ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
sou · GRB322 · 2004-01-01 00:00:00 — En modell kommer också att krävas för beräkningar enligt den schablon- modell som skall användas för övriga institut. Den beräknade sammantagna kostnaden uppgår till för perioden, varav cirka hälften utgör konsultkostnader. Kostnaderna för detta projekt är dock mycket svåra att beräkna och projektet kan bli större än vad som här uppskattats. Utred- ningsarbetet bör därför om möjligt påskyndas/tidigareläggas. Ett svenskt samlingssystem för publik finansiell information Den harmonisering som sker på de finansiella marknaderna i och det samarbete som detta innebär för bl.a. de europeiska tillsynsmyndigheterna, ställer krav på att varje land skall göra information allmänt åtkomlig via internet. Motsvarande system finns redan i , i form av – Gathering Analysis and . Då övriga länder inom EU ställs inför samma krav kan sannolikt gemensamma lösningar utvecklas. Den beräknade sammantagna kostnaden uppgår till för perioden, varav ca hälften utgör konsultkostnader. Ny hemsida – med sikte på som E- myndighet Hemsidan är FI:s primära distributionskanal av information. Därtill har regeringen en uttalad ambition att myndigheter skall utveckla en e-funktionalitet för att höja sin servicenivå till med- borgarna. Detta ställer krav på utökad teknisk plattform. Den beräknade sammantagna kostnaden uppgår till ca för perioden. Verksamheten har en betydande sårbarhet genom sitt beroende av viss nyckelkompetens och avsaknad av kontrakterad reserv- driftsmöjlighet. För att minska sårbarheten för förlust av nyckel- kompetens krävs en ökad personalstab i kombination med ett ökat utnyttjande av konsulttjänster Därtill behövs tillgång till reserv- driftsmöjligheter i händelse av ett längre driftavbrott. För att upprätthålla den nödvändiga verksamheten vid ett större driftavbrott krävs en fungerande spegling av de mest de viktiga systemen innefattande central datorkapacitet. Den beräknade sammantagna kostnaden uppgår till ca för perioden. I detta ingår tillgång till 30 driftsatta arbetsplatser på annan plats. Baserat på ovanstående förutsättningar uppskattas det nya resursbehovet för perioden, utöver ordinarie verksamhet och utvecklingsprojekten, enligt följande: Ny hård- o mjukvara Tabellen omfattar endast IT-relaterade investeringar och kostnader. Verksamhetens konsultbehov om framgår av bilaga 1. kostnader för euroanpassning av existerande IT-system till en kostnad av fördelat över . Det ökade investeringsbehovet ger behov av en låneram hos om (låneramen var ). Några hemsidor för ytterligare information Företag och organisationer: Myndigheter och organisationer – internationellt Bank for international Settlements Commission (SEC)
sou · GRB323d1 · 2004-01-01 00:00:00 — De ersättningssystem som tillämpas för primärvården bygger ofta på fast ersättning för ansvaret för en befolkningsgrupps hälso- och sjukvård så kallad kapitations- ersättning. Den är inte sällan kombinerad med en prestations- ersättning på låg nivå. När avtal med den här typen av ersätt- ningssystem rymmer en möjlighet att ta emot patienter med annan finansiering, där hela vårdkostnaden betalas per behand- Utgångspunkter för utredningens förslag ling eller besök, blir det ekonomiska incitamentet att behandla dessa patienter före starkt. Inom primärvården utvecklas alltmer och på många olika sätt ett samarbete med specialiserad vård som inte kräver sjukhusens resurser. En önskvärd integration kan försvåras om en reglering skapar olika villkor. Den som har snabb tillgång till primärvård kan, i en situation med väntetider, komma längre fram i kön till den mer specialiserade vården. Således kan en möjlighet att ta emot patienter med privat finansiering, även i primärvården, leda till att målet om en hälso- och sjukvård på lika villkor hotas. Dessa omständigheter kan tala för att en reglering även borde omfatta primärvården. Förhållandena inom primärvården kan skilja sig från dem inom den specialiserade vården i sådan omfattning att det är osäkert om samma typ av reglering skulle kunna tillämpas. Utredningens uppdrag omfattar inte primär- vården och utredningen lägger därför inte något förslag i den delen men presenterar i bilaga 3 exempel på en reglering som kan omfatta primärvården.
