sou · GRB3118d2 · 2004-01-01 00:00:00 — V Effekterna av det statliga stödet Utredarens tredje huvuduppgift är att utreda effekterna av det stat- liga stödet för allmänna samlingslokaler. Inom ramen för denna uppgift skall utredaren undersöka i vilken utsträckning målen för det statliga stödet uppnås och om någon förändring i detta avseende skett gentemot tidigare. Om en förändring har skett skall orsakerna belysas. Som ett led i en bedömning av bidragssystemets effektivitet skall utredaren också se över handläggningen av ansökningar om statligt stöd för allmänna samlingslokaler. Därvid skall Samlingslokal- delegationens ansvar och uppgifter på området undersökas. Utredaren skall på grundval av vad som framkommit vid behov föreslå åtgärder som kan effektivisera det statliga bidragssystemet och därigenom öka möjligheterna att uppnå målen med det statliga stödet. Utredaren skall även undersöka vilken betydelse det statliga respektive kommunala stödet för allmänna samlingslokaler har när det gäller att skapa tillgång till ändamålsenliga samlings- lokaler för föreningslivet och för andra möten mellan människor. Dessutom skall utredaren belysa utvecklingen av det kommunala stödet under . I sin kartläggning om effekterna av det statliga stödet för allmänna samlingslokaler bedömde att konsekvenserna av ett minskat sådant stöd på kort sikt sannolikt kommer att leda till en utarmning av föreningslivet och andra inslag i umgänget män- niskor emellan. På lång sikt kommer, enligt , ett minskat stöd att kunna vara förödande för beståndet av samlingslokaler. Det är närmare gjorde denna bedömning. har det statliga stödet för allmänna samlingslokaler minskat från /93 till . Här skall dock noteras att det höga beloppet föranleddes av Effekterna av det statliga stödet extraanslag för arbetsmarknadsåtgärder. Det ordinarie anslaget uppgick till . Utredaren skall undersöka om de minskade statliga resurserna fått den negativa effekt som bedömde att minskningen skulle kunna få. Därvid skall utredaren undersöka om de minskade resurserna på annat sätt påverkat till- gången till samlingslokaler, t.ex. om minskningen medfört att andra typer av lokaler ställts till föreningslivets förfogande. Utreda- ren skall också undersöka om och hur det minskade statliga stödet påverkat kommunernas benägenhet att stödja allmänna samlings- lokaler. Därtill skall utredaren beskriva den verksamhet som bedrivs av samlingslokalorganisationerna, Folkets Hus och Parker, Bygde- gårdarnas och , samt utreda deras behov av ekonomiskt stöd. 8Det statliga och kommunala stödet till allmänna samlings- lokaler 8.1Hanteringen av det statliga stödet 8.1.1Fördelningen av det statliga stödet till allmänna samlingslokaler Det har lämnats såväl statligt som kommunalt stöd för anordnandet av nya samlingslokaler och för bevarandet av befintliga sådana lokaler. Det statliga stödet är ett investeringsstöd, inte ett underhålls- eller driftstöd. Ärenden om fördelning av det statliga stödet till allmänna samlingslokaler, till vissa icke-statliga kulturlokaler och till folkparksteatrar avgörs av Samlingslokal- delegationen som finns vid . Delegationen består av en ordförande och högst sju andra ledamöter som utses av regeringen för en bestämd tid. Bidragsgivningen styrs av förordningen (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler. För tillämpningen av förordningen har fastställt föreskrifter om bidrag till allmänna samlingslokaler (BFS 1997:25 ASL 2). Dessa dokument återges i bilaga 2. Enligt förordningen får bidrag lämnas till sådana aktiebolag, stiftelser eller föreningar som arbetar utan vinstsyfte och är fristå- ende från en kommun eller kommunala företag. Med allmän samlingslokal avses en lokal som på en ort som hålls öppen och tillgänglig för föreningslivets möten, studieverksamhet, kulturell verksamhet, förströelse, fritidssysselsättning eller någon annan liknande verksamhet. Statligt bidrag till en allmän samlingslokal får enligt förord- ningen lämnas för Det statliga och