sou · GRB364d1 · 2004-01-01 00:00:00 — beslutade regeringen att tillkalla en särskild ut- redare med uppdrag att föreslå åtgärder för genomförandet i av EG:s direktiv om arbetstagarinflytande i europabolag. förordnades undertecknad, chefsjurist på Sif, att vara särskild utredare med början från . Som experter i utredningen har medverkat professor , i , rättssakkunnige , , hovrättsrådet , , departementssekreteraren , Närings- departementet, rättssakkunniga , Näringsdeparte- mentet och ombudsmannen , Sif. En referensgrupp har inbjudits med företrädare för arbets- givareorganisationerna inom och de fackliga organisationerna inom i (LO), () och Akade- mikers (). Organisationerna har själva utsett sina representanter. Dessa har varit chefsjuristen , , chefsjuristen , , chefsjuristen , Teknikföretagen (f.d. Verkstadsindustrier), chefsjuristen , TCO, systemutvecklaren , och för- bundsjuristen , LO/TCO Rättsskydd, senare ersatt av chefsjuristen , LO/TCO Rättsskydd. Som sekreterare anställdes hovrättsassessorn . Arbetet har bedrivits i nära samråd med expert- och referens- grupp, varför jag valt att avfatta betänkandet i vi-form. emellertid inte förstås så att samtliga har utarbetat eller ställer sig bakom betänkandet i alla delar. Särskilda yttranden har avgivits av dels arbetsgivarrepresentanterna och dels och . Utredningsuppdraget är nu slutfört och jag överlämnar härmed betänkandet Arbetstagarinflytande i europabolag (SOU 2003:64). 1.Förslag till lag (2004:xx) om arbetstagarinflytande i 2.Förslag till lag om ändring i lag (1996:359) om 3.Förslag till lag om ändring i lag (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda.......................... Utgångspunkter för arbetet .................................................... Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag.......... Syftet med direktivet ............................................................... Direktivets huvudsakliga innehåll........................................... 2.4.1 Avdelning I – allmänna bestämmelser......................... 2.4.2 Avdelning II – förhandlingsförfarande ....................... 2.4.3 Avdelning III – diverse bestämmelser ......................... Bilagan – referensbestämmelser ................................... Svensk nationell rätt................................................................. 3.1.4 Lagen om europeiska företagsråd ................................ Former för medverkan i andra EES-stater.............................. 3.3.1 Direktivet om europeiskt företagsråd.......................... 3.3.2 Direktivet om information och samråd....................... Genomförandet av direktivet i ........................... Behov av en lag ......................................................................... Begreppet deltagande bolag.......................................... 4.2.3 Begreppen filial och driftsenhet ................................. 4.2.4 Berörda dotterbolag och filialer ................................. Inrättande av en förhandlingsdelegation............................... 4.4.1 Förutsättningar för att konstituera en 4.4.2 Skyldighet att tillhandahålla viss primär 4.4.3 Skyldigheten att inrätta en Sammansättningen av förhandlingsdelegationen ................. 4.5.1 Geografisk fördelning av ordinarie platser i 4.5.2 Geografisk fördelning av extraplatser i 4.5.3 Hur ledamöterna i de svenska enheterna skall 4.5.5 Justeringar av sammansättningen av 4.6.2 Kostnader för förhandlingsdelegationens och Avtal om arbetstagarinflytande............................................. Särskilt om ombildningsfallet .................................... Vad som gäller om avtal inte träffas...................................... 4.8.1 Beslut om avstående från transnationellt 4.8.2 När referensbestämmelserna blir tillämpliga ............ 