sou · GRB331 · 2004-01-01 00:00:00 — Den rådgivande referensgrupp, Forum för ekologisk omställning (FORUM-gruppen), som regeringen tillkallat för arbetet, ersätts av en rådgivande expertgrupp. Uppdraget innebär att nationalkommittén skall överta den särskilde samordnarens uppgift att sam- ordna det svenska arbetet med att fullfölja de åtaganden som ryms i och Habitatagendan. Uppdraget innebär att: lämna underlag till regeringen för redovisningen av Habitatagendans genomförande i anslutning till generalförsamlingens extra möte om uppföljning av Habitat II i , lämna underlag till regeringen i anslutning till generalförsamlingens uppföljning 2002 av om miljö och utveckling i , biträda regeringen vid framtagandet av den nationella strategi för hållbar utveckling, som skall lämnas till FN , ta del av arbetet med att integrera miljöhänsyn i biståndsverksamheten. och Habitatagendan spänner över i stort sett alla samhällsområden. Det blir därför, sär- skilt när det gäller att ta fram underlaget enligt ovan, nödvändigt för kommittén att prioritera vad som skall tas upp till behandling. Arbetet bör inriktas på följande områden: 1.Kopplingen mellan Agenda 21-arbetet och den lokala samhällplaneringen. I arbetet för hållbar utveckling måste även dess sociala del uppmärksammas. och Habitatprocessen bör samordnas i detta syfte. och aktiviteter liksom arbetet inom Baltic 21 och (S 1994:03) är särskilt viktiga i detta sammanhang. Arbetet för att förebygga brott är väsentligt inte minst i s.k. utsatta bostadsområden. Erfarenheterna från lokalt arbete med förnyelse av bostadsområden bör tas till vara. Rätten till rimligt boende var en viktig fråga i det svenska förberedelsearbetet inför . Frågan är av central betydelse i det globala samarbetet. Ett erfa- renhetsutbyte med den globala tenure som drivs av FN:s center för boende, bebyggelse och stadsutveckling i () bör ske. 3.Inflytande- och demokratifrågor, inte minst när det gäller ungdomar och personer med invan- drarbakgrund. (SB 1997:01) rapporter och projekt i olika kommuner ger flera uppslag i dessa ämnen. Samverkan bör ske med Demokratidelegationen, som samordnar projektet för demokrati. arbete (dir 1999:98) bör följas. Ett erfarenhetsutbyte med den globala governance som drivs av FN:s center för boende, bebyggelse och stadsutveckling i (Habitatcentret) bör ske. 4.Näringslivets roll i arbetet för hållbar utveckling är av central betydelse inte minst när man arbe- tar internationellt. Uppmärksamhet bör ges bl.a. åt det fortsatta arbetet med de lokala investe- ringsprogrammen, liksom åt vidare arbete med utveckling av uppförandekoder. 5.Sambandet mellan , samhällsplanering och folkhälso- och trygghetsfrågor. Erfarenheterna från det arbete som har genomförts av den (S 1995:14) bör tas till vara. Av generell betydelse i detta sammanhang blir att beakta biståndets roll i arbetet med hållbar utveck- ling. Miljöproblemen är till sin karaktär gränsöverskridande, vilket kräver internationellt samarbete. Kvinnors och mäns lika rätt till en rättvis och hållbar utveckling gör vidare jämställdhet till en viktig dimension i arbetet med och Habitat. Detta perspektiv måste utvecklas och stärkas genom spridande av metoder och goda exempel där även internationella erfarenheter tas tillvara. Klimat och hållbar utveckling En av de stora framtidsfrågorna med avgörande betydelse för utvecklingen är hur den s.k. växthusef- fekten skall kunna bromsas. Klimatpolitiken blir av central betydelse för möjligheten att uppnå en håll- bar utveckling. Den har nära kopplingar till en hållbar ekonomisk tillväxt och ökad välfärd liksom till en god miljö. bör därför följa klimatpolitikens fortsatta utveckling utifrån bl.a. betänkande Förslag till svensk klimatstrategi (SOU 2000:23). Konventionen om biologisk mångfald, konventionen om ökenspridning, liksom det internationella samarbetet på skogs- området, har också en nära koppling till arbetet för hållbar utveckling både i och internationellt. Kommittén bör vidare ta del av resultaten av det arbete som sker inom Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) samt inom om ekologisk hållbarhet. Det faktum att och Habitatagendan berör så många samhällssektorer gör att samarbetet