kommunala stödet till allmänna samlingslokaler köp eller nybyggnad, ombyggnad och standardhöjande reparationer som inte är av ringa omfattning, eller handikappanpassning som utförs utan samband med ovan- stående åtgärder För bidrag till köp, nybyggnad, ombyggnad och standardhöjande reparationer krävs att kommunen lämnar bidrag med av det bidragsunderlag som berättigar till det statliga bidraget. Om ett köp är fullbordat när delegationen prövar ansökan kan bidrag lämnas bara om den sökande har haft synnerliga skäl för att genomföra köpet före bidragsbeslutet. På samma sätt kan bidrag lämnas för en ny- eller ombyggnad, som har påbörjats när en ansökan om bidrag prövas, bara om sökanden har haft synnerliga skäl för att påbörja arbetena före bidragsbeslutet. För att få bidrag krävs det vidare att det finns ett varaktigt behov av lokalen på orten, att lokalen kommer att fylla skäliga krav på god standard, att lokalen kommer att hållas tillgänglig för varje organisation eller grupp med organiserad verksamhet som är verksam inom orten och att detta sker opartiskt, i skälig omfattning och på skäliga villkor, att lokalen har eller förväntas få en allsidig användning, och att det finns goda ekonomiska förutsättningar att driva och för- valta lokalen. Till ansökan skall bifogas en karta som visar upptagningsområdet samt om det finns andra allmänna samlingslokaler inom området. Även antalet invånare inom upptagningsområdet skall redovisas. Lokalens nuvarande användning och tänkta användning efter bygg- åtgärder skall beskrivas. Det bör framgå om drift och skötsel sker i samverkan med annan. Det skall också framgå om andra föreningar eller andra intressenter har anmält intresse av lokalen och åtagit sig visst ansvar för drift och skötsel av lokalen. Det statliga och kommunala stödet till allmänna samlingslokaler 8.1.2Bidragsunderlag och bidragets storlek När det gäller bidrag till köp, nybyggnad, ombyggnad och standardhöjande reparationer skall bidraget beräknas på grundval av ett bidragsunderlag som motsvarar kostnaden för en åtgärd på ytor upp till högst och som är skälig med hänsyn till projektets art och omfattning. I bidragsunderlaget får följande kostnader räknas in: utrymmen för ungdomsverksamhet om de inryms i samma byggnad, utrymmen för den allmänna samlingslokalens skötsel, konstnärlig utsmyckning som uppgår till högst en procent av bidragsunderlaget. Om det finns särskilda skäl får kostnader för konstnärlig utsmyckning eller anskaffning av inventarier som sammanlagt uppgår till högst av bidrags- underlaget räknas in i underlaget. Bidragsunderlaget skall beräknas på samlingslokalens hela yta efter det att byggprojekt har genomförts. Utrymmen för samlings- lokalens skötsel är expedition samt städ- och personalutrymmen. Om en befintlig samlingslokal består av utrymmen som är användbara som samlingslokal, kan ta hänsyn till detta när bidragsunderlaget beräknas. I bidragsunderlaget får, utöver skäliga faktiska kostnader för byggnadsåtgärder, inräknas skäligt värde av eget arbete, dock högst av underlaget. Bidrag får lämnas med ett belopp som uppgår till högst av bidragsunderlaget. Bidrag får lämnas för handikapp- anpassning till hela kostnaden, dock högst med . En förutsättning är att en sådan anpassning inte ingår i någon annan åtgärd som får bidrag från delegationen. Ansökan om bidrag ges in till . fördelar de medel som är tillgängliga under ett budgetår före utgången av maj året efter det att ansökningarna har kommit in till verket. För uppgår anslaget 30:2 till medan anslagsposten som disponeras av för beslut är . förmedlas av efter ansökan från SamSam till samlingslokalföreningarnas riksorganisationer. Det statliga och kommunala stödet till allmänna samlingslokaler regeringens disposition för aktiviteter i eller i anslutning till allmänna samlingslokaler som syftar till att stärka den demo- kratiska infrastrukturen. Till ansökan skall fogas en plan för lokalernas användning samt en långtidsbudget. Skälen till ansökan om bidrag