sou · GRB338d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Uppgifter för tvätteribranschen (SNI 90–95) saknas i underlag och särredovisas därför i avsnitt 15.1.1. Som framgår av tabellerna står de fem största förbrukarna för mer än hälften (52,) av den totala energiförbrukningen. Dessa fem är el-, gas-, värme-, vatten- och reningsverk, SNI 40–41, landtransportföretag, SNI 60, parti- och detaljhandel, SNI 50–52, massa-, pappers- och pappersvaruindustri, SNI 21, övrig fastig- hetsförvaltning (inte småhus och fritidshus), SNI 70 övr. Det kan också noteras att av den totala kol- och koksförbruk- ningen sker inom stål- och metallverk, SNI 27, och att livsmedels-, 1 Svensk Näringsgrensindelning SNI92 bygger på EU:s näringsgrensstandard, NACE rev.1. Från gäller en ny standard för näringsgrensindelning (SNI 2002). Energikostnadsstrukturen inom olika sektorer dryckesvaru- och tobaksindustri, SNI 15–16, står för den näst största gasförbrukningen, (12,). De största elförbrukarna återfinns inom massa-, pappers- och pappersvaruindustri, SNI 21 (16,) samt inom el-, gas-, värme-, vatten- och reningsverk, SNI 40–41 (15,). Med undantag för petroleumprodukter, el och värme står sektorn el-, gas-, värme-, vatten- och reningsverk för den största förbrukningen av övriga energislag: kol och koks (40,) torv (), trädbränslen (83,), biomassa, restprodukter (), sopor () och gas (). De enskilda energiprodukternas andel av total förbrukning är följande: petroleumprodukter , el , värme , trädbränslen , gas , kol och koks , biomassa, restprodukter , torv samt sopor . Det bör observeras att energikostnaderna för bostäder inte ingår som insatsförbrukning i branschgrupperna 702 del och 70 övr (hyror för små- och fritidshus samt övrig fastighetsförvaltning). Dessa kostnader ingår i stället i hushållens konsumtionsutgifter. I dessa branscher avser produktionsvärdet för bostäder kallhyra. Energiförbrukning till mottagarpris år 19991 SOU 2003:38 Energikostnadsstrukturen inom olika sektorer Fortsättning från föregående sida 1 Löpande priser (miljoner kr). Källa: SCB. Energikostnadsstrukturen inom olika sektorer SOU 2003:38 Energikostnadsandelar per produktslag (procent) SOU 2003:38 Energikostnadsstrukturen inom olika sektorer Fortsättning från föregående sida Källa: SCB. I appendix till kapitlet redovisas energikostnader för perioden –1999. Som tidigare nämnts saknas uppgifter för tvätteribranschen i underlag. har därför inhämtat en konsultrapport () över bland annat tvätteribranschens energiförbrukning. Faktauppgifter i detta avsnitt härrör huvudsakligen från nämnda rapport. Tvätterinäringen i är placerad under SNI-kod 93.01–01. Grupp 93 betecknar Annan Serviceverksamhet. Att tvätteri- näringen inte klassificerats som industri innebär att man betalar full energi- och koldioxidskatt (med undantag för viss industriell blekning m.m.). Marknaden karakteriseras av stor överkapacitet, låga etablerings- hinder samt goda möjligheter att konkurrenskraftigt transportera tvätt långa sträckor. Branschens två huvudkonkurrenter är inhemska substitut och utländska kollegor. Tvätteribranschen kon- kurrerar med tillverkare av engångsmaterial som används för att ersätta textilier. Denna typ av produktion betraktas som industriell och är befriad från energiskatt samt betalar reducerad koldi- oxidskatt (industriskattesatsen). Låga transportkostnader innebär att tvätt kan transporteras långa sträckor med bibehållen lönsam- het. I är det fullt möjligt för danska och tyska tvätte- Energikostnadsstrukturen inom olika sektorer rier att konkurrera i upphandlingar, på samma sätt som norska tvätterier kan konkurrera i och finska och baltiska tvätterier i . Den upparbetade industriella marknaden för tvätt- och textilser- vice uppgick till . De flesta industri- tvätterierna är organiserade i Industritvättsektionen inom och dessa svarade för av den totala omsättningen. Tvätteribranschen är helt uppdelad i industriella tvätterier respektive kem- och vittvätterier. De senare vänder sig främst till konsumenter som är privatpersoner, medan en mycket liten andel av konsumenterna utgörs av (mindre) företag. En dryg tredjedel av marknaden handhas av offentliga företag inom stat, kommun och landsting. Av återstoden är många familje- företag, medan andra ingår som delar av större börsnoterade före- tag. har en omfattande struk- turförändring skett bland industriella tvätterier. Familjerörelser med ett fåtal anställda har utvecklats till större enheter med bety- dande kapital bundet i rationell produktionsutrustning. Två företag är kedjor med många produktionsenheter och det finns också en rikstäckande sammanslutning av enskilda tvätterier för bland annat inköpssamverkan. De tvätterier som är organiserade i Konsumenttvättsektionen i har en produktion som är mer hantverks- orienterad än den höggradigt mekaniserade produktionen i de tvätterier som tillhör Industritvättsektionen. SOU 2003:38 Energikostnadsstrukturen inom olika sektorer Fakta om industriella tvätterier Kollektivanställda (helårsanställda) Tjänstemän (helårsanställda) 186 261 598 kWh Elektricitet för drift m.m. 36 943 971 kWh Samtliga industriella tvätterier i (uppskattade data) Kollektivanställda (helårsanställda) Tjänstemän (helårsanställda) 280 000 000 kWh Elektricitet för drift m.m. 55 000 000 kWh Källa: (konsultrapport ). För ångproduktion används i huvudsak eldningsolja, men i använder ett antal tvätterier naturgas och några använder el i perioder då det finns överskott på elenergi. För varje kilo tvätt som producerar används 2,82 kWh energi. Härav används 2,35 kWh för ångproduktion och 0,47 kWh el för belysning och drift av maskiner. Energianvänd- ningen är cirka 105 000 kWh per kollektiv helårsanställd. Enligt Tvätteriförbunds konsultrapport kan man anta att energi- användningen för icke medlemsföretag ligger på ungefär samma nivå som för . 