med 17–54 åringar osv. studerade även korrelationen mellan års- och livsinkomst och fann att korrelationen var låg eller obefintlig i åldrarna 25–30, för att därefter bli förhållandevis hög. En slutsats var att årsinkomsten är en god indikator på livs- inkomsten för de som etablerat sig på arbetsmarknaden men en dålig indikator för yngre. Den enda tidigare svenska studie som specifikt studerar intra- kontra interpersonell omfördelning över livscykeln på ett syste- matiskt sätt är Hussénius och Selén (1994).4 Denna rapport kan sägas ha varit utgångspunkten för arbetet med föreliggande rapport. För att generera livsinkomster används successiva två- årspaneler som genom statistisk matchning sammanfogas till hela livsbanor. En person som var år ett i tvåårspanelen kommer år två att vara , i grunddata är alltså personens in- komst vid 18 och kända. För att generera en inkomst lokaliseras en person som har liknande karak- täristika och som år ett i panelen var . Dennes inkomst år två, , länkas ihop med vår ursprungsindivid varefter man fortsätter med en individ som var osv. På detta sätt kan hela livsbanor skapas. I studien kvantifierades hur stor del av all omfördelning inom en kohort som är genuin omfördelning mellan individer och hur stor del som är rundgång, dvs. hur stor del av de transfereringar som betalas ut är självfinansierade. I rapporten uppdateras dessa resultat med en mer 4 Ds 1994:135. Bilaga 9 till LU 2003 avancerad inkomstgenereringsmetodik (dynamisk mikrosimu- lering) och ett utvidgat inkomstbegrepp som omfattar i stort sett samtliga skatter, transfereringar samt viss offentlig konsumtion. 2.3Vad är en mikrosimuleringsmodell? Termen mikrosimulering används för att beskriva en typ av beräkningsmodeller i vilka beräkningarna utgår från den minsta beståndsdelen i en population. Den typ av modeller som berörs här utgår ifrån den enskilda individen och är uteslutande konstruerade för att användas i analyser av samhällsekonomisk karaktär, till exempel att studera olika aspekter av skatte- och transfererings- system. Man brukar vanligen göra skillnad mellan de två huvud- typerna statiska och dynamiska mikrosimuleringsmodeller. Den statiska mikrosimuleringsmodellen utgår vanligen från en databas innehållande detaljerad information om individernas olika egenskaper såsom till exempel hushållets sammansättning, utbild- ningsnivåer och olika typer av inkomstuppgifter. I modellen finns detaljerade beskrivningar av de aktuella skatte- och transfereringssystemen vilket möjliggör att individernas skatter, transfereringar och disponibla inkomster kan beräknas. Det primära syftet med den statiska mikrosimuleringsmodellen är att utvärdera fördelnings- eller budgeteffekter av olika reformförslag. Det kan röra sig om ändringar av de befintliga skatte- och transfereringssystemen eller införandet av nya kom- ponenter i dessa (eller helt nya system). På grund av eftersläpningen i insamlingen av deklarations- uppgifter är de mest aktuella databaserna minst . För att kunna göra beräkningar som återspeglar en aktuell omvärld med avseende på till exempel befolkningens sammansättning, inkomster och sysselsättningsnivåer behöver prognoser två eller fler år in göras. Dessa prognoser görs genom att tillämpa så kallat statiskt åldrande på modellbefolkningen. Med statiskt åldrande av befolkningen avses tekniker som förändrar modellbefolkningens sammansättning på ett önskat sätt utan att förändra egenskaperna hos de ingående individerna. Detta åstadkoms genom att i stället Bilaga 9 till LU 2003 förändra individernas urvalsvikter. På så sätt kan förändringar i demografisk sammansättning, arbetskraftsdeltagande och andra nyckeltal kontrolleras. En konsekvens av att individernas egenskaper inte förändras i simuleringen är att endast de statiska, eller direkta, effekterna av en systemförändring kan beräknas. Eventuella beteendeförändringar som uppstår till följd av en reform fångas inte upp. Till