sou · GRB386 · 2004-01-01 00:00:00 — Enligt vår bedömning utgörs den förlust som drabbar närings- idkaren vid ett förbud i första hand av rörelsens uteblivna årsvinst. Det skall vara fråga om nettovinst, dvs. de beräknade intäkterna med avdrag för samtliga kostnader som belöper på rörelsen. För- slagsvis inhämtas ledning från tidigare års resultat. En svår fråga är dock för hur den uteblivna vinsten kan anses utgöra en ekonomisk konsekvens av ett förbud. Avgörande skulle vara om näringen inom skulle kunna ersättas av annan näring. Med en sådan utgångspunkt skulle rörelsens kostnader inte behöva beräknas. I rörelsens kostnader ligger även avskrivningar för investeringar. Det betyder att man hypotetiskt måste utgå från att fortsatt avskrivning sker under tid ersättning för utebliven årsvinst utgår. Det kan dock vara så att det kan finnas ett restvärde på gjorda investeringar i form av exempelvis maskiner eller fastigheter. Det betyder att ersättning även måste utgå för sådana investeringar som inte är avskrivna. Från det beloppet skall dock självfallet avdrag göras för det belopp som en En möjlig avveckling av pälsdjursnäringen försäljning av exempelvis maskinen kan inbringa. Vi delar vidare den bedömningen som framkommit i den engelska domen om att det utöver ersättning för årsvinst inte skall utgå ersättning för avelsminkarna i rörelsen. Vi utgår från att det ursprungligen vid rörelsens uppkomst inköptes ett antal avelsminkar. Denna kostnad balanseras som lagertillgång vid inköpet och kostnadsförs vid för- säljning. Därmed belastar kostnaden rörelsen och är inkluderad i nettoresultatet. Det stora antalet avelsminkar som finns på farmer- na är framavlade i rörelsen. Slutligen skulle även en nedmontering och bortforsling av exempelvis byggnader och burar samt sanering av mark vara nöd- vändigt. Pälsdjursfarmer utgör som framgått av kapitel 7 miljöfarlig verksamhet. Enligt svarar verksamhetsutövaren för efterbehandling. 9.3.1Ekonomiska konsekvenser av en avveckling för minknäringen Från minknäringen har följande beräkning presenterats: För en mer exakt beräkning av de ekonomiska konsekvenserna vid en eventuell avveckling av minknäringen måste det ske en noggrann analys av varje enskild farm och företagares förhållanden. Farmerna varierar i storlek och produktion, vilket också påverkar såväl kost- nader för byggnationernas storlek som utrustningens omfattning. Den beräkning som redovisas nedan är ett försök att relatera olika kostnader per mink genom att värdera de ekonomiska förutsätt- ningarna för en medelfarm med en produktion på 7 000 skinn. Den totala kostnaden har därefter omsatts utifrån en produktion på 1,3 miljoner skinn. I vissa beräkningar måste hänsyn tas även till antalet avelsdjur som är 300.000, vilket ger ett totalt djurantal på 1,6 miljoner. Beräkningen av kostnader har skett efter kontakter med byggföretag och leverantörer av burar m.fl. När det gäller kostnaderna för investeringar – fast egendom och fastighetstill- behör avser de beräknade posterna ersättning för exempelvis ny- tillverkade burar och utrustning. Självklart är det dock så att en stor del av utrustningen har använts och att därmed en del En möjlig avveckling av pälsdjursnäringen av kostnadsposterna är under avskrivning och andra är avskrivna. Näringen har dock inte kunnat uppskatta hur stor avskrivnings- graden är. När det vidare gäller burar är det t.ex. så att många farmare anpassat sig till nya rekommendationer om burhöjd och att därför en stor andel av burarna är nyproducerade. Investeringar – fast egendom –Skugghus med burar /bur. Med en beräkning av 2 djur per bur åtgår 800 000 enheter. Kostnad 400 miljoner. –Övrig byggnation. Pälsningslokaler inkl pälsnings-, tork- och personalutrymmen beräknas till 150 kvm och till en kostnad av per kvm. För en medelfarm blir kostnaden , motsvarande per skinn. Total kostnad för 1,3 miljoner djur 83 miljoner. –Kyl- och frysanläggningar (aggregat) baserat på 650 000 skinn. Kostnaden beräknas till för en