sou · GRB390d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Vidare valde vi det internationella perspektivet, eftersom globaliseringen snart sagt genomsyrar hela samhället. Genom sökmotorn Google studerade vi antalet träffar för alla kommuner.23 Detta gör att orter som får mer träffar, sannolikt på grund av faktorer som och Per . Man kan också motivera valet av Internet som metod med att samhället blir mer och mer kunskapsintensivt och mer och mer upplevelseintensivt. Internet spelar en stor roll för båda dessa dimensioner och inte minst är innovativa processer alltid förknippade med just kunskap och inte så sällan upplevelser. Se tabell 1. Antalet träffar på Google () för några kommuner. För de namn med å, ä eller ö gjorde vi en tilläggning av alla träffar för t.ex. , dvs. vi använde inte OR utan adderade båda sökningarna. I fallet adderade vi också . 23 Vi är medvetna om att det finns andra sökmotorer som har delvis andra mekanismer för identifiering av webbplatser liksom för urval av träfflistor. Men för det syfte vi här använder metoden ansåg vi att det räcker att ta en sökmotor som vi vet är frekvent använd av tusentals personer världen över. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt SOU 2003:90 Några reflektioner bör göras gällande den valda strategin. Man kan anta att stora städer alltid har mer träffar än mindre, men så är inte fallet. Vi vet inte vad som är positivt eller negativt eller neutrala skrivelser om de olika kommunerna. Men vi har gått på ett känt ordspråk inom musikbranschen: all publicitet är bra publicitet. Vissa namn kan förväxlas med andra ord. Det gäller t.ex. kommunen . Andra är mer distinkta, t.ex. . Vissa kommuner har namn som liknar andra kommuner (jämför och som på Internet ibland båda blir ). Detta skapar förstås problem. Å andra sidan kunde vi avstå att välja kommuner med uppenbar risk för ordsammanblandning. Observera att vi jämför grova skillnader, som t.ex. 20 000 träffar vs. 800 000 träffar. I underlagsrapporten finns en komplett lista över alla kommuner. Utifrån denna lista valde vi följande kommuner: Skutan och Pulsholm (starka varumärken) och Metaholm (svagare varumärke). Vissa – men inte alla – kommuner inkluderar en storstad. Det finns forskning som påvisar skäl att anta att det i storstäder pågår mer mångfacetterad aktivitet än på landsbygden.25 I storstäder finns ofta 24 Sökningen som urvalet av kommuner baserades på gjodes på (knappen inställd på hela webben). Antalet träffar varierar kraftigt över tiden, så det handlar om ögonblicksbilder. 25 , P. (1998). Cities in civilization – culture, innovation, and urban order. : Weidenfeld & Nicolson; , M. & Audretsch, D. (1998). Innovation in cities – science-based diversity, specialization and localized competition. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt exempelvis fler huvudkontor till företag och organisationer. I storstäder arrangeras fler mässor och konferenser. Till storstäder kommer fler personer från andra länder. Sammantaget tror vi att det i stora städer finns en större innovativ puls. Empiriska bevis på detta har framförts av och andra.26 Frågan man då kan ställa sig är hur verksamheter inom kommuner påverkas av eller påverkar denna puls. När det gäller denna dimension gjorde vi en enkel översikt över ett antal kommuner utan någon större stad och ett antal kommuner med en större stad. 27 Den kompletta listan över olika kommuner samt de två mindre listorna på våra urvalskandidater framgår av underlagsrapporten. Vi valde slutligen: Brostad (större stad) och Skönesta (mindre). Sjukfrånvaron kan spegla en rad underliggande faktorer. Om befolkningen medicinskt inte mår bra kan man förvänta sig att den innovativa kraften är mindre än vad som annars skulle vara fallet. Dock skulle ordspråket nöden är uppfinningarnas moder peka i en annan riktning.28 Å andra sidan kan ju en icke innovativ miljö göra att människor mår sämre och därmed ökar på sjukfrånvaro- statistiken. Detta fenomen är bl.a. diskuterat i rapporter från Riksförsäkringsverket.29 Återigen har vi alltså att göra med ett hönan-och-ägget-problem. Något som komplicerar bilden är alltså vad de egentliga orsakerna är till sjukfrånvaron. Vi ämnar inte fördjupa oss i detta, men vi vill se om det finns mönster mellan ; , D. V., Kozmetsky, G. & Smilor, R. W. (Red.) (1992). The technopolis phenomenon – smart cities, fast systems, global networks. Lanham, Md: Rowman & Littlefield 26Siegel, F. F. (1997). The future once happened here: , D.C., L.A., and the fate of 's big cities. : Free Press. 