exempel kommer en nivåförändring av inkomstbeskattningen inte ha någon effekt på arbetsutbudet. Ett exempel på en statisk mikrosimuleringsmodell är () fördelningsmodell FASIT5 som har använts inom och även fått en spridning utanför statsförvaltningen. Den primära skillnaden mellan den statiska och dynamiska modellen är det sätt på vilken modellpopulationen framskrivs. Till skillnad från den statiska modellen så förändrar den dynamiska modellen egenskaperna hos den ingående modell- populationen, ett dynamiskt åldrande. På så sätt söker modellen avbilda det sätt på vilket en faktisk population åldras - individer blir äldre, föder barn, flyttar hemifrån, börjar arbeta och så vidare. Sådana händelser antas inträffa med sannolikheter som i sin tur är beroende av individernas egenskaper. Sambandet mellan indivi- dernas egenskaper och deras sannolikheter för olika händelser skattas med hjälp av statistiska modeller. De skattade sanno- likheterna kan sedan användas för att slumpa ut olika händelser bland individerna i modellpopulationen. Statistiska modeller an- vänds även för att simulera värden för andra typer av variabler, till exempel inkomster. I de flesta dynamiska simuleringsmodeller uppdateras modell- populationens egenskaper stegvis i jämna tidsintervall, oftast . Inom tidsintervallet antas sedan händelser kunna inträffa i en viss bestämd sekvens. Det innebär att en händelse som placeras mitt i sekvensen kan vara beroende av händelser som placeras tidigare i sekvensen men inte av händelser som placeras senare – en så kallad rekursiv struktur. 5 FördelningsAnalytisk Statistiksystem för Inkomster och Transfereringar. Bilaga 9 till LU 2003 I vissa modeller används en teknik där en individs hela liv simuleras innan simuleringen för nästa individ påbörjas, det vill säga en individvis simulering. Det vanligaste är dock att använda en simulering, där hela modellpopulationen genomlöps en gång per tidsintervall. Det primära syftet med de dynamiska modellerna är ofta att göra beräkningar på mycket lång sikt för att analysera system där tidsaspekten är avgörande. Ett viktigt exempel är analyser av ålders- pensionssystem för vilka det krävs att beräkningar av individens årliga avsättning till systemet kan göras likväl som beräkningar av hur det totala pensionskapitalet växer över tiden fram till pensio- neringen. För sådana systemanalyser har de dynamiska modellerna en fördel gentemot de statiska eftersom åldrandeprocessen mer efterliknar den i verkliga livet. För en mer detaljerad diskussion kring dynamisk mikrosimu- lering samt genomgång av ett antal befintliga modeller se Rake och (2001) samt O´Donoghue (2001a). Samtliga beräkningsresultat som presenteras i rapporten baseras på den dynamiska mikrosimuleringsmodellen SESIM. Modellens bas- befolkning utgörs av ett stickprov draget 1999 ur den svenska befolkningen med tillägg av ett motsvarande stickprov av utlands- boende individer med svensk pensionsrätt. Datakällan är en longitudinell databas vilket har gjort det möjligt att komplettera informationen i stickprovet med historiska uppgifter för urvals- individerna. Modellpopulationens egenskaper uppdateras i simule- ringarna, det vill säga en simulering. Detta innebär att samtliga modellindividers egenskaper uppdateras under en beräk- ningsperiod innan nästa beräkningsperiod påbörjas. Uppdateringen sker genom simulering av ett antal statistiska modeller samt genom tillämpning av olika algoritmer. De senare används till exempel för att beskriva regelverk för skatte- och transfereringssystemen. Modellen är stokastisk och data från de ingående statistiska modellerna genereras genom . SESIM har en rekursiv struktur med ett antal moduler som genomlöps i tur och ordning: Bilaga 9 till LU 2003 Dessa moduler innehåller i sin tur ett antal beräkningsprocesser. Modellens minsta beståndsdel är individen men på samma sätt som i den verkliga befolkningen är individerna sammanlänkade i hushåll.