medelfarm, vilket motsvarar per skinn. Kostnad 23 miljoner. –Gödselplatta med för en medelfarm motsvarande /mink. Kostnad 9 miljoner. –Fastighetstillbehör – utrustning för verksamhetens bedrivande Totalt för en medelfarm motsvarande /mink. Kostnad 65 miljoner. Total kostnad för investeringar – fast egendom och fastighets- tillbehör 580 miljoner En möjlig avveckling av pälsdjursnäringen Ekonomiskt bortfall – förs.värde ./. Produktionskostnaderna är beräknade på en medelfarm med en produktion av 7000 skinn baserat på årsbasis. –Foderkostnad per djur x = . –Lönekostnader 1,25 årsarbetskraft inkl arb.givareavgift och semesterers. Motsvarar /djur. –Försäkringar /djur –Vaccination /djur –Driften: el /mån = , diesel/bensin , gas , sågspån , reparationer , totalt , motsvarar per djur. Totala produktionskostnaden för en medelfarm /djur. Rikssiffror 1,3 miljoner skinn x = Försäljningsvärde beräknat efter genomsnittspris från Fur Center är /skinn. Rikssiffror 1,3 miljoner x /skinn = . Resultat för riket 364 miljoner – 200,2 miljoner = 163,8 miljo- ner kr . Räntekostnader för befintliga lån har inte beräknats med hänsyn till allt för stor osäkerhetsfaktor. Kostnader i samband med rivning av byggnader och iordningställande av mark enligt krav. Kommunerna kommer att ställa krav på att mark där minkuppföd- ning bedrivits skall saneras. Det innebär att byggnader, skugghus, gödselplattor, brunnar m.m. skall rivas respektive återställas. Bygg- nader består av olika material som betong, eternit m.m. Material som det var för sig ställs särskilda krav på vid hantering och depone- En möjlig avveckling av pälsdjursnäringen Även markens struktur och beskaffenhet har betydelse för ett återställande. Med hänsyn till skillnaderna i farmernas omfattning är det omöjligt att precisera några exakta belopp. Överslagsmässigt men utan någon gjord exakt beräkning uppskattas kostnaderna till för en medelfarm. 9.3.2Konsekvenser för binäringar direkt knutna till uppfödningen. Nedan redovisas konsekvenser för binäringar med verksamheter enbart riktade mot pälsdjursuppfödning samt råvaruleverantörer för fodertillverkning. Inom landet finns två centrala foderkök, och Päls ek. omsätter och sysselsätter 9 årsanställda. Motsvarande siffror för Päls är 30 miljoner och 11 årsanställda. Utöver de centrala foderköken som tillhandahåller foder för ca 580 000 djur tillverkas foder vid respektive farm. Det innebär att farmarna totalt producerar foder till ca 1 020 000 djur (inkl avels- djur). En överslagsmässig beräkning ger en omsättning på 97 miljo- ner kronor. Antalet sysselsatta är svårt att beräkna eftersom inte samtliga farmare har separat personal för fodertillverkningen. Företaget tillhandahåller material och utrustning enbart för minknäringen. Företaget har två anställda och omsätter . Enligt gällande foderstat förbrukas följande råvaror. Fiskbi- produkter , kycklingbiprodukter , slaktbi- produkter samt vegetabiliska produkter . Enligt leverantörerna är biprodukter från fisk-, kyckling- och slakt inte avsättningsbara till annat än minkfoder, vilket innebär att det med nu gällande priser ger följande kostnader: En möjlig avveckling av pälsdjursnäringen Enligt leverantörerna är biprodukter från fisk-, kyckling- och slakt inte avsättningsbara till annat än minkfoder, vilket enligt uppgift medför att produkterna måste destrueras till en kostnad av per kilo. En kostnad för företagen på mer än i stället för en intäkt på . 9.3.3Ekonomiska konsekvenser för chinchillanäringen Chinchillanäringen har uppskattat de ekonomiska konsekvenserna på följande sätt : De ekonomiska konsekvenserna av en avveckling av chinchilla- näringen skulle uppgå till ett belopp om ca . Beräk- ningen är gjord utifrån en genomsnittsfarm om 100 avelsdjur, som avkastar 250 ungdjur. Samtliga belopp är därefter anpassade till 1 200 avelshonor, eftersom det uppskattningsvis finns så många på samtliga farmer i . Av beloppet skulle ca utgöra ersättning för djuren samt inventarier. 