skall redovisas och planerade byggåtgärder skall beskrivas översiktligt. Plan, fasad och sektionsritningar i skala 1:100 samt uppmätningsritning och situa- tionsplan skall bifogas. De beräknade kostnaderna för byggprojektet skall redovisas. Till ansökan skall bifogas en finansieringsplan för köpet eller det bygg- projekt som avses med ansökningen samt budget för drift av lokalen efter det att projektet har genomförts. Sökanden skall också bifoga ett protokollsutdrag eller annan handling som visar att kommunen har åtagit sig att medverka i finansieringen av projektet med av det bidragsunderlag som fast- ställer i ärendet. Långtidsbudget efter bidragsåret skall redovisa beräknade kostnader för driften av lokalen, inklusive kapital- kostnader, och för verksamheten. Den tänkta finansieringen skall beskrivas. Om beräkningarna bygger på långsiktiga åtaganden från annan än sökanden, skall kopia på avtal eller andra skriftliga åtaganden bifogas. Stadgar, bolagsordning eller motsvarande handling skall bifogas, samt årsredovisning och verksamhetsberättelse för det senaste verksamhetsåret. Årsredovisning kan lämnas på blankett som fastställt. Bestyrkt uppgift om firmatecknare skall lämnas. Om den sökande inte själv äger lokalen eller marken som den är uppförd på skall nyttjanderättsavtal bifogas, som ger sökanden fri dispositionsrätt under från tidpunkten för beslut i ärendet. Av avtalet skall också framgå att bidraget kommer att tillförsäkras sökanden och hur det skall ske. Om en ansökan avser bidrag till ett byggnadsprojekt, skall den sökande förbinda sig att utföra projektet inom den tid som bestämmer, iaktta de bestämmelser om projektets utförande i övrigt som verket meddelar, lämna verket en fullständig redovisning av kostnaderna för projektet, samt hålla byggnaden tillgänglig för besiktning. Det statliga och kommunala stödet till allmänna samlingslokaler 8.1.4Besiktning och utbetalning av bidraget När ett byggnadsprojekt har färdigställts skall byggnaden besikti- gas. Besiktning skall ske på den sökandes bekostnad genom en besiktningsman som anvisar. Förslag skall lämnas på besiktningsman för granskning av det genomförda projektet och för granskning av kostnaderna för det. De föreslagna personernas kvalifikationer skall redovisas. Besiktningsprotokollet skall visa att projektet har genomförts i enlighet med de förutsättningar som låg till grund för beslut i ärendet. Om avvikelse har skett skall skälen till avvikelsen anges. Kostnadsgranskningen skall redovisa summan av de i projektet nedlagda kostnaderna. I de fall både bidragsberättigade åtgärder och inte bidragsberättigade åtgärder har genomförts, skall kostnaderna delas upp. Enligt föreskrifter skall ansökan om utbetalning ske när projektet är genomfört och besiktigat. Ansökan skall komma in till senast efter det att bidraget bevilja- des, om inte bestämmer annat i det enskilda fallet. Till ansökan skall fogas besiktningsprotokoll och redogörelse för granskning av projektkostnaderna. får återkalla ett bidragsbeslut, om de förutsättningar som låg till grund för beslutet inte längre finns och bidraget inte har betalats ut. Om bidraget har betalats ut, får besluta om återbetalning av bidraget helt eller delvis endast om mottagaren genom oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidrag felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp, bidraget i annat fall felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp och mottagaren skäligen borde ha insett detta, eller lokalen utan medgivande av upphör att vara allmän samlingslokal innan förflutit från den dag då ansökan om bidrag gavs in till verket. beslut om återbetalning av bidrag får överklagas hos regeringen. I övrigt kan verkets beslut inte överklagas. Det statliga och kommunala stödet till allmänna samlingslokaler 8.2Bidrag till riksorganisationerna. 