15.2Relativa kostnader för produktionsfaktorer Avsnittet inleds med en presentation av de olika branschernas arbetskraftskostnader. Arbetskraftskostnaderna utgörs av löne- kostnader, dvs. löner, kollektiva avgifter och löneskatter. Därefter redovisas branschernas energi- respektive arbetskraftskostnader i Energikostnadsstrukturen inom olika sektorer relation till respektive produktionsvärde. Produktionsvärdet mot- svarar total nettoomsättning (bruttoomsättning minus fakturerade skatter) i traditionell affärsbokföring.2 1 Lönekostnader i löpande priser (miljoner kr) . Källa: Beräkningar baserade på underlag från SCB. I relation till de arbetskraftsintensiva sektorerna parti- och detalj- handel (50–52), samt forsknings- och andra företagsserviceföretag (73–74), understiger lönekostnadsandelen i samtliga branscher. Parti- och detaljhandeln svarar för av de totala lönekostnaderna medan återfinns inom forsk- nings- och företagsserviceföretag. Lönekostnaderna för redovisas i tabell A15.3 nedan. 2 Definition enligt ENS 95 (Europeiska Nationalräkenskapssystemet). Energikostnadsstrukturen inom olika sektorer För att få en jämförande bild av de enskilda produktions- faktorernas vikt i de totala produktionskostnaderna, beräknas energiförbrukningskostnaderna och lönekostnaderna i relation till respektive sektors produktionsvärden. Eftersom SCB:s definition av produktionskostnader inte inkluderar kostnader för pro- duktionsfaktorn arbetskraft (inte heller kapitalkostnader omfattas av denna definition) redovisas kostnaderna för användningen av faktorerna energi och arbetskraft i relation till produktionsvärdet. Som framgår av tabell 15.5 är lönekostnadernas andel oftast den större. Det enda undantaget utgörs av el-, gas-, värme-, vatten- och reningsverken (SNI 40–41) vars energikostnader uppgår till av sektorns produktionsvärde, medan lönekost- naderna utgör av produktionsvärdet. De största lönekostnadsandelarna återfinns inom parti- och detaljhandeln (SNI 50–52) , utbildnings-, hälso-, och sjukvårdsföretag (SNI 80–85) , bygg- industrin (SNI 45) , datakonsulter och data- servicebyråer (SNI 72) samt inom övrig till- verkningsindustri (SNI 36–37) . Ingen av dessa branscher återfinns bland branscherna med störst energikostnads- andelar. De största energikostnadsandelarna återfinns inom el-, gas-, värme-, vatten- och reningsverken (SNI 40–41) vars energikost- nader uppgår till av sektorns produktionsvärde, inom landtransportföretagen (SNI 60) , gruvor och mineralutvinningsindustrin (SNI 10-14) , rederier (SNI 61) , jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske (SNI 01-05) och inom massa-, pappers-, och pappersvaruindustrin (SNI 21) uppgår energikostnadsandelarna till av produktionsvärdet. För samtliga sektorer sam- mantaget gäller att lönekostnadernas andel av totalt produktions- värde uppgår till och att energikostnadernas andel motsvarar . Energikostnadsstrukturen inom olika sektorer Relativa kostnader för användning av energi och arbets- kraft 1 L = lönekostnader, E = energiförbrukning till mottagarpris, P = produktionsvärde. Samtliga värden redovisas i löpande priser (miljoner kr) och avser . Källa: Beräkningar baserade på underlag från SCB. Energikostnadsstrukturen inom olika sektorer Tabell A 15.1. Standard för svensk näringsgrensindelning 1992 (SNI 92) Jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske Livsmedels-, dryckesvaru- och El-, gas-, värme-, vatten- och Textil, beklädnad- och läderindustri Massa-, pappers- och pappers- Förlag och grafisk industri Industri för stenkols- och Finansiella tjänster (kreditinstitut och Småhus och fritidshus, hyror Industri för kontorsmaskiner och Forsknings- och andra företags- Precisions-, medicinska och optiska Utbildnings-, hälso- och sjukvårds- Industri för motorfordon och släp- Andra samhälleliga och personliga Energikostnadsstrukturen inom olika sektorer Tabell A 15.2. Energikostnader i löpande priser 1995–1999 (miljoner kr) SOU 2003:38 Energikostnadsstrukturen inom olika sektorer Källa: SCB. Tabell A 15.3. Lönekostnader i löpande priser 1995 – 1999 (miljoner kr) Energikostnadsstrukturen inom olika sektorer SOU 2003:38 Källa: SCB. Energikostnadsstrukturen inom olika sektorer Tabell A 15.4. Löne- respektive energikostnadsandelar, föränd- ringar 1995–1999 den enskilda sektorns lönekostnad i förhållande : 7060/460336=0,0153366 : 7616/580823=0,0131124 För sektor SNI 01-05 är lönekostnadsandelen år 1999 0,0131124/0,0153366 = 0,8546284, dvs. av vad den var . Tabellen visar alltså att sektorns andel av de totala lönekostnaderna minskat med omkring Energikostnadsandelar har beräknats på mot- Källa: Beräkningar baserade på underlag från SCB.