sou · GRB325d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Enligt utredningens bedömning är det angeläget att även bedriver en aktiv återtagandepolitik, efter att först grundligt ha analyserat var behoven finns av nya överenskom- melser. Utredningen förordar således att regeringen arbetar aktivt och i nära samarbete med övriga EU-länder med dessa frågor. 9.5.7Bilaterala kontakter med mottagarländer Utredningens bedömning: Utredningen förordar en ökad satsning på bilaterala kontakter på högre diplomatisk nivå med mottagarländer som inte lever upp till sin folkrättsliga förplikt- else att ta emot sitt lands medborgare. Något som kan ha stor betydelse för ett lands bristande samarbets- vilja att återta sitt lands medborgare eller personer som vistats där är om genom uppvaktning på diploma- tisk nivå lyfter upp dessa frågor på dagordningen. Det kan både vara fråga om möten på ministernivå men även delegationer med högre tjänstemän från UD kan vara framgångsrika. En metod kan vara att få till stånd en dialog för att diskutera återtagandefrågor, t.ex. genom att etablera en arbetsgrupp med deltagare från båda länderna där erfarenheter och synpunkter om migration kan diskuteras. Ett sådant samarbete kan ske antingen på mer informell basis eller formaliseras i ett regeringsbeslut. Från flera håll har till utredningen lämnats synpunkter på att UD bör öka det diplomatiska trycket på de länder som inte samarbetar antingen genom att vägra utfärda resehandlingar eller genom att de Arbetet med att fastställa identitet och få fram resehandlingar inte tar emot sina egna medborgare. Utredningen delar uppfatt- ningen att, i de fall detta är möjligt, så bör ske.
sou · GRB329 · 2004-01-01 00:00:00 — Det är främst den ökade vikten av generell landsbygdsutveckling inom lands- bygdspolitiken, som ansvarar för, och dess förhållande till nuvarande och framtida uppdrag som bör behandlas i sammanhanget. Utredaren skall beakta lands- bygdspolitikens ökade betydelse inom EU:s gemensamma jord- brukspolitik. Regeringen har förändrat myndighetsstrukturen inom bl.a. de regional- och näringspolitiska områdena. Erfarenheten av förändringen är god. I samband med uppdraget kan emellertid utredaren lämna förslag till förändringar i syfte att erhålla en ända- målsenlig samverkan och tydlig ansvarsfördelning. Utredaren skall främst analysera roll i relation till övriga centrala myndigheter av särskild betydelse för genomförandet av den regionala utvecklingspolitiken, främst Verket för näringslivs- utveckling () och (). Utredaren skall, vid behov, föreslå förändringar av myndig- heternas verksamhet i syfte att skapa en tydligare rollfördelning och en bättre måluppfyllelse. I uppdraget ingår att analysera och bedöma vilken eller vilka målgrupper främst bör vända sig till för att så effektivt som möjligt främja genomförandet av den regionala utvecklingspolitiken. I detta sammanhang bör även relationen till icke-offentliga lokala och regionala aktörer av relevans förtydligas. Utredaren skall analysera nuvarande målgrupp och bedöma vilken nytta målgruppen har av verkets arbete, bl.a. när det gäller verkets expertroll. De uppföljningar av de regionala tillväxtavtalen som genomförts skall också beaktas i denna del av uppdraget. Utredaren bör särskilt uppmärksamma den regionalise- ring som skett av regionalpolitiken . Utredaren bör överväga att göra internationella jämförelser i begränsad omfattning. För ändamålet bör främst befintliga studier utnyttjas. Utredaren skall samråda med , , och samt andra berörda myndigheter. Samråd skall även ske med den utredare som har i uppdrag att lämna förslag till inriktning, effektivisering och organisering av statens insatser för företagsutveckling på regional nivå (dir. 2001:103). En viktig utgångspunkt för arbetet är den granskning av Gles- bygdsverket som revisorer genomfört. Förslag som läggs skall vara statsfinansiellt neutrala. Utredaren skall redovisa uppdraget .