8.2.1Riksorganisationernas tillkomst och finansiering I avsnitt 3 har utvecklingen av de allmänna samlingslokalernas centrala organisationer översiktligt redovisats. En bidragande orsak till att de bildades var säkerligen det statliga stödets tillkomst. När riksdag beslutade om statligt stöd till allmänna samlingslokaler växte behovet av rådgivning till de lokalägande föreningarna, eftersom det ställdes vissa krav på ansökningshandlingarna. Folkets Parkers () hade visserligen bildats . Men 1937 bildades . 1999 bildade och Folkparkernas en ny gemensam riksorganisa- tion, och Parker. bildades i syfte att vara ett sammanhållande organ för de allmänna samlingslokaler som ägde och förvaltade. omorganiserades riksorganisationen till . Bygde- gårdarnas () bildades . De centrala organisationernas verksamhet finansieras till viss del av medlemsavgifter från medlemsföreningarna. För Folkets Hus och Parker var de totala intäkterna 2002, varav drygt hälften beräknades som nettoomsättning. Det fanns 40 anställda i de ideella föreningarna och 15 i programbolag m.fl. Av de totala intäkterna kom i form av medlemsavgifter. De totala intäkterna för 2002 var . Enligt BR:s verksamhetsberättelse var intäkten från medlemsavgifter på . Medlemsavgiften består av en grundavgift på och en uttaxering på /m2. BR har ett tiotal fast anställda samt ett par projektanställda på det centrala kansliet. Däremot har man inte några fast anställda ute i distriktsorganisationerna. De totala intäkterna för Våra VG har 6 fast anställda personer på kansliet. har Våra Gårdar ett liknande system som BR för att beräkna medlemsavgiften. Den baseras på en fast avgift och varje totala våningsyta: Det statliga och kommunala stödet till allmänna samlingslokaler en fast avgift för alla medlemmar på . en rörlig del på /m2 för ytor upp till . en fast avgift på för ytor . Detta medför en högsta medlemsavgift på . 8.2.2Det statliga stödet till riksorganisationerna beslutade om en genomgripande revidering av stödet till de allmänna samlingslokalerna. I det sammanhanget beslutades att ett särskilt stöd borde utgå för att täcka de kostnader som de samlingslokalägande föreningarnas riksorganisationer åsamkades för sitt biträde i den statliga stödverksamheten. Bidraget var en ersättning till riksorganisationerna för att de skulle utföra följande uppgifter: allmän information och rådgivning till medlemmarna i frågor som rör investeringar, drift och förvaltning, ekonomi, skatter, juridik, arbetsgivarroll mm. arbete i anslutning till medlemmarnas ansökningar om statligt stöd, samt gemensamt tekniskt och ekonomiskt utrednings- och utveck- lingsarbete avseende allmänna samlingslokaler. Det hade utgått ett årligt statligt bidrag till de tre riksorganisa- tionerna . Bidraget var på och delades lika mellan organisationerna. Stödet avsågs vara en kompensation för de kostnader som dessa hade för sin medverkan i den statliga lån- och bidragsgivningen genom service och rådgivning. I betänkandet Finansiering av allmänna samlingslokaler (SOU 1971:92) föreslog utredaren att bidraget borde höjas avse- värt. Stödet för organisationernas direkta arbete med statens verk- samhet för allmänna samlingslokaler borde enligt utredaren tolkas som statens ersättning för de insatser som riksorganisationerna gjorde på detta område. Utan organisationernas arbete skulle staten få ta kostnaden för arbetsuppgifterna i ett annat sammanhang, eftersom arbetsuppgifterna under alla omständigheter måste utföras om staten ville fortsätta sitt bidrags- och lånestöd till samlingslokalerna. Utredaren kom fram till att kostnaderna inte borde understiga ett sammanlagt belopp av . Han föreslog att det Det statliga och kommunala stödet till allmänna samlingslokaler årliga stödet till riksorganisationernas allmänna kontakt- och informationsverksamhet skulle utgå med ett fast belopp om som skulle delas lika mellan riksorganisationerna. För organisationernas arbete med den statliga lån- och bidrags- givningen föreslog utredaren ett belopp om att fördelas mellan organisationerna i proportion till de samman- lagda beloppen av de statliga bidrag och lån som hade förmedlats av respektive organisation