sou · GRB356d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Genom att inte utnyttja koncern- styrkan i full utsträckning uppstår strukturella merkostnader för verk- samheten. Ett sätt att renodla rollerna och effektivisera beslutsfattan- det är att använda den associationsform, som huvuddelen av all affärs- verksamhet i , liksom utomlands, bedrivs inom d.v.s. aktie- bolagsformen. Möjligheterna för staten att i sin affärsverksamhet ta hänsyn till sociala och regionalpolitiska mål – och som för del också arbetsmarknadspolitiska mål – är inte beroende av associations- form. Däremot påverkas givetvis sättet att styra verksamheten. Därutöver hänvisade utredaren i betänkandet till kommande skat- temässiga nackdelar med dåvarande stiftelseform och kommande lagförslag om renodling av stiftelseformen som inte skulle passa affärsverksamhet. Ett annat argument var att aktiebolagsformen skulle ge och regeringen bättre möjligheter till insyn och inflytande. 9.1.4Motiv för ombildande till aktiebolag (prop. 1991/92:91) Propositionen 1991/92:91 hänvisade i stort sett enbart till nämnda betänkande. I propositionstexten sammanfattade det ansvariga statsrådet skälen för sitt ställningstagande om bolagisering (utifrån det faktum att förslaget om bolagisering hade fått stöd eller läm- nats utan erinran av nästan alla remissinstanser): Ett väsentligt skäl är, som har framfört, att företagsgruppen därigenom får bättre affärsmässiga förutsättningar för sin verksamhet och att denna kan bli effektivare. har hävdat att stiftelsefor- men innebär en nackdel ur konkurrenssynpunkt. Vidare har hänvisat till att revisorer och RRV förordat aktiebolags- formen, eftersom den innebär en ansvars- och befogenhetsfördelning som är klar, känd och beprövad av samarbetspartners och konkurren- ter, nationellt och internationellt. 9.2Uppföljning av motivens giltighet Motiven för att driva verksamheten i i aktiebolagsform är av olika karaktär och dignitet. Motivbilden kan delas in i tre över- gripande kategorier; en kategori av motiv som handlar om inre och yttre effektivitet och en kategori av motiv som handlar om stiftelseformen (förändrade skatteregler och lagförslag om ren- odling av stiftelser) samt kategorin insyns- och inflytandefrågor. Det är metodologiskt svårt att isolera associationsformen – aktie- bolag – som förklaringsvariabel till den utveckling som ägt rum inom , eftersom alternativfallet inte är känt. Nedan görs emellertid en samlad bedömning av motivens giltighet. 9.2.1Samhall AB:s inre och yttre effektivitet Aktiebolag innebär en självständig juridisk person. Ansvar, roller och uppgifter är tydligt definierade mellan ägare och ledning. Genom aktiebolagsformen har , till skillnad från stiftel- seformen, förfogat över sin egen organisation. Organisationsför- ändringar i syfte att klara anpassningar och omstruktureringar har kunnat genomföras, utan efterhörande av ägaren – staten – i form av regering och riksdag. Organisationsförändringar har använts frekvent inom sedan bolagiseringen 1992. I stiftelseformen var bundet till dåvarande 24 regionala företag (ett per län). När aktiebolaget bildades bibe- hölls länsstrukturen, men efter bolagsbildningen – 1993 – slogs några av de regionala företagen ihop och antalet regionala bolag minskade till 19 stycken. 1995 minskade antalet regionala bolag ytterligare till 17 stycken, som det etablerades en affärsdimension med 9 affärsområden i en s.k. matrisorganisation (geografisk dimension respektive affärsdimension). 1997 bildades för försäljning av rehabiliteringstjänster. 1997 genomförde – mot bakgrund av minskad mer- kostnadsersättning – ett åtgärdsprogram (I) som innebar att antalet anställda minskade med ca 2 500 personer, att 45 verkstäder avvecklades/omstrukturerades, att ca 300 direktanställda fick sluta sin anställning, att ca 5 000 anställda med arbetshandikapp fick byta jobb på grund av strukturförändringar inom koncernen. minskade antalet regionala bolag till 15 företag och ett affärsbolag. 