100 avelshonor kräver 16 avelshanar, alltså har en genomsnittsfarm ca 116 djur. Värdet för varje djur uppgår till . 100 avelshonor kräver 350 burar. Värdet för varje bur uppgår till . Diverse tillbehör till farmen uppskattas till . Detta betyder att ersättningen för avels- djur samt inventarier kan beräknas till ca per avelshona, vilket sammantaget betyder ca (x 1 200 avels- honor.) Vidare skulle 6 000 000 utgöra ersättning för framtida förlorade arbetsinkomster . Försäljning av ett skinn eller ett levande djur har uppskattats till ett pris om per avelshona. Från det beloppet har avdrag gjorts för foderkostnader samt driftskostnader om per avelshona. Detta skulle ge ett överskott om per avelshona. För samtliga avelshonor skulle beloppet uppgå till (per hona x 1 200 honor = 600 000). skulle beloppet uppgå till . Slutligen skulle 2 000 000 utgöra ersättning för kapital i byggna- der och lokaler som inte kan utnyttjas för pälsproduktion samt kostnader för att ställa i ordning lokaler för annat ändamål. Den beräkningen som presenterats av chinchillanäringen har en annan grund än den utredningen utgått ifrån. Som framgått ovan anser utredningen att ersättning för såväl djuren som framtida årsvinst innebär att dubbel ersättning utgår. Det skall också noteras En möjlig avveckling av pälsdjursnäringen att det i beloppet inte ingår ersättning för bortforsling av byggna- der. I stället har en kostnad angetts för att iordningställa lokalerna för annat ändamål. Slutligen är oklart om det är rimligt att ersättning skall utgå under en så som . 9.4Samhällsekonomiska och regionalpolitiska effekter Som tidigare framgått finns det i ca 180 minkfarmer som omsätter . Det är en glesbygdsnäring med en bred geografisk spridning. En tredjedel av näringen är dock belägen på Listerlandet i . Vidare är näringen koncentrerad till och östra . På utredningens uppdrag har i analyserat de regionalekonomiska effekterna av en avveckling av pälsdjursnäringen. Analysen är geografiskt begränsad till . bedömer att en avveckling av pälsdjursnäringen innebär mycket allvarliga problem för enskilda och företagare med betydande krav på ekonomiska insatser från det allmänna samt en ytterligare försvagning av den kommunala ekonomin i . Analysen i dess helhet finns intagen i bilaga 5. En ytterligare konsekvens av en nedläggning i skulle vara att andra länder skulle kunna öka sin produktion. produ- cerar 1,3 miljoner minkskinn , världsproduk- tionen uppgår till 30 miljoner skinn. Vidare produceras i 2 000 chinchillaskinn . De svenska skinnen säljs utomlands. Ett förbud i skulle medföra att andra länder skulle kunna öka sin produktion. Enligt uppgift från pälsdjursnäringen skulle detta i första hand ske i och . Näringen har pekat på att dessa länder har ett sämre djurskydd. En avgörande fråga för val av avvecklingsstrategi är vilka skäl som skulle ligga till grund för en avveckling. Om djurskyddsskäl skulle ligga till grund för ett beslut om en avveckling framstår en sådan avveckling ur statens synvinkel som mindre komplicerad än om En möjlig avveckling av pälsdjursnäringen etiska skäl avseende djurhållningens syfte skulle utgöra grunden. Resonemanget kommer nedan att utvecklas. 9.6.1En avveckling av djurskyddsskäl Om det framöver kommer att stå klart att minknäringen inte för- mår uppfylla gällande djurskyddslag skulle uppfödning av minkar kunna förbjudas. Som utvecklats under 9.2 skulle ett förbud i sådant fall inte strida mot grundlagen. Eftersom det skulle vara frågan om att näringen inte uppfyllde den redan gällande djurskyddslagen skulle någon ersättning från statens sida sannolikt inte behöva utgå till de drabbade näringsidkarna. Det betyder att en avveckling på den grunden att näringen inte uppfyller gällande djurskyddslag inte skulle medföra några direkta tvingande kostnader för staten. En avveckling av djurskyddsskäl skulle dock få långtgående eko- nomiska konsekvenser för minknäringen och dess binäring. Som framgått under 9.3 har minknäringen uppskattat den totala kostna- den för nedlagda