sou · GRB338d4 · 2004-01-01 00:00:00 — Dnr Fi2003/2414 Betänkande från Svåra skatter! (SOU 2003:38) 7.Chalmers tekniska högskola AB 8.Fackföreningsrörelsens institut för ekonomisk forskning (FIEF) 11.Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) 19.Gröna näringens riksorganisation () 22.Juridiska Institutionen, vid X400: S=Registrator; O=Finance; P=Ministry; A=SIL; C=SE 117 41 FINANS S Ingenjörs- och vetenskapsakademin (IVA) Tekniska Högskolan (KTH) 36.Landsorganisationen i (LO) 38.Lantbrukarnas Riksförbund () 48.Närings- och teknikutvecklingsverket () 53.Skogs- och jordbrukets forskningsråd 57.Statens institut för kommunikationsanalys 83.Sveriges Akademikers () 84.Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag () 85.Sveriges BostadsrättsCentrum (SBC) 90.Sveriges hotell- och restaurangföretagare () 92.Ekonomiska institutionen vid , Remissvaren i 3 exemplar skall vara inkomna till . Skicka också gärna svaren på diskett eller via e-post till I remissen ligger att regeringen vill ha synpunkter på förslagen eller materialet i betänkandet. Myndigheter under regeringen är skyldiga att svara på remissen. En myndighet avgör dock på eget ansvar om den har några synpunkter att redovisa i ett svar. Om myndigheten inte har några synpunkter, räcker det att svaret ger besked om detta. För andra remissinstanser innebär remissen en inbjudan att lämna synpunkter. Betänkandet kan hämtas på: Remissinstanserna kan utan kostnad få ytterligare ett exemplar av betänkandet. Exemplaret beställs hos kundservice, 106 47 . Telefon , telefax , e-post . Ange vid beställning att exemplaret är avsett för remissändamål. Råd om hur remissyttranden utformas finns i Statsrådsberedningens broschyr "Svara på remiss. Hur och varför?" Broschyren kan beställas från , Information , 103 33 . Den kan också hämtas på: kundservice, 106 47
sou · GRB340d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Då regeringen, genom avtal som baseras på de konventioner undertecknat, givit Svenska Röda Korset förtroendet att arbeta med frågor gällande efterforskning och familjeåterförening bör denna fråga även vara av intresse för att lösa på bästa sätt. Vi anhåller därför om att Svenska Röda Korset undantas från gällande bestämmelser i just denna sekretessfråga och därmed få rätten att få ut viss sekretessbelagd information när det gäller efterforsknings- och familjeåterföreningsärenden, främst gällande adressuppgifter och födelsedata. Vi skulle uppskatta att möjligt få till stånd en dialog med Er i denna fråga samt om hur vi ska hantera frågan om känsliga uppgifter och samtycke. Det finns ännu en gemensam fråga att diskutera som gäller den ansökan om extra medel som Svenska Röda Korset inlämnade till UD . Vi har ännu inte erhållit något svar från Er gällande detta. Jag skulle uppskatta om Ni hör av Er till mig eller till , samordnare och , och föreslår för ett sammanträffande.
sou · GRB342d4 · 2004-01-01 00:00:00 — Följande bestämmelser i lagen om allmän försäkring tillämpas också i ärenden enligt denna lag: 17 kap. 1 § om sammanträffande av förmåner och bistånd enligt socialtjänstlagen, 20 kap. 3 § tredje stycket om indragning eller nedsättning av er- sättning, 20 kap. 8 § första–tredje styckena och 9 § om skyldighet att lämna uppgifter, 20 kap 8 § fjärde stycket om utredningsåtgärder. Bestämmelserna i 20 kap. 8 § första–tredje styckena om skyldig- het att lämna uppgifter och i 20 kap. 8 § fjärde stycket om utred- ningsåtgärder tillämpas också i fråga om den bidragsskyldige. 46 § Regeringen får 1.träffa överenskommelse med andra stater om utsträckt tillämpning av denna lag, och 2.förordna att barn som är politisk flykting skall ha samma rätt till underhållsstöd som annat barn enligt denna lag.