med berörda myndigheter blir av stor vikt. Vidare bör kommittén samråda med om den nationella utvärdering- en av de lokala utvecklingsavtalen, som verket ansvarar för. Definitionen av hållbar utveckling innefattar tre dimensioner, förutom den ekonomiska och ekolo- giska även den sociala. lägger man till även en institutionell dimension: den som bl.a. hand- lar om medborgarnas delaktighet. De två senare dimensionerna bör i samband med och Habitatarbetet betonas mer än vad som skett i . Ett systematiskt framlyftande av dessa delar av arbetet för hållbar utveckling kan innebära en förnyelse av miljöarbete och förändringsar- bete på olika nivåer. Kommittén bör i sitt uppdrag verka för att så sker. följa och stimulera det fortsatta lokala Agenda 21-arbetet och därvid på lämpligt sätt samarbe- ta med kommuner, ideella organisationer och näringsliv, fortlöpande samverka med de myndigheter och övriga berörda, som har viktiga uppgifter i anslutning till arbetet med Habitatfrågorna och (samverkan bör ske med kommit- tén för och bostadssocial utveckling (dir 1999:10) i dess arbete med boendesociala och inflytandefrågor), ta del av de framväxande resultaten av arbetet med de lokala investeringsprogrammen, de lokala utvecklingsavtalen och med regionala tillväxtavtal i syfte att bidra till samordning mel- lan det Agenda 21- och Habitatorienterade arbetet för hållbar utveckling och den regionala utvecklingsplaneringen, ta del av resultaten av arbetet inom för – Baltic 21 samt samver- ka med sektorerna särskilt inom stadsutvecklingssamarbetet, samt ta del av resultaten av det arbete inom EU som rör bl.a. hållbar stadsutveckling och som har viktiga beröringspunkter med Habitatagendan och . skall lämna en lägesredovisning med förslag till arbetsplanering m.m. mot bakgrund av dessa direktiv. En samlad redovisning, som skall utgöra underlag för den rapport som skall lämna till FN av (Habitat II), skall lämnas . En samlad redovisning, som skall utgöra underlag för den rapport som skall lämna till FN av , skall lämnas . Denna redovisning skall förutom rapportering om genomförandet av även beakta arbetet med de s.k. , dvs. , Konventionen om biologisk mångfald och Konventionen för att bekämpa ökenspridning. Vidare skall det arbete som bedri- vits med utgångspunkt i de s.k. Skogsprinciperna beaktas. Kommittén bör härutöver planera för en samlad slutrapport angående och Habitatagendan. Denna rapport bör dels utvärdera det lokala och nationella arbete som genom- förts i som då gått sedan , dels innehålla förslag till riktlinjer för det fortsatta arbetet på området. Även internationella erfarenheter och utma- ningar bör redovisas. Slutrapporten skall lämnas till regeringen . Tilläggsdirektiv till för genomförande och vidareutveckling av och Habitatagendan (M2000:02) Beslut vid regeringssammanträde . för och Habitat (M 2000:02) får nu ett tilläggsuppdrag som tar fasta på kommande insatser inför världstoppmötet i (World Summit on Sustainable Development, WSSD). I tilläggsuppdraget ingår att vidareutveckla underlag kring frågor som rör hållbart nyttjande och skydd av naturresurser, miljö och hälsa, globaliseringen och hållbar utveckling, hunger och undernäring, goda, effektiva och demokratiska styrformer på alla nivåer samt frågor kring utbildning, vetenskap och teknologi. Med ändring av tidigare utfärdade direktiv (dir. 2000:48) skall ha slutfört sitt arbete och till regeringen överlämna sin samlade slutrapport om hur det svenska arbetet med och Habitatagendan bedrivits sedan 1992 års FN-konfe- rens i respektive i . Genom ett beslut av regeringen tillkallades en nationalkommitté för genomfö- rande och vidareutveckling av och Habitatagendan (dir. 2000:48). Kommittén har antagit namnet för och Habitat. I kommitténs uppgifter ingår att samordna det svenska arbetet med och hållbar utveckling samt med de åtaganden som följer av Habitatagendan. Vidare skall lämna regeringen underlag till FN:s uppföljningsmöten 2001 (Istanbul+5) och om vid världstopp- mötet i . Den uppgift som rör redovisningen till konferensen är fullgjord genom den svenska nationalrapporten till FN:s generalförsamlings extra möte (Istanbul+5) i . Sedan kommitténs ursprungliga direktiv antogs har