investeringar till . Näringen har inte förmått uppskatta hur mycket av detta belopp som redan är avskrivet. Utredningen utgår dock ifrån att en stor del av belop- pet redan är avskrivet, varför den verkliga kostnaden för nedlagda investeringar skulle vara betydligt lägre. Näringen skulle vidare gå miste om sammanlagt ca 160 miljoner i vinst. Därtill skulle komma kostnader för näringen att återställa mark och byggnader. Denna kostnad har uppskattats till för en medelfarm, vilket ger en uppskattat totalkostnad för hela näringen om ca . Det anförda innebär att mycket grovt upp- skattat skulle en påtvingad avveckling för minknäringen kunna innebära en förlust om . Av beloppet skulle utgöra utebliven vinst för femårsperioden. Återstoden utgöra kostnader för de investeringar som inte redan är avskrivna eller hypotetiskt kunnat skrivas av samt avvecklingskostnader. Det kan noteras att denna mycket grova uppskattning stämmer väl överens med det belopp som skulle utgå till minknäringen i efter det införda förbudet där, jämför vidare 9.3. Som framgår där skulle den beräknade ersättningen från staten uppgå till ett belopp om till 11 farmare. En utgångspunkt var bl.a. att ersättning skulle utgå genomsnittlig vinst. En möjlig avveckling av pälsdjursnäringen Överfört till svenska förhållanden med 180 farmare ger det ett belopp om . Därutöver skulle ett förbud medföra att binäringen gick miste om intäkter om och att de drabbades av ökade kostnader om . Slutligen skulle ett förbud få långtgående samhällsekonomiska konsekvenser och regionalpolitiska effekter. Som redovisats i kapitel 5 har minknäringen en bred geografisk spridning. Det är en glesbygdsnäring. En tredjedel av näringen är beläget på Listerlandet i . Som framgår närmre av 9.4 skulle ett förbud innebära mycket negativa effekter för . En avveckling av chinchillanäringen av djurskyddsskäl framstår som något mer hypotetisk. Utredningen har bedömt att chinchilla- näringen efter det att fattat beslut om nya föreskrif- ter är förenligt med den gällande djurskyddslagen enligt nuvarande kunskapsläge. Ett förbud mot chinchillanäringen av djurskyddsskäl skulle förutsätta antingen att ny forskning visade att chinchilla- näringen inte uppfyllde den redan gällande djurskyddslagen eller att djurskyddslagen skärptes. Ett sådant förbud skulle då inte strida mot grundlagen. Om det skulle vara frågan om att näringen efter nya rön inte skulle uppfylla den redan nu gällande djurskyddslagen skulle någon ersättning från statens sida sannolikt inte behöva utgå till näringsidkarna. Det betyder att ett sådant förbud inte skulle ge några direkta ekonomiska utgifter för staten. Även en nedläggning av chinchillanäringen skulle få ekonomiska konsekvenser. Näringen får antas ha uppskattat värdet av inventarier och kapital i byggnader till ca . Hur stor andel som är avskriven har inte kunnat uppskattas. Den sammanlagda årsvinsten för chinchilla- näringen skulle uppgå till . Det betyder att chinchilla- näringen skulle grovt uppskattat gå miste om 5–. Av beloppet skulle ca hälften utgöra ute- bliven vinst . 9.6.2En avveckling av etiska skäl avseende djurhållningens syfte En avveckling av etiska skäl avseende djurhållningens syfte skulle framstå som än mer komplicerat. Som angetts under 9.3 är det enligt utredningens uppfattning tveksamt om ett förbud på denna grund skulle vara förenlig med grundlagen. Det som är särskilt En möjlig avveckling av pälsdjursnäringen tveksamt är om inte en sådan lag skulle strida mot skyddet för näringsfriheten i 2 kap. 20 § regeringsformen. Om en sådan lag ändå skulle genomföras skulle de drabbade enligt 2 kap. 18 § RF ha en principiell rätt till full ersättning för den inskränkning i markanvändningen som lagen skulle innebära. Detta belopp torde omfatta ersättning för investeringar och nedlagda kostnader, däremot skulle ersättning för utebliven vinst eventuellt inte behöva ingå, jämför vidare kapitel 6. Utifrån de siffror som redovisats ovan under 9.6.1 skulle beloppet för