4.9.1 Inrättande av ett arbetstagarråd och ett 4.9.2 Referensbestämmelser för information och 4.9.3 Inrättande av medverkan för arbetstagarna............... Referensbestämmelser för medverkan ...................... Skydd för arbetstagarrepresentanter..................................... Missbruk av förfarandet......................................................... Förhållandet till andra bestämmelser .................................... 4.15.1 Förhållandet till lagen om EFR.................................. 4.15.2 Förhållandet till styrelserepresentationslagen........... 4.15.3 Förhållandet till medbestämmandelagen................... Förslaget till lag om arbetstagarinflytande i europabolag.... 5.2Förslag till lag om ändring i lag (1996:359) om 5.3Förslag till lag om ändring i lag (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda........................ Konsekvenser av förslaget.......................................... Bilaga 3 Rådets direktiv /86/EG om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller Bilaga 4 Council directive 2001/86/EC supplementing the Statute for a European company with regard to the involvement of employees ............................................ Rådets förordning (EG) 2001/2157 om stadga för Aktiebolagslag (1975:1385) Lag (1982:80)om anställningsskydd Lag (1974:371) om rättegången i Direktivet eller SE-direktivet EFR-direktivet Rådets direktiv /86/EG av om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande Rådets direktiv /45/EG av om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare Rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadgan för europabolag Lag (1974:358) om facklig förtroen- demans ställning på arbetsplatsen och rådets direktiv /14/EG av om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemen- skapen Lag (1996:359) om europeiska före- Lag (1976:580) om medbestämmande Lag (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Lag (1987:1245) om styrelserepre- sentation för de privatanställda antogs av europeiska unionens råd (rådet) en förordning och ett direktiv om den nya bolagsformen europabolag, även kallat SE-bolag (Europea), som är ett publikt aktie- bolag på EG-nivå. Förordningen innehåller bolagsrättsliga bestäm- melser och direktivet ger en ordning för arbetstagarnas inflytande i sådana bolag. En förutsättning för att ett europabolag skall kunna registreras är att arbetstagarinflytandet i det tilltänkta bolaget blivit ordnat. Vår uppgift har varit att föreslå hur direktivet om arbetstagar- inflytande i europabolag skall genomföras i . Utgångs- punkten för vårt förslag har varit att direktivet skall genomföras på ett sätt som i så stor utsträckning som möjligt följer den tradition som finns på den svenska arbetsmarknaden. Kommissionen tillsatte en arbetsgrupp, i vilken har ingått de representanter från EES-länderna, som ansvarar för genomförandet av direktivet i sina respektive länder. I arbets- gruppen återstår fortfarande några frågor att diskutera, efter det att vi lagt vårt förslag. Gruppen har emellertid enats om ett antal slut- satser, som behandlar huvuddelen av de frågor, där gruppen ansett det vara angeläget att direktivet tolkas och genomförs på samma sätt i alla länderna. I vårt förslag har vi beaktat dessa slutsatser. Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag Syftet med direktivet är att tillförsäkra anställda i sådana bolag, som ingår i bildandet av ett europabolag, ett arbetstagarinflytande som i så stor utsträckning som möjligt svarar mot det inflytandet, som förekom i de deltagande bolagen innan europabolaget bilda- des. Ambitionen är således att arbetstagarnas inflytande inte skall försämras genom att de bolag, i vilka de arbetar, ändrar sin bolagsform till ett europabolag. När europabolag bildas på annat sätt än genom ombildning är avsikten att det inflytande som finns i de deltagande bolagen skall överföras till arbetstagarna i europa- bolaget i så stor utsträckning som möjligt. Denna s.k. före- och efterprincip genomsyrar hela direktivet. Att en ordning bestäms för arbetstagarinflytandet är en nödvändig förutsättning för att ett