sou · GRB344d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Kommittén föreslår i sitt slutbetänkande Allmännyttiga bostads- företag och kommunernas boendeplanering (SOU 2001:27) en företrädesordning vid försäljning av kommunalt fastighetsbestånd eller aktier i kommunalt bostadsföretag och att en sådan före- trädesordning regleras i lag. I första hand skall kommunen sälja till annat allmännyttigt bostadsföretag. I andra hand skall kommunen sälja till hyresgästerna genom en kooperativ hyresrättsförening av ägarmodell som hyresgästerna bildat. Först därefter skall kommunen kunna sälja till bostadsrättsförening eller annan. Kommittén anger att med den prioritering som gjorts i kommit- téns tilläggsdirektiv har det inte varit möjligt att utarbeta förslag till författningstext eller närmare överväga vilken lagteknisk lösning som är mest lämplig. Frågan om den närmare utformningen av en reglering av företrädesordningen bör bli föremål för ytterligare analyser och överväganden inom ramen för en särskild utredning.
sou · GRB344d2 · 2004-01-01 00:00:00 — E-post ola goransson@finance, Remisslista för betänkandet "Om allmännyttan säljs" (SOU 2003:44) 117 41 FINANS S 40.Sveriges Bostadsrättscentrum (SBC) 41.Stockholms Kooperativa Bostadsförening () 42.Avdelningen för fastighetsvetenskap, samhälle, () Remissvaren i 5 exemplar skall vara inkomna till . Ett av exemplaren lämnas via e-post till . I remissen ligger att regeringen vill ha synpunkter på förslagen eller materialet i betänkandet. Om remissen är begränsad till en viss del av be- tänkandet, anges detta inom parentes efter remissinstansens namn i remisslistan. En sådan begränsning hindrar givetvis inte att remiss- instansen lämnar synpunkter också på övriga delar. Myndigheter under regeringen är skyldiga att svara på remissen. En myndighet avgör dock på eget ansvar om den har några synpunkter att redovisa i ett svar. Om myndigheten inte har några synpunkter, räcker det att svaret ger besked om detta. För andra remissinstanser innebär remissen en inbjudan att lämna synpunkter. Råd om hur remissyttranden utformas finns i Statsrådsberedningens broschyr "Svara på remiss. Hur och varför?" Broschyren kan beställas från , Information , 103 33 . kundservice, 106 47
sou · GRB352d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Förordningen om läkemedelsregister bör vidare innehålla en bestämmelse om uppgiftsskyldighet för . Recept- registret förs av och alltså inte av en myndighet. Det skydd för personuppgifter som motsvarar sekretesslagens skydd inom det allmännas verksamhet finns i 2 kap. 8 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (LYHS). LYHS förbjuder obehörigt röjande av uppgifter om enskilds personliga förhållanden. I receptregisterlagen är ett av register- ändamålen uttryckligen att lämna ut uppgifter. Detta utesluter i och för sig att ett röjande är obehörigt. Regeringen ansåg emellertid i propositionen Läkemedelsförmåner och läkemedels- försörjning m.m. (prop. 1996/97:27 s. 103) att det med hänsyn till den fördel som ligger i att saken görs tydlig borde föras in en uttrycklig uppgiftsskyldighet i den då diskuterade lagen (1996:1157) om läkemedelskommittéer. Mot bakgrund härav anser utredningen att en motsvarande bestämmelse bör tas in i förordningen om läkemedelsregister. Det är av integritetsskäl angeläget att den enskilde får informa- tion bl.a. om att personuppgifter om honom eller henne behandlas och vilka typer av uppgifter som behandlas. Det är vidare angeläget att den enskilde får kännedom om vilka rättigheter han eller hon har i anledning av behandlingen. Av förordningen bör det därför framgå att skall se till att den registrerade får information om registret. Informationen bör omfatta vilka kategorier av uppgifter som ingår i registret, varifrån uppgifterna hämtas in, hur länge registret kommer att föras, rätten till rättelse, innebörden och omfattningen av det sekretess- och säkerhetsskydd som gäller för registret, vad som gäller ifråga om sökbegrepp, direktåtkomst och utlämnande på medium för automatiserad behandling, den registrerades rätt att ta del av uppgifter enligt 26 § personuppgiftslag (1998:204) samt vad som gäller om bevarande och gallring av uppgifter i registret.
