sou · GRB3130d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Den återbetalningsgrundande inkomsten utgår från senaste taxe- ring, vilket innebär att inkomsten kan vara upp till . Detta kan medföra besvär för bidragsskyldiga som studerar. I de fall studierna innebär att inkomsten har minskat påtagligt kan den bidragsskyldige få svårt att fullgöra sin återbetalning. Utredningen anser därför att det är viktigt att infor- mationen om möjligheten att ansöka om anstånd är tydlig. Utredningens bedömning: Vårdbidragets syfte behöver klar- läggas och sambandet med studiemedelssystemet behöver ses över för att undvika negativa effekter som försvårar studier t.ex. i samband med retroaktiva utbetalningar. Det bör därför över- vägas om bidraget även i fortsättningen skall räknas som inkomst vid beräkning av studiemedel. Vårdbidraget är avsett att vara ett ekonomiskt stöd som skall kom- pensera föräldrar som har funktionshindrade eller sjuka barn så att de kan vårda barnet i hemmet. Föräldrarna skall kunna ge barnet den tillsyn, vård och stöd i olika former som krävs för att barnet skall kunna utvecklas på bästa sätt. antog en nationell handlingsplan för han- dikappolitiken. Ett viktigt mål för handikappolitiken är att människor med funktionshinder skall kunna leva ett självständigt och oberoende liv och inte diskrimineras. E 1 Regler för vårdbidrag Reglerna för vårdbidraget innebär att en förälder kan ha rätt till vårdbidrag för barn till och med juni månad det år barnet fyller om barnet på grund av sjukdom eller funktionshinder behöver sär- skild tillsyn och vård eller det på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder upp- kommer merkostnader. Bestämmelserna återfinns i lag (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. Beroende på tillsyns- och vårdbehovets omfattning och mer- kostnadernas storlek betalas vårdbidraget ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget består av två delar. En del av vårdbidraget skall främst vara en ersättning för att en av föräldrarna i regel måste avstå från förvärvsinkomst för att ta vård om det funktionshindrade bar- net. Med hänsyn härtill utgör den delen en skattepliktig inkomst för den förälder som vårdar barnet. En annan del av vårdbidraget kan bestämmas som ersättning för merkostnader. Ersättningen är kopplad till en viss procent av pris- basbeloppet. Vårdbidrag kan betalas ut som enbart merkostnader eller som merkostnader utöver helt vårdbidrag. Den del av vård- bidraget som betalas ut som ersättning för merkostnader är inte skattepliktig. Totalt uppbar ca 32 000 personer vårdbidrag . Av dessa var drygt 2 100 studerande med studiemedel vilket är en väldigt liten andel av samtliga studerande med studiemedel. I stude- randegruppen är det få som får helt vårdbidrag. I tabell 6.3. redo- visas fördelningen av den skattepliktiga delen av vårdbidraget på de olika ersättningsnivåerna. Fördelning av vårdbidragets storlek bland studerande med studiemedel () Under 1/4 1/4 till 1/2 1/2 till 3/4 3/4 till 1/1 1/1 eller över E 2 Samspel med studiemedel Vårdbidrag och studiemedel kan uppbäras . Den del av vårdbidraget som är skattepliktigt påverkar studie- medlet vid inkomstberäkningen. Den högsta nivån inom vårdbidra- get som lämnas till en förälder understiger visserligen det fribelopp som gäller inom studiemedelssystemet. Studiemedlet kan däremot komma att reduceras om föräldern uppbär vårdbidrag och sam- tidigt har inkomst från t.ex. feriearbete. Den del av vårdbidraget som avser att täcka merkostnader ingår emellertid inte i beräkningsunderlaget för studiemedlet. Vårdbidragets storlek berörs varken av studiemedel eller andra inkomster. E 3 Konsekvenser för studerande Av de kontakter utredningen haft med enskilda personer och orga- nisationer framgår att regelverken för vårdbidrag och studiemedel ibland upplevs som ett hinder för fortsatta studier eller i vart fall försvårar de studerandes situation. Då studiemedel endast lämnas under studietid, förväntas den studerande