europabolag skall kunna registreras. Enligt direktivet ska arbetstagarinflytandet i europabolaget be- stämmas i förhandlingar mellan ett förhandlingsorgan, bestående av representanter för de anställda, som berörs av bolagsbildningen och ledningarna för de bolag, som deltar i bildandet. Förhandlings- organet skall vara representativt för samtliga berörda anställda. Platserna i organet fördelas mellan arbetstagarna i de olika med- lemsstaterna i proportion till antalet anställda i respektive stat. Varje stat väljer själv hur dessa tilldelade platser därefter skall bemannas. Den frågan är alltså föremål för nationell reglering. Därvid skall dock staterna se till att det i så stor utsträckning som möjligt ingår representanter för varje deltagande bolag, som har anställda i den berörda medlemsstaten. Direktivet anger i första hand att formerna för inflytandet skall regleras genom överenskommelse mellan bolagen och representan- terna för de anställda. I en samarbetsvillig anda förutsätts bolags- ledningarna och förhandlingsorganet förhandla fram ett avtal, vars innehåll direktivet ger förslag till enligt en uppräknad agenda, som parterna har att diskutera utifrån. För det fall de inte kommer överens om något avtal innehåller direktivet referensbestämmelser, som anger vad som då skall gälla i stället. Arbetstagarinflytandet skall enligt referensbestämmelserna inne- hålla en skyldighet för europabolaget att ge information till och samråda med arbetstagarnas representanter, både löpande och i samband med särskilt inträffade väsentliga förändringar. Finns före bildandet arbetstagarrepresentation i något avseende i bolagens styrelse eller tillsynsorgan (i fortsättningen benämnd som med- verkan), skall i princip motsvarande grad av representation över- föras till europabolaget. Förhandlingsorganet kan även under vissa förutsättningar be- sluta att inte inleda förhandlingar om ett avtal eller avbryta sådana pågående förhandlingar. I den situationen skall inte referens- bestämmelserna tillämpas. För ett sådant beslut krävs enligt direk- tivet kvalificerad majoritet både avseende antalet avgivna röster och antalet arbetstagare, som därvid representeras. Om europabolaget bildas genom ombildning och medverkan förekommer i det bolag som skall ombildas, får dock förhand- lingsorganet inte avstå från att inleda förhandlingar eller avbryta pågående förhandlingar. Direktivet föreskriver nämligen att arbets- tagarinflytandet efter ombildningen måste vara på samma nivå som den som fanns i det bolag som ombildas. Däremot tillåter direk- tivet att rätten till medverkan försämras under vissa omständlig- heter i de fall europabolaget bildas på annat sätt än genom ombild- ning. Förhandlingsorganet fattar beslut med absolut majoritet. Gäller frågan att i europabolaget minska graden av den rätt till medverkan i förhållande till vad som gäller för de bolag som deltar i bolags- bildningen, krävs dock kvalificerad majoritet enligt särskilda regler i direktivet. Förhandlingsförfarandet skall pågå om inte parterna gemensamt beslutar att förlänga perioden . Utgångspunkt för beräkningen är tidpunkten för inrättandet av förhandlingsdelegationen. Direktivet föreskriver också att arbetstagarrepresentanterna skall ha samma skydd och garantier, som finns enligt nationell lagstift- ning för de arbetstagare, som utför uppgifter för arbetstagarnas räkning. Direktivet ålägger staterna att vidta lämpliga åtgärder för att för- hindra att bolagsformen europabolag används i syfte att frånta arbetstagarna deras inflytande. I är inflytandet för de anställda reglerat dels genom med- bestämmandelagen och dels genom lagen om styrelserepresentation och lagen om facklig förtroendeman. Lagarna är tillämpliga på svenska förhållanden och verksamheter i . Lagen om euro- peiska företagsråd reglerar kommunikationen mellan arbetsgivare och anställda i gränsöverskridande frågor i internationella kon- och liknande under förutsättning bl.a. att antalet anställda