som låg närmast före det budgetår under vilket beslut fattats. Dessutom föreslog utredaren att skulle ges för organisationernas gemensamma tekniska och ekonomiska utrednings- och utvecklingsarbete avseende allmänna samlingslokaler. Som tidigare redovisats i avsnitt 4.4.3 föreslog regeringen i budgetpropositionen (prop. 1998/99:1, UO17) att anslaget N1 Bidrag till allmänna samlingslokaler skulle avskaffas. Däremot ansåg regeringen att bidraget till riksorganisationerna skulle finnas kvar och föreslog att för ändamålet skulle anvisas från anslaget M2 Bidrag till nationell och interna- tionell ungdomsverksamhet m.m. Regeringens bedömning var att ett ökat samarbete mellan samlingslokalorganisationerna och ungdomsföreningarna skulle göra att ungdomars generella använd- ning av samlingslokalerna därmed skulle kunna ökas. avslog dock regeringens förslag om att avskaffa anslaget N1 Bidrag till allmänna samlingslokaler. Anslaget bibehölls och anvisades. biföll dess- utom förslaget om att bidraget på . till riksorga- nisationerna skulle finnas kvar och att det skulle anvisas från ansla- get M2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. Från redovisas anslaget till riksorganisatio- nerna under anslag Bidrag till allmänna samlingslokaler, men förmedlas av . 8.2.3Fördelningen av bidraget till samlingslokal- organisationerna I anslutning till behandlingen av budgetpropositionen beslutade att även fortsättningsvis skulle fördela bidraget till riksorganisationerna för informations- insatser och utredningsarbete avseende ungdomars nyttjande av Det statliga och kommunala stödet till allmänna samlingslokaler Den s.k. ungdomssatsningen gäller således fort- farande. I sin årsredovisning redovisade att man i enlighet med regleringsbrevet hade fördelat från anslaget 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler, för ungdomars nyttjande av samlingslokaler. Bidraget hade fördelats enligt en gemensam ansökan från de samlingslokalägande riksorga- nisationernas samarbetskommitté, SamSam, på följande sätt: (26,) (20,) Folkets Hus och Parker (Folkets Hus) (27,) Folkets Hus och Parker (Folkparker) (17,) SamSam (8,) I årsredovisningen redogjorde för det utveck- lingsarbete och informationsinsatser med inriktning mot ungdomar som hade genomförts av riksorganisationerna. hade till exempel arbetat för att vidareutveckla den verksamhet som man startade i och med Bygdgårdarnas ungdomsår 2001. En ungdomskonsulent hade anställts och ett s.k. Ungdomslyft hade initierats med bland annat Ungdomsveckor och en digital satsning. Man hade utarbetat ett särskilt informationsmaterial Starta ungdoms- verksamhet för att sprida goda exempel. Folkets Hus och Parker hade inrättat en tjänst med särskild inriktning på utveckling av ungdomsverksamhet. För att utveckla och informera om ung kultur i förorten hade man startat projektet i kvarteret i samverkan med en rad andra organisationer. En film hade produce- rats i syfte att synliggöra hiphopkulturen och då särskilt graffiti. Bygdegårdarna och Folkets Hus och Parker deltog gemensamt i ett särskilt utvecklingsarbete för att lyfta fram ungt arrangörskap. I samverkan med bland andra anord- nades Ungkulturdagarna. Det statliga och kommunala stödet till allmänna samlingslokaler bedrev ungdomsverksamhet i nära samarbete med de ungdomsorganisationer som finns knutna till . Utvecklings- och informationsinsatserna var framför allt inriktade på att tillhandahålla drogfria lokaler och att skapa engagemang bland unga för ett drogfritt liv. Som tidigare redovisats genomför riksorganisationerna en stor mängd kulturaktiviteter. Genom resurser som ställer till förfogande förvärvar och Folkets Hus och Park konst som deponeras i lokaler runt om i landet eller används i de tematiska vandringsutställningar som produceras. I samarbete med , Rikskonserter och Riksutställningar tar riksorganisationerna fram föreställningar och kulturevenemang som sedan de lokala samlingslokalföreningarna genomför tillsammans med kulturföreningar, teaterföreningar, musikföreningar m.fl. Detta statliga kulturstöd tillkom då också inrättades. Till en början var det endast Folk- parkerna och Folkets Hus som fick bidrag till kulturverksamhet. De övriga organisationerna tillkom . 