försörja sig på annat sätt under ferier och andra studie- uppehåll. Eftersom merparten av de föräldrar som får vårdbidrag har lägre nivåer än helt vårdbidrag kommer dock studiemedlen i de flesta fall inte att reduceras om dessa föräldrar väljer att feriearbeta. Om en studerande har mer än ett barn som är funktionshindrat, och som hon eller han har beviljats vårdbidrag för, kan reglerna för beräkning av fribeloppet inom studiemedelssystemet göra att för- äldern får mindre studiemedel. Av årsredovisning för framgår att försäkringskassorna ibland kan ha långa handläggningstider. Därför förekommer det att vårdbidraget beviljas retroaktivt för den tid det tagit kassan att handlägga ärendet. Om handläggningstiden är lång kan det retroaktiva beloppet, som utbetalas som engångsbelopp, bli stort. Vid studiemedelsprövningen beaktas hela det retroaktiva belop- pet det år utbetalningen sker, även om beloppet avser föregående år. Det innebär att den studerandes inkomst kan bli mycket stor . Den studerande kan därför bli återbetalningsskyldig av studiemedel som uppburits med för högt belopp. Flera fall som utredningen har uppmärksammats på rör problem som uppstår på grund av retroaktivutbetalningar. Om inkomsterna är så höga att rätten till studiemedel upphör får det givetvis en direkt ekonomisk betydelse för en förälder som beviljas vårdbidrag. Även indirekt kan andra regelverk beröras. En förutsättning för att kunna behålla s.k. vilande-SGI under studie- tiden är att den studerande faktiskt uppbär studiemedel. Den ovan beskrivna problembilderna bekräftas i stort av försäk- ringskassorna i den enkät som utredningen gjort. Även () bekräftar uppgifterna. Effekter av att vårdbidraget är skattepliktigt Vårdbidraget är delvis en skattepliktig förmån. Motivet är att det skall kunna ersätta förvärvsarbete. Det är dock ingen förutsättning att man faktiskt avstått från förvärvsarbete för att vårdbidrag skall kunna beviljas. Inte heller studier påverkar rätten till vårdbidrag, men dagens samspel mellan vårdbidraget och studiemedlet får effekter som kan innebära att studier försvåras. Den förälder som uppbär helt vårdbidrag för ett barn, och som inte har andra inkomster från exempelvis feriearbete, får inte någon reducering av studiemedlen. Om däremot föräldern har andra inkomster kan studiemedlen komma att reduceras helt eller delvis. Studiemedel lämnas bara för faktisk studietid och det är därför många studerande som arbetar åtminstone en del av sommar- ferierna. En effekt av dessa regler blir att det totala ekonomiska utfallet för föräldrar med funktionshindrade barn kan bli olika beroende på om föräldrarna studerar eller förvärvsarbetar. Studiemedlet kan reduceras till följd av vårdbidraget. Förvärvsinkomster påverkas däremot inte. En annan effekt rör ensamstående föräldrars ekonomiska situa- tion. Om två föräldrar delar på vård och tillsyn av ett funktions- hindrat barn kan utbetalningen av vårdbidraget i vissa fall överflyt- tas till den andre föräldern. Ensamstående föräldrar saknar sådan möjlighet. Många av de studerande som har hört av sig till utred- ningen beträffande vårdbidrag är ensamstående. Det kan diskuteras om den skattepliktiga delen av vårdbidraget, skall beaktas vid beräkning av studiemedlen. Handikappersättning räknas t.ex. inte med. Utredningen anser det därför angeläget att klarlägga det egentliga syftet med vårdbidrag och om det finns anledning att se över det nuvarande sambandet mellan vårdbidraget och studiemedelssystemet. Effekter av långa handläggningstider Det förhållandet att ibland har långa handlägg- ningstider innebär att vårdbidraget betalas ut retroaktivt med ett större engångsbelopp. Beloppet räknas inom studiemedelssystemet som inkomst det år det betalas ut. Utredningen anser det olyckligt att långa handläggningstider tillsammans med nämnda kontantprincip kan få denna effekt. F Sjuk- och aktivitetsersättning Utredningens bedömning: Studerande kan missgynnas vid beräkning av det inkomstunderlag som ligger