överstiger vissa gränsvärden. Någon svensk lagstiftning som till- godoser direktivets krav på att säkerställa en rätt till arbetstagar- inflytande och medverkan i olika bolagsorgan avseende den bolagsform, som är aktuell, finns inte. Vi har valt att föreslå en ny lagstiftning. Till vissa delar innehåller den en reglering som skall tillämpas i alla EES-stater om är europabolagets sätesland. Till andra delar regleras endast för- hållandena i . Ett organ som skall förhandla med bolagen om utformningen av arbetstagarinflytandet skall inrättas. Vi föreslår att detta organ benämns arbetstagarnas förhandlingsdelegation. Lagförslagets reglering av förfarandet vid förhandlingar om ett avtal och om hur en förhandlingsdelegation skall inrättas, är i huvudsak tillämpligt på alla bolag som är berörda av bolagsbild- ningen, oberoende av i vilken stat dessa är belägna, i de fall europa- bolaget enligt bildandeplanen skall ha sitt säte i . Tilldelningen av platser i förhandlingsdelegationen skall ske på det sätt som anges i direktivet, vilket innebär att arbetstagarna får en ordinarie plats för varje hel eller påbörjad tiondel som de utgör av samtliga arbetstagare i deltagande bolag, berörda dotterbolag och filialer i samtliga EES-stater. Om europabolaget bildas genom fusion skall arbetstagarna i de olika staterna därutöver tilldelas extraplatser, om det är nödvändigt för att arbetstagarna i varje deltagande bolag, som föreslås upphöra, skall kunna representeras. Om antalet anställda väsentligt förändras eller andra föränd- ringar sker i bolagens struktur som förhandlings- arbetet pågår och dessa förändringar påverkar den geografiska för- delningen av antalet platser mellan arbetstagarna i de olika staterna, skall tilldelningen enligt vårt förslag göras om. Att förhandlings- delegationen är representativ för de anställda är nämligen en nöd- vändig förutsättning. Det skulle dock inte vara rationellt att varje förändring av antalet anställda skulle föranleda en justering av sammansättningen. Vi föreslår därför att endast de strukturella förändringar, som är så väsentliga att de påverkar fördelningen av platser mellan länderna i förhandlingsdelegationen, skall tillmätas betydelse. Av nationella regler skall framgå hur de platser, som tilldelats arbetstagarna i varje land, skall fördelas mellan arbetstagarna i det Hur fördelningen skall göras i efter den geografiska tilldelningen, blir alltså en svensk fråga oavsett vilket land som är europabolagets sätesland. Vi fördelar i vårt förslag platserna mellan arbetstagarna i deltagande och berörda bolag på sådant sätt att i princip arbetstagarna i deltagande bolag i första hand tillgodoses och därefter arbetstagarna i berörda bolag. Platserna fördelas med en plats till arbetstagarna i vardera bolag så långt platserna räcker i fallande ordning efter antalet anställda i bolagen. Skulle det finnas platser kvar att fördela sedan arbetstagarna i såväl deltagande som berörda bolag fått en plats vardera, fördelas återstoden av platser gemensamt mellan arbetstagarna i deltagande och berörda bolag i fallande storleksordning efter antalet anställda. Från denna princip om fördelning kan avvikelse göras av de lokala arbetstagarorganisa- tionerna, under förutsättning att de är ense därom. I sådant fall skall de i en överenskommelse säkerställa så långt det är möjligt, att arbetstagarna vid varje deltagande bolag blir direkt representerade av minst en ledamot. Eventuella extraplatser i fusionsfallet fördelas mellan arbets- tagarna i deltagande bolag som föreslås upphöra och som inte fått någon annan representation. Fördelningen sker efter samma prin- ciper som ovan, nämligen i fallande ordning efter antalet anställda. Vilka ledamöter som skall utses till platserna i förhandlingsdele- gationen är likaledes en nationell angelägenhet. Vi föreslår att valet görs efter svenskt mönster av de fackliga organisationer som är representerade på arbetsplatserna. Gäller kollektivavtal utses