1998 genomförde ytterligare ett åtgärdsprogram (II). Därefter har antalet bolag fortsatt att minska, till 13 regionala bolag 1999 och till 7 regionala bolag . genomfördes insatser som gav resultatförbättringar (intäktsska- pande och kostnadsbesparande åtgärder) om ca och om ca . De intäktsskapande åtgärderna innebar bl.a. snabbare avveckling av olönsamma enheter på orter där alternativ sysselsättning kunde skapas och ökade insat- ser för att skapa ytterligare nya affärer på befintliga enheter. kostnadsbesparande åtgärderna var bl.a. minskning av antalet bolag, ändrad organisation för vissa koncerngemensamma funktioner och färre direktanställda. ombildades till ett bolag med fyra affärsdivisioner och två personalutvecklingsdivisioner. I samband med denna organisationsförändring genomfördes ytterligare ett åtgärdsprogram med en resultatförbättring om ca . fattade beslut om en affärsplan för åren 2002–2004 som innebär att relationen mellan tjänster och industri skall utvisa anställda inom tjänster och anställda inom industri. fattades beslut om ett stort omstruktureringspro- gram som innebär att arbeten inom tjänstesektorn skall öka. Ett viktigt motiv för övergången till aktiebolagsformen var att därigenom kunde ta tillvara den s.k. koncernpotentialen. Stiftelseformen med dess 24 regionala företag ansågs innebära ett hinder i utvecklandet och införandet av olika koncerngemensamma strategier, konceptframtaganden, utnyttjandet av gemensamma stödsystem m.m. Inom ramen för personal- och metodutveckling har kunnat bära gemensamma resurser och kunna utveckla nya metoder och skapat förutsättningar för en bättre helhetssyn inom bolaget. Några exempel på personal- och metodutveckling som företaget genomfört är; kva- litetssäkring av personalutvecklingsprocessen, arbetet med över- gångar, arbetsmiljöstandard, enhetlig metod för arbetskravanalys, utbildning i handikappkunskap och ledarutvecklingsprogram. Ett annat motiv för aktiebolagsformen var kundperspektivet. Aktiebolagsformen har inneburit att man kunnat ta på sig produk- tionsuppdrag som sedan kunnat fördelas ut på lokala enheter över landet. Under stiftelseformen – med ett stort antal mindre själv- ständiga företag – torde ett sådant förfarande vara förknippat med vissa svårigheter. Kundkontakterna förefaller ha underlättats i och med associationsformen. fanns också flera ingångar till (olika regionala företag) för en och samma kund. Via en gemensam affärsdivision i en matrisorganisation följt av rikstäckande affärsdivisioner har kundkontakterna förbättrats och effektiviserats. Ytterligare motiv var att verksamheten skulle bli mer effektiv. Merkostnadsersättningen har minskat sedan bolagiseringen såväl mätt i den s.k. resultatprocenten (merkostnadsersättningens andel av lönekostnaderna för de anställda med arbetshandikapp) som merkostnadsersättningens andel av de totala intäkterna och mer- kostnadsersättning (i fasta priser). Omsättningen har ökat sedan bolagiseringen, liksom förädlingsvärdets tillväxt. har emellertid haft ett försämrat ekono- miskt resultat och trendbrott i flera viktiga ekonomiska indikato- rer. har som aktiebolag kunnat utnyttja det egna kapital som bolaget förfogar över, utan kapitaltillskott från ägaren. har dock merkostnadsersättningens andel av de totala intäkterna ökat, liksom den s.k. resultatprocenten och mer- kostnadsersättningen (i både löpande och fasta priser). Beskattningsreglerna ändrades kort efter bolagiseringen av . Systemet med skatteutjämningsreserv avvecklades efter skattereformen 1990. spelar det ingen roll ur skattesynpunkt om verksamheten bedrivs i stiftelseform eller i aktiebolagsform. Aktiebolagsformen är dock särskilt avpassad för affärsverksamhet. Aktiebolagsformen skulle ge och regeringen bättre möj- ligheter till insyn och inflytande. Enligt bolagsordningen har en riksdagsledamot rätt att närvara vid bolagsstämman och i anslut- ning till denna ställa frågor. Denna insynsform har utnyttjats i begränsad omfattning. Regeringen har också insyn och inflytande i verksamheten genom sin ägarpolitik (se vidare avsnitt 1.5). En del av det som uppnåtts genom organisationsförändringar och åtgärdsprogrammen hade sannolikt kunnat uppnås även under andra associationsformer. Det är dock inte sannolikt att de kunnat genomföras lika snabbt och resolut som aktiebolagsformen gör möjlig. Utredningen menar att – genom den flexibla organisationsform som aktiebolagsformen innebär – på ett godtag- bart sätt kunnat möta omvärldsförändringar. utnyttjat associationsformen för att bl.a. genom interna fusioner minska de administrativa kostnaderna i