2003 omfattade anslaget sammanlagt . Den senaste höjningen av anslaget var 1996 då det höjdes med . Anslaget fördelades 2002 enligt följande: Folkets Hus och Parker Till riksorganisationerna utgår också stöd till konstköp som 2003 uppgår till . av anslaget, eller , går till och Parker som bidrag till fast konst i form av skulpturer i Folkparkerna. av anslaget, eller , fördelas av SamSam enligt följande: Folkets Hus och Parker Det statliga och kommunala stödet till allmänna samlingslokaler Därutöver utgick utställningsersättning till och Parker med till vandringsutställningar. Ersättning till utgick med . Folkets Hus och Parker fick också stöd till film- och biografverksamhet från med . Sammantaget fick således riksorganisationerna i statliga kulturstöd . Dessa fördelades enligt följande: Folkets Hus och Parker Inom genomförs en analys av effekterna av anslaget Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveck- ling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Effekterna av stödet har tidigare inte studerats i annan form än genom organisa- tionernas bidragsredovisningar till . 8.3Uppgifter om ansökningar och bidrag 8.3.1Ansökningar om stöd från Samlingslokaldelegationen De nya reglerna för det statliga stödet trädde i kraft . Med hänsyn till vissa övergångsregler kan det därför vara lämpligt att studera hur bidraget till allmänna samlingslokalerna har fördelats fr.o.m. . behandlade Samlingslokal- delegationen totalt 981 projektansökningar, dvs. i genomsnitt 163 . Av de 981 projektansökningarna avsåg 560 ny-,om- eller tillbyggnader samt standardhöjande åtgärder, dvs. i genomsnitt 93 . Dessutom ansökte 421 föreningar, eller i genomsnitt 70 föreningar , om bidrag för handikappanpassning. Stödet till handikappanpassning redovisas i avsnitt 6.2.4. Det totala belopp som söktes –2003 var följande: Det statliga och kommunala stödet till allmänna samlingslokaler Sammanställningen visar att det totala belopp som sökts har minskat . Av tabell 15 framgår den procentuella fördelningen av ansök- ningar för ny-,om- eller tillbyggnader samt standardhöjande åtgärder på lokaltyper –2002. Procentuell fördelning av ansökningar på lokaltyper 1998–2002 Tabellen visar att –2002 minskade andelen av ansökningar från och Parker medan andelen ansök- ningar från kategorin övriga visar en ökande tendens. omfattade 462 projektansökningar totalt 561 olika byggnadsåtgärder. Av de 561 byggnadsåtgärderna avsåg. De 561 byggnadsåtgärderna fördelades på de olika typerna av samlingslokaler enligt följande: Folkets Hus och Parker. kategorin övriga samlingslokalföreningar. Det statliga och kommunala stödet till allmänna samlingslokaler 8.3.2Fördelning av bidrag på de olika åtgärderna Följande bidragsbelopp utgick : Av 981 projektansökningarna och 2003 beviljades , eller 402 föreningar, statligt stöd. Av de 981 projektansökningarna gällde 560 ny-, om- eller tillbyggnader samt standardhöjande åtgärder. Av dessa beviljades , eller 239 föreningar, stöd. Det innebär att knappt 40 föreningar beviljades sådant stöd. Stödet till handikappanpassning redovisas i avsnitt 6.2.4. Av tabell 16 framgår den procentuella fördelningen av beslut om stöd för ny-, om- eller tillbyggnader samt standardhöjande åtgärder på lokaltyper –2002. Procentuell fördelning av beviljade ansökningar på lokaltyper 1998–2003 En jämförelse mellan den procentuella fördelningen av ansökningar i tabell 14 och beviljade ansökningar i tabell 15 visar att av bygde- gårdsföreningarna var andelen som beviljades stöd tio procent- enheter större än av de som ansökte. För kategorin övriga var det tvärtom. Andelen som beviljades stöd var lägre än av de som ansökte. Av tabell 17 framgår hur det statliga stödet fördelas på de olika åtgärderna, antal projektstöd 1998–2002