sou · GRB352d2 · 2004-01-01 00:00:00 — En av de frågor som utredaren i detta sammanhang skall överväga är om ett system för uppföljning kan utformas på ett sådant sätt att ett krav på den enskildes samtycke inte anses nödvändigt för behandling av vissa definierade personuppgifter för angelägna medicinska forskningsskäl eller för vitala intressen hos den registrerade. Utredaren skall lämna de författningsförslag och förslag i övrigt som han eller hon finner motiverade. Utredaren skall göra de internationella jämförelser som anses befogade. Utredaren skall samråda med berörda myndigheter, organisa- tioner och andra aktörer som har kunskap inom läkemedels- området eller kunskaper inom data- och integritetsområdet. Den särskilde utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Förslag till förordning om läkemedels- register hos förordning (xxxx:xxx) om läkemedelsregister hos 1 § får föra hälsodataregister enligt 1 § lagen (1998:543) om hälsodataregister i form av ett läkemedelsregister. 2 § Av 1 § lagen (1998:543) om hälsodataregister följer att är personuppgiftsansvarig för behandlingen av personuppgifter. Ändamål för behandling av personuppgifter 3 § Personuppgifter i läkemedelsregistret får behandlas för framställning av epidemiologiska undersökningar, forskning och framställning av statistik. Personuppgifter som får behandlas 4 § Sådana personuppgifter får behandlas som rör patienters köp av förskrivna läkemedel. Med läkemedelsköp avses även förvärv av läkemedel med fullständig kostnadsreducering enligt lag (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. Behandlingen får avse uppgifter om 1.inköpsdag, vara, mängd och dosering, samt 2.patientens personnummer och folkbokföringsort. 5 § skall till läkemedelsregistret lämna de uppgifter som framgår av 4 §. får utfärda föreskrifter om hur den uppgifts- skyldighet som avses i första stycket skall fullgöras. 6 § Den information som skall lämna de registrerade enligt 25 § första stycket c) personuppgiftslagen (1998:204) skall omfatta 1.vilka kategorier av uppgifter som ingår i registret, 2.varifrån uppgifter hämtas in, 3.hur länge registret kommer att föras, 4.rätten till rättelse av oriktiga eller missvisandeuppgifter, 5.innebörden och omfattningen av det sekretess- och säkerhets- skydd som gäller för registret, 6.vad som gäller ifråga om sökbegrepp, direktåtkomst och ut- lämnande på medium för automatiserad behandling, 7.den registrerades rätt att ta del av uppgifter enligt 26 § personuppgiftslagen (1998:204), samt 8.vad som gäller om bevarande och gallring av registret. skall på lämpligt sätt informera allmänheten om registret. Denna förordning träder i kraft den xxxx.
sou · GRB353d5 · 2004-01-01 00:00:00 — påpekar att dessa undersökningar sker inom tandvårdsförsäkringens och sjukförsäk- ringens normala ersättningsregler. I har en patient med psykiatrisk diagnos rätt till fyllningsbyte enligt reglerna. En psykiatriker ska i så fall intyga att patientens symtom med stor sannolikhet kommer att förbättras vid byte av tandfyllningar. Om det framkommer behov av ytterligare fakta, remitteras patienten i till Utredningsenheten vid i . Där sker en fortsatt undersökning och be- dömning, ytterligare medicinsk expertis kan komma att kopplas in. Om läkare och tandläkare anser att ett fyllningsbyte skulle kunna rehabilitera patienten, skickas i och på en förhandsbedömning till . tydlig- gör att behandlingsplan ska upprättas av ansvarig läkare. Tandläkaren upprättar en förhandsbedömning, där läkarens be- handlingsplan bifogas. Vid tveksamma fall rådgör med medicinska och odontologiska experter. Patienten kan komma att remitteras till ytterligare specialist. Utredningen har