till grund för sjuk- och aktivitetsersättning. De tidigare pensionsförmånerna förtidspension och sjukbidrag har ersatts av förmånerna sjukersättning och aktivitetsersättning. Dessa utgör inte pensionsförmåner utan är i stället sjukförsäkringförmå- ner. Syftet är att göra förtidspensionen till en del av sjukförsäk- ringen. Ett lika viktigt syfte med förändringen är att ge unga för- säkrade med varaktig nedsatt arbetsförmåga ett särskilt stöd. Akti- vitetsersättningen skall stimulera till aktivitet utan att den ekono- miska tryggheten påverkas. Ersättningarna skall ge den försäkrade ett ekonomiskt skydd mot det bortfall av förvärvsinkomster som blir följden av en lång- varig eller varaktig medicinskt betingad arbetsoförmåga. Statsmakterna har formulerat ett mål för ökad hälsa i arbetslivet som tidigare nämnts i avsnitt om sjukpenning. Regler för sjuk- och aktivitetsersättning Sjukersättning kan beviljas den som är om arbetsförmågan bedöms varaktigt nedsatt med minst en fjärdedel. Är arbetsförmåga nedsatt – men – kan en tidsbegränsad sjukersättning beviljas. Aktivitetsersättning kan beviljas den som är . Också för denna förmån gäller att arbetsförmågan skall vara ned- satt varaktigt – – och med minst en fjärdedel. Den som på grund av funktionshinder inte har kunnat avsluta sin utbildning på grundskole- eller gymnasienivå det år personen fyller , kan få aktivitetsersättning utan någon särskild prövning av arbetsförmågan. I sådana fall beviljas alltid hel aktivitetsersätt- ning. Aktivitetsersättningen är alltid tidsbegränsad till längst i taget. Innan sjuk- eller aktivitetsersättning beviljas skall alla möjligheter till återgång i arbete vara prövade, exempelvis olika former av reha- biliteringsåtgärder. Sjuk- och aktivitetsersättning kan betalas ut i form av dels en inkomstrelaterad ersättning, dels en garantiersättning. Inkomst- relaterad sjuk- eller aktivitetsersättning är knuten till de arbets- inkomster som en person haft under en viss given period före för- säkringsfallet. Garantiersättningen är däremot avsedd att ge eko- nomiskt grundskydd oberoende av tidigare arbetsinkomster. Den inkomstrelaterade ersättningen beräknas på basis av en antagandeinkomst. Antagandeinkomsten beräknas enligt huvud- regeln som genomsnittet av de tre högsta omräknade bruttoårs- inkomsterna som intjänats under en viss given tid, s.k. ramtid. Denna är mellan fem och beroende på den försäkrades ålder. För personer i åldrarna 19–är antalet år med förvärvsinkoms- ter ofta få, varför en ramtid är fördelaktigare. Garantiersättningen är åldersrelaterad och uppgår till 2,10 pris- basbelopp för den som är och ökar stegvis till 2,35 pris- basbelopp för den som fyllt och till 2,40 prisbasbelopp för den som är . För den som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning finns enligt dagens regler möjlighet att pröva att förvärvsarbeta och ha sin för- mån vilande under högst 24 kalendermånader utan att rätten till förmånen går förlorad. Någon motsvarande rätt finns inte vid stu- dier. Frågan om att införa en möjlighet till vilande sjuk- eller akti- vitetsersättning vid studier bereds inom enligt budgetpropositionen . Den som på grund av funktionshinder inte har avslutat utbild- ning på grundskole- eller gymnasienivå då han eller hon fyller kan få aktivitetsersättning det tar att avsluta studierna. Det finns inga formella hinder för att stu- dera med bibehållen sjukersättning. Studiemedel kan uppbäras som sjuk- och aktivitetsersätt- ning. Ersättningarna räknas dock med i det underlag som används vid beräkningen av studiemedel. Det är ett resultat av att ersätt- ningarna är beskattade. Vid beräkning av sjuk- och aktivitetsersättningen tas ingen hän- syn till om den försäkrade har uppburit studiemedel. Tid med stu- diemedel kan dock beaktas vid beräkning av antagandeinkomsten inom ramtiden. Reglerna för beräkning av antagandeinkomst kan få betydelse för vissa studerande. Antagandeinkomsten är beroende av inkomsterna innan sjuk- eller