bolaget och genomföra de åtgärdsprogram som krävts. Aktiebolagsformen har också kommit att innebära att koncernpotentialen är bättre tillvaratagen än under den tidigare stiftelseformen, en bättre affärsstruktur, bättre kund- kontakt och bättre möjligheter att upprätthålla nivån på personal- utvecklingsarbetet. Verksamheten har blivit mer kostnadseffektiv sedan bolagiseringen. Utredningens bedömning är sammanfattningsvis att slutsatserna från förra översynen vad gäller motiven för: inre och yttre effektivitet är giltiga, själva stiftelseformen är giltig, insyns- och inflytandefrågor är giltig. Associationsformen och den arbetsmarknadspolitiska insatsen Vare sig i den utredning som låg till grund för bolagiseringen i går, (SOU 1991:67) eller i propositionen om ombildningen av till aktiebolag (prop. 1991/92:91) var motiven för ombildningen särskilt utförligt och tydligt beskrivna. Det faktum att i första hand var (och är) ett arbetsmark- nadspolitiskt instrument och vilken betydelse detta skulle ha togs inte upp i detta sammanhang. Denna aspekt borde emellertid, enligt utredningens mening, ha varit den allra viktigaste aspekten att utreda. Aktiebolagsformen bedömdes inte ha någon betydelse för de arbetsmarknadspolitiska och sociala målen, och om det hade någon betydelse, så var det som en förstärkning av dessa övergripande mål. Vissa av remissinstanserna såg dock en målkonflikt och hade som förbehåll för sitt stöd till förslaget att en ändrad verksam- hetsform inte fick innebära en ändring av de sociala och arbets- marknadspolitiska målen för verksamheten. Enligt utredningens uppfattning har de sociala och arbetsmarknadspolitiska målen för verksamheten i grunden inte ändrats. Däremot har det skett en påtaglig tyngdpunktsförskjutning från personers med arbetshandikapp behov av sysselsättning och rehabilitering/ut- veckling till det producerande företaget behov. har ett omfattande, komplext och sammansatt uppdrag. Det är genom affärer som företaget skapar förutsättningar att genomföra sitt arbetsmarknadspolitiska och sociala uppdrag. Strävan efter nya affärer får dock inte drivas så långt att verksam- hetsidén hotas. Det handlar således om en svår balansgång. Företa- get måste avveckla olönsamma affärer, förvalta lönsamma befintliga affärer och utveckla nya affärer med lönsamhet med utgångspunkt från de anställdas förutsättningar och behov. I olika dokument och rapporter från framhålls ofta att det inte råder någon motsättning mellan affärsverksamhet och de arbetsmarknadspoli- tiska och sociala målen. Affärerna ses istället som ett fundament för den arbetsmarknadspolitiska och sociala verksamheten. Utred- ningen menar att detta är en förenklad bild. Affärsverksamheten är en förutsättning för och en begränsning av den arbets- marknadspolitiska och sociala verksamheten. Affärsverksamheten och de arbetsmarknadspolitiska och sociala målen måste balansera varandra. Utredningen anser att det är uppenbart att det på flera områden föreligger betydande spänningar mellan affärsverksamhe- ten och dessa mål. Enligt utredningsdirektiven skall utredaren utvärdera associationsform och följa upp om slutsatserna i SOU 1991:67 samt proposition 1991/92:91 är giltiga. Utredningen har tolkat direktiven så att i detta också ligger ett ställningstagande till företagets associationsform – aktiebolagsformen. Utan tvivel är aktiebolagsformen den mest effektiva och ända- målsenliga associationsformen för affärsverksamhet. Aktiebolags- formen är dessutom den associationsform som staten valt för såväl de företag som verkar under marknadsmässiga villkor och krav som företag som främst har särskilda samhällsintressen att infria (och till vilka räknas). Utredningen kan konstatera att det inte finns något exempel på där ett helägt statligt aktiebolag återgått till den associationsform som föregick bolagsbildningen eller till någon annan associations- form. Utredningen menar att en annan associationsform knappast skulle lösa de problem som finns. Tvärtom, skulle en annan associ- ationsform skapa osäkerhet kring som företag och affärspartner, vilket sannolikt bl.a. skulle innebära att sysselsätt- ningen skulle minska ytterligare för de anställda med arbetshandi- kapp. Utredningen anser att det inte föreligger skäl att ändra Samhall AB:s associationsform.