27Vi använde Svenska Kommunförbundets kommungruppsindelning där 290 kommuner delas in i nio grupper efter strukturella egenskaper som till exempel befolkningsstorlek och näringslivsstruktur. 28Jfr , E. (1997). Självskattad tidsanvändning under arbete och sjukfrånvaro – en studie av vad sjukskrivna personer gör och upplever när vardagliga sysslor och arbete utförs. 29Riksförsäkringsverket (2001). Arbetsmiljöns betydelse på sjukfrånvaro och utbyte av arbete. En tidig svensk studie på liknande tema var , R. & Korse, K-G (1970). Statsanställdas arbetsförhållanden, trivsel, karriär, sjukfrånvaro och hälsa – en socialpsykologisk undersökning i samband med hälsokontroll. : Utredningen för hälsokontroll av de statsanställda. Se även , P. (1999). Empowerment och hälsa – kan empowerment predicera minskningar av olustreaktioner inför arbetet, psykosomatiska besvär och sjukfrånvaro? Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt sjukfrånvaro och innovativa processer i en kommun med hög respektive låg sjukfrånvaro. Enligt vissa studier är just oro inför förändringar den största faktorn bakom sjukskrivningar.30 Eftersom innovativa processer alltid innebär förändringar och ofta dessutom skapar oro är det extra intressant att analysera sjukfrånvaro som en tänkbar indikator på innovativa processer alternativ förhållningssätt till innovativa processer. Med hjälp av statistik från gjorde vi en lista över urvalskandidater. Utifrån denna lista valde vi sedan de kommuner vi här kallar Lykteberg (stor sjukfrånvaro) och Brysigbo (liten sjukfrånvaro). 5.3Urval av miljöer och befattningshavare i kommuner Strategin var att välja ut ett mindre antal typer av miljöer snarare än att, inom ramen för våra tids- och budgetramar, försöka greppa allt som kan relateras till kommunvärlden. Urvalet grundades i vår demokratistudie (se kapitel 4). I underlagsrapporten framgår hur vi kopplade demokratistudien till denna breddstudie. De miljöer vi slutligen valde att studera hos de utvalda kommunerna var följande: kommunala förskolor, kommunala grundskolor, kommunala gymnasieskolor och kommunala äldreboenden. SNI-koder framgår av underlagsrapporten. Det fanns många andra miljöer som skulle ha kunnat ingå i vårt urval. I underlagsrapporten finns en lista över ett antal sådana miljöer som alltså valdes bort på grund av resurs- och tidsskäl. Begreppet miljöer kan problematiseras, vilket vi också gör i underlagsrapporten. Efter att ha valt fikusområden som t.ex. förskolor och miljöer inom dessa (de konkreta förskolorna som vi valde) fördes en diskussion om vilka befattningar vi borde rikta oss till. Diskussionen bakom urvalet framgår av underlagsrapporten. Till vår hjälp anlitade vi på företaget . Vårt urval av befattningshavare på olika nivåer och från olika utvalda miljöer framgår av tabell 2 som utgör en förenklad variant av den vi har. 30 Se , S., Hemström, Ö. & , S. (2003). Organisatoriska faktorers betydelse för långa sjukskrivningar i kommuner. Serie Arbete och hälsa (nr 2003:6). Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Utvalda miljöer och befattningar inom kommunsektorn. Föreståndare i grupp- och enheterOBS: I alla När det gäller tillväxtfrämjande enheter förhåller det sig så att t.ex. näringslivskontor finns i de flesta kommuner. Men däremot finns sällan eller aldrig någon speciell nämnd eller förvaltningschef inom kommunen som handhar tillväxtfrågor. Det svar vi fått gällande detta fenomen är att kommunchefen har hand om tillväxtfrågorna. Som synes av tabellen har vi valt tre befattningar för att spegla tillväxtområdet (näringslivschef, turistchef och kommunchef) och just när det gäller dessa gjorde vi inget urval utan skickade enkäten till alla kommuner. För att berika perspektiven har vi också sänt enkäter till ett större antal tillväxtföretag för att få deras bild av kommunerna i ett tillväxtperspektiv. Se särkilt avsnitt om detta. 5.4Ansats, analysfilter och urval av landstingsmiljöer Vi kunde ha valt att studera utvalda miljöer från alla landsting, men så gjordes inte. Skälet till det är att vi också här sökte efter extremfall. En fördel när det gällde urvalet av landsting var att det bara finns 20 st. Problemet ligger i att vart och ett av dessa är synnerligen komplexa organisationer samt att de skiljer sig i storlek etc. är två av landstingen hopslagna till regioner (och ) och ett av landstingen är en samman- smältning av kommun och landsting (). Vi har valt att välja ut landsting utifrån endast ett kriterium: ekonomiskt resultat. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Att vi väljer ekonomiskt resultat som bas beror på att ekonomin utgör ett någorlunda bra mått på prestation. Som bekant är sjukvården landstingens centrala aktivitet.31 En direkt invändning till vårt valda urvalskriterium är att vårdkvalitet inte kan mätas i pengar. Dock kan man inte bedriva vård alls om det inte finns resurser till det, så tror vi att ekonomiskt resultat och sådant som vårdkvalitet eller vårdtillgänglighet hänger samman. Att ge sig på ett försök att gradera olika vårdgivare efter vårdkvalitet hade dessutom varit ett synnerligen vanskligt företag. Vidare är vårt fokus inte vårdkvalitet eller tillgänglighet per se, utan snarare innovativa processer, vilka kan förekomma inom en rad olika områden kopplade till landstingens verksamhet. Hur skedde då operationaliseringen av denna analysdimension? Problemet ligger i att hitta en lämplig indikator på ekonomiskt resultat. Speciellt har vi funderat kring posten generella statsbidrag och utjämning. Genom det utjämningssystem som finns får t.ex. i bidrag medan t.ex. tvingas ge ifrån sig 864 miljoner kronor.32 I underlagsrapporten finns tabeller som visar landstingens skatteintäkter minus nettokostnaderna. Detta nyckeltal valdes för att få fram landstingens egna resultatkraft. Enligt samtal med en rad personer var denna beräkningsgrund rimlig. I underlags- rapporten finns också en mer utförlig diskussion om andra aspekter som beaktades inför urvalet. De stora kategorierna är sjukhusen (slutenvården) och vårdcentralerna (öppenvård). Förutom vårdcentraler och sjukhus finns förstås en rad andra verksamheter inom och utom som är kopplade till sjukvård. Här kan nämnas läkarhus och kliniker för specifika åkommor inom öppen- vården. Vi valde att inte inkludera sådana, utan vi koncentrerade oss på det stora, nämligen vårdcentraler och sjukhus.33 läns landsting har 29olika sjukhus. har 12, har 4, har 2, har 4 och 31Visserligen ingår fler verksamheter än sjukvård inom landstingen, men vi koncentrerade oss på kärnverksamheten sjukvård. 32Till bilden hör att själva beräkningsmodellen för utjämningssystemet gjordes om . Fram till dess fick även ett positivt tillflöde av pengar. Fram till dess trodde man alltså att det var dyrare att producera sjukvård i än på andra håll, kanske beroende på det allmänna prisläget för lokaler, löner etc. ser statsmakten det således på motsatt sätt. Idén bakom utjämningssystemet är att landstingen ska kunna ge likvärdig vård till medborgarna oavsett skattekraften hos respektive landstings medborgare. 33När det gäller vårdcentraler gjordes inget urval på enhetsnivå. Vi valde i stället alla vårdcentraler från de utvalda landstingen. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt har 3 sjukhus. Vi valde ut två sjukhus för vart och ett av dessa landsting. När vi valde sjukhusen försökte vi få spridning när det gäller sjukhusens storlek och karaktär. Vi beaktade särskilt så att vi fick såväl universitetssjukhus som ej universitetssjukhus i . Vi valde bort privatägda sjukhus även om det hade varit intressant att jämföra med (). I tabell 3 finns en förenklad tabell som visar vårt slutgiltiga urval av valda landsting och arbetsställen inom dessa. Hur fördelar sig då vårt urval mot valda miljöer? I tabell 4 (en förenklad variant av den i underlagsrapporten) framgår att för vart och ett av de utvalda landstingen försökte fånga samma tre nivåer som när det gäller kommunerna, dvs. de konkreta verksamheterna, förvaltningscheferna inom landstingsledningen samt politikerna inom landstinget.34 34 Registerdata fick dock avgöra urvalet. Sålunda hade vi svårt att hitta flera befattningar hos vårdcentraler. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Utvalda miljöer och befattningar inom landstingssektorn. När det gäller chefer för arbetsställen på sjukhus gjordes ett slumpmässigt urval från en rad olika befattningar som dock av utrymmesskäl inte anges här. Det handlade t.ex. om hjärtsjuksköterska, klinikchef, psykiatrisjuksköterska, överläkare, specialistläkare, njursjuksköterska, sjukhemsläkare, underläkare, smärtsjuksköterska, primärvårdschef, distriktsläkare, distrikts- sköterska och barnsjuksköterska. Antalet befattningshavare i var och en av de utvalda miljöerna varierade kraftigt. hade t.ex. 1 069 befattningshavare i de källor vi utnyttjade. i hade 446. Dessa större miljöer kan jämföras med t.ex. vårdcentralerna i där vi bara hade 3 befattningshavare, eller vårdcentraler i där vi hade uppgifter om 8 befattningshavare. Sammanlagt fanns i PARs register 3 190 befattningshavare inom de valda miljöerna. Vi gjorde ett urval i 7 av de totalt 24 arbetsplatserna. I fallet skickades t.ex. vår förfrågan till 101 personer av de totalt 1 069. I underlagsrapporten finns information om vilka nivåer och befattningshavare som diskuterades och vilka problem som fanns vid urvalet. Målet med enkäterna är att få fram information av hög kvalitet i förhållande till vårt syfte. Ambitionen var som tidigare framgått inte att göra en kvalificerad statistisk undersökning. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt få fram impulser till hypoteser samt fånga upp indikationer. Enkäterna var dessutom inte traditionellt hårddatainriktade utan snarare instrument för att samla in mjuka data. Vi gjorde följande versioner av enkäter riktade till kommuner och landsting: enkät 1: utvalda miljöer inom kommuner och landsting, enkät 2: kommunchefer i alla kommuner och enkät 3: näringslivs- chefer och turistchefer i alla kommuner. Dessa tre enkätversioner hade i hög grad samma frågor, men de två sistnämnda kompletterades med en del specialfrågor. I följebreven till enkäterna gav vi bl.a. vår syn på vad som avses med innovativa processer. Så här stod det i följebrevet till enkät 1: Med innovativa processer avser vi nydanande satsningar eller viktig förnyelse. Det handlar om aktiviteter där man skapar något principiellt nytt, radikalt förändrar något eller bryter mönster. Alla förändringar är inte innovativa processer. Omorganisationer är oftast inte att betrakta som innovativa processer, för att ta ett exempel. Exakt vad innovativa processer kan handla om varierar från fall till fall. Vi gav också flera exempel samt ombad dem att inte låsa sig vid just dessa exempel. Innehållet i de olika följebreven redovisas i underlagsrapporten.35 Ett omfattande arbete föregick utformningen av enkäterna. Många forskare och experter bidrog i detta arbete. Vidare gjordes tester av enkäterna, dels till enstaka personer, dels till kluster av personer i två valda orter: och . Sålunda testades utkast till enkäterna till en förskollärare i , en grundskollärare i samt en medarbetare på i . Det följdes upp med personliga möten. Vidare skickades utkast till en socialchef i kommun, en omsorgs- chef på en vårdcentral, en medarbetare på ett äldreboende, en medarbetare på en förskola, en rektor på en grundskola osv. – samtliga i kommun. Mer information om detta framgår i underlagsrapporten. Där finns också en diskussion kring formuleringen av de olika enkätfrågorna. 