aktivitetsersättningen beviljades. Den som har studerat och endast arbetat kortare perioder kommer att få en låg antagandeinkomst eller ingen antagandeinkomst alls. Studiemedel beaktas inte vid beräkning av antagandeinkomst. Utredningen har uppmärksammats på ett ärende som gäller en studerande på en längre yrkesinriktad utbildning som insjuknade men som valde att försöka slutföra sina studier. Efter studiernas avslutande medförde sjukdomen att den försäk- rade, som inte kunde arbeta, beviljades sjukersättning. Om den för- säkrade i stället hade avbrutit studierna och arbetat skulle antagandeinkomsten ha blivit högre. Beräkningsreglerna gäller inte enbart för studerande, varför lik- nande effekter även kan uppstå för andra som har haft låga arbets- inkomster eller inga arbetsinkomster alls. Utredningen har också uppmärksammats på att regelverket medger att personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning även kan få studiemedel om de studerar. Denna möjlighet finns inte för dem som tar emot aktivitetsstöd eller reha- biliteringsersättning. Utredningen anser att principerna för antagandeinkomstens beräk- ning kan få diskutabla effekter i det enskilda fallet. Reglerna gäller för alla försäkrade oberoende av om de studerar eller inte och det kan därför vara svårt att hitta en lösning som tar hänsyn till indivi- duella förhållandena utan att hela grunden för beräkning av anta- gandeinkomst behöver ses över. Utredningen välkomnar ett förslag angående vilande sjuk- och aktivitetsersättning vid studier. Utredningens bedömning: Studiestödsreformen innebar en förbättring genom att studier finansierade med studiemedel blev pensionsgrundande. Konstruktionen har emellertid vissa svag- heter bl.a. eftersom alla studerande inte omfattas. Det reformerade ålderspensionssystemet har till syfte att vara följ- samt mot den samhällsekonomiska och demografiska utvecklingen. Det skall omfatta såväl ett standardskydd enligt inkomstbortfalls- principen som ett grundskydd för dem som haft inga eller låga för- värvsinkomster. Den inkomstgrundade ålderspensionen utgör en från andra socialförsäkringsgrenar avskilt system som finansieras med särskilda avgifter. G 1 Regler för ålderspension Personer som är födda eller senare får sin ålderspension fullt ut från det reformerade ålderspensionssystemet. Bestämmelser härom återfinns i lag (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och i lag (1998:702) om garantipension. Systemet består av två delar: inkomstgrundad pension (inkomstpension och premiepen- sion), som är beroende av förvärvsinkomsterna och garantipension, som kan beviljas den som har liten eller ingen inkomstgrundad pension. en person varit försäkrad och haft inkomst av anställ- ning eller annat förvärvsarbete fastställs en pensionsgrundande inkomst. Även vissa s.k. fiktiva inkomster kan ge pensionsrätt. Sådana tänkta inkomster kallas pensionsgrundande belopp. Pen- sionsgrundande belopp kan bl.a. tillgodoräknas vid studier som finansieras med studiemedel, vid plikttjänstgöring samt vid vård av små barn i vissa fall. Pensionsrätt fastställs och utgör av pen- sionsunderlaget. Sexton procent grundar rätt till inkomstpension och fonderas i premiepensionssystemet. Studiestödsreformen innebar att pensionsrätt för stu- dier får tillgodoräknas alla studerande som uppbär studiemedel. Detta belopp skall motsvara av det studiebidrag som den studerande har uppburit. Denna lösning motsvarar det belopp som skulle ha lämnats om studiebidraget hade varit beskattningsbart. Vid beräkningen har både antagen genomsnittlig sidoinkomst för studerandekollektivet och skattereglernas påver- kan beaktats. G 2 Samspel med studiemedel Pensionsrätt för studier får i det nya pensionssystemet tillgodoräk- nas . Beräkningen sker automatiskt utan ansökan. Det kan aldrig bli aktuellt att uppbära ålderspension som studiemedel. G 3 Konsekvenser för studerande I det tidigare ålderspensionssystemet, som fasas ut, beräknas den blivande pensionen utifrån inkomsterna