förberedelseprocessen inför Världstoppmötet om hållbar utveckling i 2002 börjat ta fastare form. Förutsättningar såsom dagordning för mötet, förberedelseprocessens upplägg- ning och skilda regioners önskemål om prioriterade teman är bättre kända. FN:s generalför- samling beslutade (A/55/199) att genomföra tioårsuppföljningen av Rio-konfe- rensen i form av ett toppmöte och att Kommissionen för hållbar utveckling (CSD) skall fungera som förberedande kommitté. Världstoppmötet om hållbar utveckling förbereds i två steg: Översyn och utvärdering av genomförandet av , Identifiering av vilka åtgärder som är nödvändiga för att möta de nya utmaningar som världs- samfundet står inför efter . Inför världstoppmötet i har förberedande överläggningar och konferenser ägt rum i EU-kretsen samt i anslutning till högnivåmöte i (FN:s ekonomiska kommission för , ECE). Inom har man kommit överens om att utrotning av fattigdom och framväxten av hållbara produktions- och konsum- tionsmönster bör vara övergripande mål inför världstoppmötet. Finansiering av åtgärder för en hållbar utveckling anges som en avgörande fråga inom dessa teman. Vidare anges att jämställd- hetsfrågor bör beaktas i alla förberedelser för toppmötet. Med utgångspunkt i dessa mål bör, enligt , följande fem områden prioriteras: hållbart nyttjande och skydd av naturresurser, klargörande av sambanden mellan miljö och hälsa, behovet av att få globaliseringen att utvecklas i riktning mot en hållbar utveckling, stärkande av goda, effektiva och demokratiska styrformer på alla nivåer, frågor kring utbildning, vetenskap och teknologi. får nu i uppdrag att inför världstoppmötet i belysa svenska erfarenheter och perspektiv när det gäller de övergripande mål och prioriterade områden som kommit överens om. Som en del i arbetet med att belysa fattigdomsbekämpning och hållbara produktions- och konsumtionsmönster bör kommittén också beröra frågan om hung- er och undernäring. Detta blir särskilt viktigt tillsammans med de befintliga direktivens priorite- ring av den lokala samhällsplaneringen, inflytande- och demokratifrågor samt när det gäller näringslivets roll i arbetet för hållbar utveckling. , som i sitt arbete skall inhämta underlag från berörda departement, kommittéer och myndigheter, bör särskilt ta del av resultaten i Arbetsgruppen för en samlad globaliseringspolitik under handelsministerns ledning samt i utredningen – Om politik för global utveckling (UD 1999:04). En viktig uppgift för blir att stimulera till ett aktivt deltagande från orga- nisationer och aktörer som har ett engagemang i för kommittén relevanta frågor. Av särskild betydelse blir att i samverkan med Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) följa och ta till vara pågå- ende aktiviteter inom forskarsamhället i anslutning till hållbar utveckling. skall till regeringen lämna en samlad redovisning som skall utgöra underlag för den rapport som skall lämna inför världstoppmötet i . skall redovisa en preliminär sammanställning av de svenska erfarenheterna från genomförandet av . Den samlade slutrapporten om det svenska arbetet med och Habitatagendan skall redovisas . för och Habitat har haft regeringens uppdrag att förankra och vidare- utveckla arbetet med och Habitat i . Kommittén har också haft i uppdrag att följa och lämna underlag till kring Habitatagendan (Istanbul+5) samt till världstoppmötet i , efter den stora i om miljö och utveckling. Inför båda dessa uppföljningsmöten har kommittén lagt fram nationalrapporter med redovisning av svenska erfarenheter samt synpunkter på det fortsatta arbetet kring , Habitat och hållbar utveckling. redovisar i detta slutbetänkande sin syn på hur arbetet inom dessa områden har bedrivits och kan utvecklas vidare. Redovisningen tar sin avstamp i det internationella arbetet på området men kommittén inriktar sina överväganden mot främst nationell och lokal nivå. Sedan har av landets kommuner antagit en plan eller ett program för i fullmäktige. Det gäller nu att tillföra ny energi i det fortsatta arbetet så att antagna pro- gram och planer också förs fram till genomförande. lägger fram 12 förslag, som vilar på nyckelbegrepp som underifrånperspektiv, sektorsintegrering, samverkan, stöd och stimulans.