35 Tidsramen för utredningen medförde att respondenterna inte kunde få så på sig. Vidare hann vi inte med påminnelsebrev, vilket hade varit önskvärt. För att i viss mån kompensera för detta satsade vi mycket på att utforma enkäterna på ett så aptitligt sätt att lusten att svara på dem sannolikt ökade. Vidare eftersträvade vi så få frågor som möjligt. Vi tror att sådana stora enkäter kan medföra att responden inte orkar tänka till ordentligt på varje fråga. När de gäller kort svarstid gjorde vi också bedömningen att det till och med kan finnas fördelar med detta. Skälet är att ärenden som inte är så brått tenderar att bli liggande och i värsta fall bortglömda. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Innan vi presenterar och tolkar resultatet bör sägas att man ska tolka data med försiktighet. Antalet personer som delgav svar 33 personer men i några Mer data om svarsbilden finns i underlagsrapporten. Även om vi värderar varje person mycket, och även om frågorna i hög grad var av mjukare karaktär bör vi betrakta de slutsatser som följer som hypoteser med syfte att väcka frågor och ge idéer till fortsatt forskning. 5.6.1Förekomst av innovativa processer Den första frågan i enkäten var om personen kunde ange något exempel på innovativ process , och vi förklarade i frågan och i följebrevet mer vad vi menade med detta. Så många som av kommunerna hade ett exempel på innovativ process att ge. Se tabell 5. Det upplevs alltså finnas en hel del innovativa processer! Men frågor kvarstår: Vilken karaktär har de exempel som anges? Vilken kvalitet har de? Är alla verkligen att betrakta som innovativa processer? Vi återkommer till frågan om vilken karaktär de angivna processerna hade. Antal angivna exempel där kommunerna troligen varit först i landet med att införa en innovation. på när kommunen varit först SOU 2003:90 Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Ett annat sätt att analysera förekomsten av innovativa processer är att ställa frågan om graden av förnyelseinriktning. En fråga löd: Hur skulle du vilja karaktärisera den verksamhet du arbetar i? De fick kryssa i graden av hur förnyelseinriktad de ansåg att deras verksamhet var. Andelen av alla personer från de utvalda miljöerna som kryssade i mycket förnyelseinriktad var . Det tolkar vi som oroväckande lågt. Komuncheferna ansåg att den var något högre, men dock fortfarande lågt (). Vi är medvetna om att all förnyelse inte är av godo, men vi tror att de flesta som fyllde i svaren avsåg de positiva förnyelseprocesserna. Här följer några av de kommentarer som framkom från de utvalda miljöerna, som naturligtvis i hög grad kom att handla om skolor: Ett flertal menar att det ständigt sker en förnyelse och nya utmaningar, likaså att många lärare ute på skolorna driver på. Några pekade på att det fattades pengar, medan andra tyckte att det varierar och mellan olika skolor. En person menade att ledning och ledningsorganisation definitivt inte var förnyelse- inriktad medan den operativa verksamheten (skola – förskola) var betydligt mer förnyelseinriktad (nr 29).36 En annan person skrev: Skolan är ett stort skepp att styra. till förnyelse finns, men det tar tid. (nr 32). Flera pekade på arbetsbelastningens inverkan: Vi vill så mycket, men kommer inte igång på grund av för stora barngrupper, tiden räcker inte till för planering och orken tryter (nr 33). Lugn och ro saknar många: Vi får nya riktlinjer från kommunen och då gäller det att tänka om. Vi kan inte gå och göra det vi alltid gjort, utan vi får ändra vårt sätt att 36 Siffrorna i dessa parenteser avser den respondent som gav kommentaren. Vi väljer att låta dem vara anonyma. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt arbeta (nr 51). Flera refererade till andan i hela sektorn, t.ex. skolan: Skolvärlden är i grunden konservativ (nr 61). Vad hade då kommuncheferna för kommentarer om förnyelse- inriktningen i de utvalda miljöerna? Flera pekade på behovet av att vara förnyelseinriktad: Vi är tvingade för att inte komma efter andra kommuner och dö (nr 606) eller Det kostar att vara topp. Är man strax efter så har man tillgång till att lära av toppen! (nr 362). Dock indikerar sådana svar inte hur förnyelseinriktade de faktiskt är. Någon pekade på trögheten: Viss politisk försiktighet när det gäller att pröva nya former för traditionell verksamhet (nr 334). Vad sa då näringslivs- och turistcheferna om förnyelsein- riktningen? En vanlig kommentar var att ambitioner finns men att det saknas resurser. Andra pekade på betydelsen av tillåtande ledarskap: Vi arbetar tydligt som samhällsentreprenörer och tillåts göra detta av kommunledningen (nr 411). Inflödet av nya friska tankar genom rekryteringar kom också fram: Man anställer nya beslutsfattare från geografiskt andra regioner när man rekryterar (nr 466). Flera pekade på tröghet eller bristande kompetens: Vill vara förnyelseinriktad men försvårar för sig själv, ser problem före möjligheter (nr 473) eller Vårat team prioriterar förnyelse. Dock är detta svårt i den kommunala organisationen. Byråkratin fördröjer mycket. Låg utbildningsnivå hos många. (nr 554) Vi hade också andra frågor för att fånga graden av förnyelse i de olika miljöerna. Andelen som svarade Ja på frågan om de skulle känna det lönt och möjligt att driva en ny egen idé var bland personerna från de utvalda miljöerna. Eftersom andelen som ansåg att verksamheten var förnyelseinriktad bara var kan man tolka det som att personalen får driva nya idéer men av någon anledning inte gör det. Uppmuntrar då ledningen till nytänkande hos personalen. Andel som svarade Ja var . Det innebär att av personerna ansåg att ledningen inte gjorde det. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Förnyelseinriktningen i kommunmiljöerna (%). Alla från de 20 kommunerna (inklusive och turistcheferna i dessa 20 Alla kommunchefer från alla kommuner Alla näringslivs- och turistchefer från alla kommuner som svarade Vilken roll tycks befolkningsstorleken spela? Andelen personer som hade ett konkret exempel att ge från var 83 i Sköldvik jämfört med både genomsnittet (74) och Djurholm Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt som valdes för dess lilla befolkning (50). Det bör hör observeras att endast två personer svarade från kommunen Djurholm. Vilken roll tycks tjänstemannatätheten spela? Personer i den kommun med större tjänstemannatäthet kunde ange fler exempel än personer i kommunen med mindre tjänstemannatäthet. Data finns inte för att vederlägga någon slutsats, men det pekar på att det ligger något i hypotesen om att tjänstemannatätheten påverkar förnyelse i positiv riktning. Hur förhåller sig data till kommunernas ekonomi? Från kommunen med god ekonomi kom större andel förnyelseexempel. Data räcker inte för att vederlägga något här, men det pekar på att större förnyelse ger bättre ekonomi, eller omvänt, god ekonomi bereder väg för större förnyelse. Fortsatt forskning krävs. Vilken roll tycks närhet till högskola spela? Kommunen med närhet till högskola gav fler exempel på förnyelse. Ledningen i den kommunen tycks dock inte uppmuntra lika mycket till nytänkande. Hur skiljer sig sårbara från mindre sårbara kommuner? De två sårbara kommunerna enligt vårt perspektiv uppvisade inte riktigt lika många exempel på förnyelse som den mindre sårbara kommunen. Det var inte så stor skillnad att vi kan dra några slutsatser. Dock visade sig att man i den ena sårbara kommunen upplevde mer förnyelseinriktning än i den mindre sårbara kommunen. När det kommer till sårbarhet a la visade det sig att den sårbara kommunen inte kunde ge lika många exempel på förnyelse som den mindre sårbara. Dock pekar data på att den sårbara kommunens ledning uppmanar mer till förnyelse än i den mindre sårbara.