från de 15 bästa åren. Det nya pensionssystemet utgår från livsinkomsten, dvs. pensionen baseras på alla inkomster som har arbetats ihop under livet. Studie- tiden påverkade sällan pensionen i det äldre systemet. I det nya systemet, som tar sikte på hela livsinkomsten, blir situationen annorlunda. Med hjälp av en fiktiv inkomst kompenseras de stude- rande. Det pensionsgrundande beloppet för studier är emellertid lägre än motsvarande belopp vid vård av barn eller plikttjänst- . Ett motiv till det lägre beloppet är att studier i sig bör leda till högre inkomst och därmed högre pension. Flera studerande- organisationer framhåller att studier emellertid inte alltid leder till högre framtida inkomster. Kritik riktas också mot att inte låne- delen i studiemedlen ligger till grund för beräkningen. Pensionsrätt för studier med studiemedel räknas . Personer som är födda eller senare och som har studerat omfattas därmed inte fullt ut. Utredningen anser att principen att studier är pensionsgrundande är god. Det fiktiva beloppet är emellertid relativt lågt. Konstruktionen har dock vissa svagheter. De nuvarande reglerna för beräkning av pensionsgrundande belopp för studier innebär att studerande måste uppbära studiemedel. Andra studerande utan studiemedel tillgodoräknas således ingen pensionsrätt för sina stu- dier på det sättet. Utredningens bedömning: Vissa studerande med studiemedel kan under den samlade studietiden, inklusive studieuppehåll, få svårigheter att tillfälligtvis klara sin försörjning eftersom stu- diemedel endast lämnas då de faktiskt studerar. Huvudprincipen är att studerande inte har rätt till socialbidrag . Regelverket medger dock att en person som studerar efter en individuell behovsbedömning kan beviljas socialbidrag om behovet inte kan tillgodoses på annat sätt. spelar en viktig roll i välfärdspolitiken genom att utgöra ett komplement till de generellt riktade ekonomiska stöd- systemen för människor som av olika skäl är i behov av särskilt stöd. De grundläggande målsättningarna och värderingarna för är principerna om helhetssyn, frivillighet, det före- byggande perspektivet samt att den enskildes egna resurser skall tas tillvara. ökade antalet socialbidrags- beroende kraftigt. Utvecklingen har vänt och som ett led i det fortsatta arbetet för ökad rättvisa och välfärd har regeringen for- mulerat ett mål om att antalet socialbidragsberoende skall halveras . har ställt sig bakom målet. H 1 Regler för socialbidrag Socialtjänstslagen (2001:453) innehåller bl.a. bestämmelser om olika regler för bistånd till den enskilde. Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörj- ningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Försörjningsstöd kallas ofta för socialbidrag i dagligt tal, varför utredningen också använ- der sig av den benämningen. Biståndet skall tillförsäkra den enskilde en skälig levnadsnivå och utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Prövning av rätt till ekonomiskt bistånd föregås alltid av en individuell behovs- bedömning. En förutsättning för att få socialbidrag är att den enskilde själv saknar förmåga att tillgodose det föreliggande behovet. enskilde har inte rätt till bistånd om han eller hon inte efter för- måga försöker bidra till sin försörjning. Det innebär bl.a. att en arbetslös bidragssökande aktivt måste verka för att skaffa sig ett arbete. Med begreppet livsföring i övrigt avses alla de olika behov som den enskilde kan ha för att tillförsäkras en skälig levnadsnivå som inte omfattas av försörjningsstödet. Det kan t.ex. vara frågan om bistånd till läkarvård eller tandvård, glasögon, möbler, husgeråd, vinterkläder, vård- och behandlingsinsatser för missbrukare, hem- tjänst samt särskilt boende för äldre eller funktionshindrade. Socialbidraget utgör samhällets yttersta skyddsnät och är inte avsett att täcka långvariga ekonomiska behov. En konsekvens av denna princip är att socialbidrag normalt sett inte beviljas till stude- rande, som kan få sina behov tillgodosedda inom