minknäringen grovt kunna uppskattas till några . För chin- chillanäringen skulle motsvarande belopp kunna vara högst . Därutöver är det utredningens slutsats att ett genomförande av ett förbud även skulle kräva att de drabbade ersattes med ett skäligt belopp för inskränkningen av näringsfriheten. Denna ersättning skulle som angetts i kapitel 6 inte behöva innebära att full ersätt- ning för förlusten skulle behöva utgå. I stället skulle man kunna göra en mera allmän bedömning och bestämma ersättningen utifrån vad som skulle kunna vara lämpligt och skäligt. Som framgått av siffrorna under 9.6.1 har utredningen angett den uteblivna årsvinsten för minknäringen till och till för chinchillanäringen. Vad som utifrån dessa belopp skulle kunna utgöra ett skäligt belopp för inskränk- ning i näringsfriheten är mycket svårt att uppskatta. Vi kan endast anta att det utöver ersättning för inskränkning i markanvändningen om några skulle kunna tillkomma ytterligare ett betydande belopp för inskränkningen i näringsfriheten. Sammantaget är det vår mycket hypotetiska slutsats utifrån tillgäng- ligt material att ett förbud av etiska skäl på grund av syftet skulle kunna medföra en kostnad för staten om i vart fall . Vidare skulle ett sådant förbud medföra samhällspolitiska och regionalpolitiska konsekvenser. I debatten om pälsdjursnäringen har två skilda argument förts fram som skulle utgöra skäl för att förbjuda pälsdjursnäringen. Det ena är att pälsdjursnäringen inte skulle uppfylla den gällande djur- skyddslagen, det andra skulle vara att syftet med djurhållningen, produktion av skinn, skulle vara oacceptabelt. Utredningen har i kapitel 8 utifrån dagens kunskapsläge dragit den slutsatsen att chinchillanäringen framöver kommer att uppfylla djurskyddslagen. Vi anser också, jämför vidare 9.1.3, att etiska skäl avseende djurhållningens syfte inte ensamma bör ligga till grund för ett förbud. Den enda återstående frågan skulle därmed vara på vilket sätt minknäringen kan anpassas till djurskyddslagen. Grunden för påståendet om att djurskyddslagen inte skulle vara uppfylld för minkar är att det i ett flertal rapporter förts fram att minkar utövar ett stereotypt beteende, vilket indikerar att 4 § djur- skyddslagen inte skulle vara uppfylld, jämför vidare kapitel 2. Vi har i kapitel 8 dragit den slutsatsen att minknäringen inom en begränsad tid skall ha förbättrat förhållandena för djuren. Målsättningen är att det stereotypa beteendet därefter bara skall förekomma i acceptabel utsträckning. En utvärdering bör ske . Om förhållandena vad avser efterlevnaden av 4 § djurskyddslagen inte förbättrats bör minknäringen i dess helhet eller i vart fall den del som inte förmår uppfylla djurskyddslagen läggas ner. Det anförda innebär alltså att utredningen menar att djurhåll- ningen för minkar bör utvecklas på sätt som även skett för andra djur, exempelvis hönsen. Djurhållningen måste bättre anpassas till djurens behov och ge dem möjlighet på sätt som anges i 4 § djur- skyddslagen att bete sig naturligt. En skillnad mellan minkar och övriga husdjur inom lantbruket är att ett sådant utvecklingsarbete för minkar knappt påbörjats medan det för andra farmdjur pågått . Det betyder att utvecklingsarbetet för minkar måste bedrivas skyndsamt. Det är viktigt att notera att ansvaret för att förbättra förhållan- dena för minkarna i dess helhet vilar på minknäringen. Vi utgår också från att det ligger i näringens intresse att se till att indikatio- nerna om att djurskyddslagen inte är uppfylld upphör. Som framgått anser vi att näringen skall läggas ner om inte förbättringar sker. En nedläggning skulle medföra mycket stora ekonomiska konsekvenser för minknäringen. Av kapitel 9 följer också att om en sådan ned- läggning tvingades fram på grund av att näringen inte förmår uppfylla den redan gällande djurskyddslagen skulle de drabbade inte vara berättigad till någon ersättning från statens sida. Ett vidare problem är dock att det krävs ytterligare forskning om minkarnas beteende