leda- möterna av avtalsbundna fackliga organisationer. Kommer dessa inte överens, föreslår vi att den svenska regleringen för val av arbetstagarledamöter enligt lagen om styrelserepresentation bildar utgångspunkt för tillvägagångssättet. Saknas kollektivavtal på samt- liga arbetsplatser, skall den lokala arbetstagarorganisation som företräder flest arbetstagare vid de deltagande bolagen, dotter- bolagen och filialerna utse ledamöterna, om organisationerna inte kommer överens om annat. Röstetalen i förhandlingsdelegationen baseras på bl.a. det antal anställda, som varje ledamot representerar. Därför måste leda- möternas representativitet fastställas och reglerna utformas så att varje anställd blir representerad av en enda ledamot. De ledamöter som utses representerar enligt lagförslaget dels till lika delar arbets- tagarna vid den enhet som valt dem och dels till lika delar de arbetstagare, som inte företräds direkt av någon annan ledamot. Är ledamoten utsedd till en extraplats, företräder denne dock endast arbetstagarna vid det egna bolaget för att förhindra att de annars skulle kunna bli dubbelt representerade. När förhandlingsdelegationen är utsedd skall den förhandla med bolagens behöriga företrädare för att i första hand i ett skriftligt avtal överenskomma om en ordning för arbetstagarinflytandet i europabolaget. Sådana förhandlingar skall inledas så snart förhand- lingsdelegationen inrättats och får pågå eller högst , om parterna är ense därom. Vad som skall gälla för det fall att en förhandlingsdelegation inte alls inrättas, har vi inget svar på. Direktivet löser inte frågan och det vore enligt vår bedömning att gå för långt utöver direktivet att fylla ut den luckan. Vi lämnar därför den frågan öppen för att behandlas antingen i det fortsatta arbetet i kommissionens arbetsgruppgrupp eller i samband med en översyn av direktivet. I lagförslaget anges vilka olika områden parterna bör diskutera för att nå fram till ett avtal om hur arbetstagarinflytandet skall utfor- mas i europabolaget. Några begränsningar för vad avtalet kan innehålla finns inte, men omröstningsreglerna för dess antagande ser olika ut beroende på vilka frågor avtalsförslaget behandlar. Ett avtalsförslag måste enligt huvudregeln i vårt förslag bifallas av en absolut majoritet av ledamöterna i förhandlingsdelegationen, vilka också representerar en absolut majoritet av arbetstagarna. För bifall till ett förslag som innebär en minskning av arbetstagarnas medverkan i bolagens styrelser eller motsvarande bolagsorgan krävs kvalificerad majoritet. Detsamma gäller ett beslut om att helt avstå från arbetstagarinflytande. Om ett europabolag bildas genom ombildning är parterna förhindrade att avtala om en lägre grad av inflytande än den som arbetstagarna hade rätt till i de bolag som ombildas. Något tvång att komma överens på varje punkt som upptas i agendan finns inte, utan parterna kan själva bestämma i vilken omfattning de finner lämpligt att reglera de olika frågorna. Om emellertid förhandlingarna skulle resultera i att arbetstagarna i praktiken avstår från ett effektivt inflytande, måste föreskrivet krav på majoritet för ett sådant beslut iakttas. Ett avtal bör reglera under vilka förutsättningar avtalet skall omförhandlas vid exempelvis förändrade förhållanden inom europabolaget och dess dotterbolag och filialer. Det bör även innehålla uppgift om vad som skall gälla i de fall då nya för- handlingar, på grund av ändrade förhållanden eller att avtalstiden löpt ut, inte leder till att något nytt avtal ingås. De deltagande bolagen skall stå för skäliga kostnader för för- handlingsdelegationen, vilket inbegriper kostnaderna för även bil- dandet av delegationen. Om avtal inte träffas Om parterna inte träffar ett avtal blir referensbestämmelser om information och samråd tillämpliga under förutsättning att för- handlingsdelegationen inte beslutat avstå från arbetstagarinflytan- de. För att referensbestämmelserna om medverkan skall bli