studiestöds- systemet. Ytterst är det dock förhållandena i den enskildes livs- situation som är avgörande vid prövningen av rätt till stöd. Av tillämpningsföreskrifter framgår att social- bidrag bör kunna utgå till en studerande som aktivt sökt feriearbete men som inte fått något eller som får vänta på första löne- utbetalningen. Krav bör inte heller ställas på att studiestöd skall användas än den som studierna faktiskt avser. Utredningen har genomfört en enkät till landets kommuner med frågor om hur vanligt det är att studerande beviljas socialbidrag av , till vilka grupper detta stöd beviljas och om det finns särskilda regler för studerande. En redovisning av resultatet av enkäten återfinns i bilaga 5. Enkätsvaren visar att de flesta kommuner har betalat ut socialbidrag till studerande. Det är svårt att bedöma hur stora belopp det rör sig om då kommunerna oftast inte för sta- tistik över hur många av bidragstagarna som är studerande. De stu- derande som får socialbidrag har ofta barn. Kompletterande social- bidrag under terminerna är vanligare än stöd över sommarmåna- derna och mottagarna är i hög utsträckning studerande inom vuxenutbildning. Endast undantagsvis beviljas socialbidrag till hög- skolestuderande. Detta är också en bild som bekräftas av den stu- derandeenkät utredningen låtit göra. Uppgifter från undersökningen Hushållens ekonomi (HEK) ger en uppfattning om hur vanligt det är att studerande får social- bidrag. Bland de hushåll där minst en person uppbar studiemedel fick socialbidrag , vilket motsvarar 20 000–30 000 hushåll. I studerandegruppen är socialbidragstagandet högst för ensamstående föräldrar. Det rör sig om ett par tusen personer. En närmare redovisning om socialbidrag till studerande ges i avsnitt 4.3. H 2 Samspel med studiemedel Som har nämnts har personer som studerar i regel inte rätt till socialbidrag, eftersom de anses få sina behov tillgodosedda genom studiemedelsystemet. Prövningen av rätt till ekonomiskt bistånd föregås emellertid alltid av en individuell behovsbedöm- ning, vilket i vissa fall kan innebära att en person som studerar kan ha rätt till ekonomiskt bistånd. Vid bedömningen av rätt till social- bidrag tas hänsyn till studiemedel. Eftersom socialbidraget är skattefritt räknas detta stöd inte in i den studerandes inkomst enligt reglerna för studiemedel. Det inne- bär att socialbidraget inte påverkar studiemedlens storlek. H 3 Konsekvenser för studerande Utredningen har uppmärksammats på olika problem som gäller socialbidrag och studerande. En del påpekar att det är otillfreds- ställande att studerande över huvud taget skall behöva ansöka om socialbidrag för att kunna fullfölja sina studier. Därvid hänvisas bl.a. till att ensamföräldrar som studerar inte sällan uppbär social- bidrag. Studerande har också till utredningen pekat på brister i handläggning av socialbidrag till studerande. Som exempel har nämnts att behovsprövningen inte varit tillräckligt individuell. Särskilda problem kan uppstå i en barnfamilj där den ene föräl- dern studerar och den andre förvärvsarbetar. I de fall den som för- värvsarbetar av olika anledningar kan bidra till familjens försörjning, kan den som studerar tvingas att göra ett avbrott i sina studier för att i stället söka arbete i syfte att bidra till familjens för- sörjning. Ungefär hälften av kommunerna uppger att de har utarbetat sär- skilda riktlinjer för prövning av rätt till socialbidrag för bl.a. stude- rande, utifrån gällande lag och riktlinjer. I de flesta fall framgår av riktlinjerna att en studerande, skall stå till arbets- marknadens förfogande, dvs. vara anmäld som arbetssökande på arbetsförmedlingen för att få socialbidrag under sommarferier. Vidare fordras att den studerande har försökt få jobb. Ett typiskt exempel på hur riktlinjerna kan vara utformade i en kommun är följande: Den sökande skall stå till arbetsmarknadens förfogande och aktivt söka arbete. Rätt till bistånd inträder tidigast fr.o.m. dagen efter att vårterminen är slut.