för att anvisa på vilket sätt förhållandena för minkarna skall förbättras. Minknäringen har funnits sedan 1930- talet, men någon svensk forskning om minkars beteende har inte bedrivits. Det är nu viktigt att svensk oberoende forskning om minkar kommer till stånd. Det är i och för sig möjligt att överföra exempelvis dansk forskning till svenska förhållandena, eftersom minknäringen i och bedrivs på ett mycket likartat sätt. Det finns dock vissa saker, exempelvis utfodringen, som skiljer sig. Utredningens slutsats är att en förutsättning för att minknäringen kan anpassas till djurskyddslagen är att ett sådant forskningsprojekt kommer till stånd. Finansieringen för ett sådant projekt måste därför tryggas. Ytterst är detta statens ansvar, men vi förutsätter att finansiering kan ske genom att minkarnas forskningsbehov prioriteras framför andra behov av forskning om djur. SLU har utvecklat ett forskningsprojekt och angett att kostnaden skulle uppgå till , jämför vidare bilaga 6. En vidare fråga är hur näringen skall få på sig att för- bättra förhållandena för minkarna. Vi anser med hänsyn till att för- ändringen skall ske skyndsamt att en tidsperiod bör vara tillräckligt för att ge näringen tid att anpassa sig. Denna tid måste dock utsträckas något, eftersom forskning skall pågå . SLU har bedömt att forskning skulle behöva pågå . Vi anser sammantaget att indikationerna om att 4 § djurskyddslagen inte är uppfylld bör ha upphört till slutet av . Om så inte har skett bör minknäringen helt eller delvis läggas ner. Detta betänkande har haft sin utgångspunkt i att minkarnas stereotypa beteendet indikerar att 4 § djurskyddslagen inte är upp- fylld. De bakomliggande rapporterna har haft samma utgångspunkt. Den målsättning som vi anser att minknäringen skall ha uppfyllt är att det stereotypa beteendet skall ligga på en acceptabel Som vi tidigare anfört, jämför 8.2.1, uppvisar i princip alla djurslag i fångenskap någon form av stereotypt beteende för att bemästra stress. Det är därför inte möjligt att kräva att det stereo- typa beteendet helt skall upphöra utan en rimlig målsättning är att det stereotypa beteendet begränsas till en acceptabel nivå. En framtida fråga kommer förstås att vara vad som utgör en acceptabel nivå. En vidare komplikation är också, på sätt som närmare framgår av bilaga 2, att SLU anfört att det är viktigt att studera djurens situation i fångenskap ur ett brett välfärds- och djurskyddsbegrepp och inte bara utgå från förekomsten av stereo- typier. Från utredningens sida är det inte möjligt att ytterligare beskriva vår målsättning för . Vi föreslår i stället att det skall an- komma på ett forum av experter att noga och kontinuerligt följa utvecklingen av minknäringen för tiden fram till och med . Det är särskilt viktigt att det förs en kontinuerlig dialog med företrädare för näringen och företrädare för forskningen. Forumets uppgift skulle vara att säkerställa att nödvändiga för- ändringar kommer till stånd. Regeringen har redan bedömt att den nya djurskyddsmyndigheten bör knyta till sig ett djurskyddsråd med bred kompetens för grundliga bedömningar och diskussioner om djurskydd. Ledamöterna skulle ha bl.a. etisk och etologisk kompetens(prop. 2001/02:189, bet.2002/03:MJU5, rskr.2002/03:98). Utredningen föreslår att det ankommer på detta djurskyddsråd att framöver följa utvecklingen av minknäringen. 11Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Utredningens förslag medför inga omedelbara ekonomiska kon- sekvenser för staten. Vi har i kapitel 10 framfört att en förutsättning för att minknäring- en kan anpassas till djurskyddslagen är att ett forskningsprojekt om minkar kommer till stånd. SLU har uppskattat att kostnaden för ett sådant projekt skulle uppgå till . SLU har vidare ansett att ett sådant projekt skulle kunna finan- sieras genom att medel söks från berörda myndigheter, forsknings- råd och fonder samt Stiftelsen och . Det skulle betyda att finansieringen skulle ske genom redan avsatta medel för forskning.