tillämpliga gäller därutöver olika förutsättningar beroende på det sätt, på vilket europabolaget bildats. Om olika former för med- verkan förekommer i de deltagande bolagens organ, skall förhand- lingsdelegationen besluta om vilken form för medverkan som skall tillämpas. Om delegationen inte fattar något beslut föreslår vi att bolagen i stället gör det. Det är nämligen enligt vår bedömning mindre lämpligt att beslut i frågan inte alls fattas. Om förhandlingsdelegationen beslutat att inte inleda förhand- lingar eller att avbryta pågående förhandlingar kan den senare, på begäran av av de anställda i europabolaget, sammankallas på nytt, tidigast om inte parterna enas om något annat. Leder inte heller dessa förhandlingar till något nytt avtal blir referensbestämmelserna trots detta inte tillämpliga. Det blir alltså inte möjligt för arbetstagarna att mot bolagsledningens vilja få till stånd en ordning för arbetstagarinflytandet senare, om förhandlingsdelegationen ursprungligen beslutat avstå från ett inflytande. Enligt referensbestämmelserna skall ett organ, som vi benämner det europeiska arbetstagarrådet, inrättas för att företräda arbets- tagarna vid informations- och samrådsförfarande med europa- bolaget. Platserna i arbetstagarrådet fördelas efter samma principer som de ordinarie platserna i förhandlingsdelegationen. arbetstagarrådet är enbart anställda i aktuella bolag. Ledamöterna företräder alltså i första hand sina egna arbetskamrater men kan också komma att företräda arbetstagare vid andra enheter om dessa inte vid fördelningen blivit företrädda av någon ledamot. Vi föreslår att arbetstagarrådet minst en gång skall om- pröva sin sammansättning för att anpassa antalet ledamöter och tilldelade platser till de förändringar, som kan ha skett inom europabolaget och dess dotterbolag och filialer. Om det före europabolagsbildningen tillämpades en rätt för arbetstagarna till medverkan i bolagsorganen skall denna rättighet bibehållas efter bildandet av europabolaget. skall i sådant fall besluta hur platserna skall fördelas geografiskt mellan arbetstagarna i länderna och på visst sätt beakta att inflytandet sprids mellan arbetstagarna. Likaledes skall valet av ledamöter förrättas av arbetstagarrådet enligt huvudregeln i vårt förslag. Om emellertid något land har en nationell ordning fastlagd för hur ledamöterna skall väljas, gäller i stället den bestämmelsen för valet av representanter från det landet enligt vårt förslag. Bestämmelsen blir tillämplig inom hela EES- området om är sätesland för europabolaget. Vårt lagförslag innehåller även en nationell ordning för valet av de svenska leda- möterna. Det kommer att innebära att arbetstagarrådet inte utser de svenska ledamöterna i bolagsorganen under förutsättning att det land, vars lag skall tillämpas på förfarandet, förordnat att frågan löses på samma sätt som i . Man har i kommissionens arbetsgrupp enats om att rekommendera länderna en sådan lösning. En tystnadspliktsregel i enlighet med den som finns i lagen om EFR föreslås. Vidare föreslås delar av förtroendemannalagens skyddsregler för facklig förtroendeman bli tillämpliga på i verksamma arbetstagarrepresentanter, som utför uppgifter enligt den föreslagna lagen. En skadeståndssanktionerad regel om förbud mot missbruk in- förs i enlighet med direktivets åläggande. Dessutom föreslås en presumtionsregel av innebörd att en förändring, som europabolaget vidtar från registreringen och som, enligt vad som visas, skulle ha medfört att arbetstagarinflytandet hade blivit mer om- fattande om förändringen genomförts före registreringen, skall antas vara ett led i ett förfarande för att frånta eller förvägra arbetstagarna rätt till inflytande. Presumtionen bryts om bolaget visar att förändringarna genomförts utan sådant syfte. Vi förslår skadestånd som påföljd vid brott mot lagen. För tvister på den föreslagna lagens område skall lagen om rättegången i arbetstvister gälla och Arbetsdomstolen vara första instans.