via en enkät till landstingens patientnämnder undersökt hur vanligt det är med klagomål på vård och bemötande respektive andra frågor som gäller 6 och 7 §§ tandvårdsförord- ningen. Många patientnämnder kunde inte urskilja dessa ärenden från andra ärenden och kunde därför inte ange några siffror på antalet klagomål. Det var genomgående så att dessa paragrafer i tand- vårdsförordningen inte gav upphov till särskilt många klagomål. –registrerades i 90 sådana fall, i 20 och i övriga landsting 10 eller färre. Klagomålen handlade ofta om rätt till subventionerad vård och rena bemötan- defrågor. & ) * + & ) * + !# !# #$%!& '($) )) ' & * " " + ,- $. ( 0 & 1 & & -( !" + # ( # !" ( # ! ! 5 2 # !" ! 5 2 # 2 !" ! 7 8 3 4& 9 8 3 4& % ( (" ! # 0 ! " % ( (" ! # " &: " ( ( # ! ! " 3 ( ! 7 9 88& :% # # # ( " #$ ! " %" &&& ' + ,- $. )& ? " ( !" !" ( ( # 3'@'*' 0)4 < !" !" '@'*' 0) ! B" # ( #$ ! " %" &&& ' Bilaga 5 SOU 2003:53 .& ? !" 7 9 88$! & ( " !" (( 2 !" B" # ( /& 5 . 6$, , . #$ ! " %" &&& ' + ,- $. 7& * ( !" =+ # ( ( < 9& * !" ! =+ + (" 0 & * !" !" 2 C( ! ! =+ + (" ( (( " (( < #$ ! " %" &&& ' Bilaga 5 SOU 2003:53 =+ + (" ! # !" ! " ($! ;A ;= & 5 ! ! 6$, , . #$ ! " %" &&& ' + ,- $. )& * " # " # # 3 0 )) 4 !" (( 2 !" ( ! !" # & + " " ! A # .0 % . .& * # " " # ! 4& + ( ! # ( !$# " # #$ ! " %" &&& ' Bilaga 5 SOU 2003:53 /& * # " # # ! D # D$!" 9 8 3 4& + ( ! ( ! !" # ( !$# " # ( ! 7& * " ( ! 7 8 3 4 ( ! D # D$!" 9 8 3 4 " & A # 90 %$# ! ))) * ))) * ))) * ))) * , # ) ) )* )*) )" )") )% )%) )-)-) #$ ! " %" &&& ' 9& # !" 7 8 3 4< & # !" 9 8 3 4< & + !" !" 7 9 88$! & + # (( & A # 0 A !" #$ ! " %" &&& ' Bilaga 5 SOU 2003:53 & 4 # !" 7 8 3 4< #4 ( ( # < 4 E # 0 & 4 # !" 9 8 3 4< #4 ( ( # < 4 E # " 2 & B" ! #$ ! " %" &&& ' )& ? ! ( # 7 9 88$& C& (( 2 # !" ! 6$, , . . , 5 #$ ! " %" &&& ' + ,- $. /& 2 !" # (" < (( ( < 7& A !" # (( # ! & ' # A !" (( ! !" 6$, , . #$ ! " %" &&& '
sou · GRB353d8 · 2004-01-01 00:00:00 — Bemötandet i vården har varit mycket dåligt, tills jag hittade en läkare som förstod sig på problemen. Har inte fått ekonomisk hjälp med saneringen. Det har varit svårt att hitta kunniga vårdgivare och att klara ekonomin. Jag är egen företagare och har fått avveckla stora delar av rörelsen. Jag har delpension.
sou · GRB356d2 · 2004-01-01 00:00:00 — av kvinnorna arbetade inom offentlig sektor jämfört av männen. För kvinnor var alltså offentlig sektor underrepresente- rade bland övergångarna i förhållande till samtliga förvärvsarbe- tande. Mäns övergångsandel till offentlig sektor motsvarande där- emot deras andel bland samtliga förvärvsarbetande män. Offentligt ägda aktiebolag räknas här till offentlig sektor. Av de övergångar som skedde 2001 hade män en högre andel övergångar bland anställda med en anställningstid på mindre än ett år än kvinnor (se tabell 18 nedan). Kvinnor hade däremot en högre andel övergångar bland anställda med längre anställningstider () än män. Liknande mönster uppvisar övergångarna . Övergångar 2001 fördelat på anställningstid och kön, andel i procent Av tabell 19 nedan framgår att kvinnor hade en större andel över- gångar än män bland övriga rörelsehindrade och övriga somatiskt relaterade arbetshandikapp. Intellektuellt och socialmedicinskt arbetshandikapp utgjorde däremot en lägre andel bland kvinnor än bland män. Uppgifter om hur fördelningen på handikappgrupp bland kvinnor och män bland de anställda med arbetshandikapp saknas i Samhall AB:s system. Övergångar 2001 fördelat på handikappgrupp och kön, antal och andel i procent Hjärt-, kärl- och/eller lungsjukdom Rörelsehinder som kräver förflyttnings- hjälpmedel av typ rollator eller rullstol Astma/allergi/överkänslighet Dyslexi/specifika inlärningssvårigheter