sou · GRB3129d2 · 2004-01-01 00:00:00 — finns 15 doktorander vid (i samarbete med ), två vid Lunds, tre vid , två vid universi- tet och vid ingen eftersom grundutbildningen just startat där. NorFa (Nordisk forskarutbildningsakademi) har () beslutat finansiera NORSLIS – perioden –2008. NORSLIS kan bli en förebild för andra nordiska forskarskolor, men det bör i detta sammanhang nämnas att bidraget från NorFa endast omfattar stöd till samordning och nordiskt/baltiska möten. NORSLIS är en nordisk forskarskola finansierad av NorFa som innefattar samtliga 15 institutioner i och som har lokala program för forskarutbildning i ämnet biblioteks- och in- Syftet är att genom gemensamma forskar- utbildningskurser, workshops, gästprofessurer, mobilitetsstöd, handledning och ambulerande seminarier erbjuda en internationellt konkurrenskraftig forskarutbildning. Doktorandtjänsterna finansi- eras lokalt av respektive universitet. Forskarskolan stimulerar även samarbetet mellan seniora forskare på området. NORSLIS har en kompetensprofil som är väsentligt bredare och djupare jämfört med den svenska forsk- ningen på området, och på områden som kan vara av intresse för KB:s verksamhet (t.ex. digitala bibliotek, webometri, indexe- ring/återvinning av multimedia). En satsning på svenska dokto- randtjänster inom ämnet skulle innebära att en bredare handledar- kompetens kan göras tillgänglig via NORSLIS och därmed bredda den svenska forskningsprofilen. Forskningsanslag har erhållits från , , Distum (nerlagt), Stiftelsen , Svenska , , , m.fl. Denna andel är dock för liten och det har blivit allt svårare att få bidrag från externa finansierings- källor. Delvis beror detta på att ämnesområdet saknar representa- tion i den svenska forskningsrådsstrukturens ämnesgrupper och att ämnesområdet är under uppbyggnad, men också på att tidigare sektorsorgan med kännedom om området lagts ned. De anslag som erhållits har i begränsad utsträckning kunnat finansiera doktorander och detta torde, enligt ansvariga för ämnet, med nuvarande inriktning på rådens policy bli ännu svårare . Det framstår som angeläget att skapa utrymme för fler disputerade lärare, forskare och experter för den framtida utveck- lingen inom sektorn. I det följande har kostnaderna beräknats för 14 doktorander vilket är en miniminivå ställt i relation till behovet av doktorer på området och till att det bör vara en acceptabel storlek på dokto- randgruppen. För att åstadkomma detta och för att kunna delta i den nordiska forskarskolan – som dessutom står under svensk led- ning – bör ett större antal antas i början av perioden så att dessa ska kunna delta som grupp i såväl nationella som internationella akti- viteter. Kostnader har beräknats för doktorandanställningar samt för bidrag till kringkostnader/forskarhandledning enligt följande preliminära budget: Antal doktorandanställningar – beräknat behov Förslag t.ex. 14 doktorander, ev. förlagda med 2005 och fem ytterligare . Fördelningen tar hänsyn till handledar- kapacitet (antal professorer) men också behovet av uppbyggnad på de mindre enheterna. Kostnaderna har beräknats till för perioden –2008. Expenser för doktorander och handledare motiveras av resor föranledda av gemensamma forskarutbildningskurser, hand- ledning och forskningssamarbete. Bidragen till handledare är knutna till respektive doktorandanställning och fördelas därefter. Doktorandanställningarna utlyses med inriktning mot ovan nämnda frågeställningar vid respektive institution. Ämnet biblioteks- och informationsvetenskap är nytt. Det kan konstateras att behovet av forskarutbildade måste öka, dels för att täcka högskolans behov av forskarutbildade lärare/forskare, dels för behovet på arbetsmarknaden i övrigt. Särskilt stort är behovet av forskning inom det digitala området. Viss internationell forsk- ning bedrivs. Det nordiska samarbetet i en forskarskola är värde- fullt för såväl utbildningen som det nordiska samarbetet. Med hänvisning till att grund- och forskarutbildningen inom det nu aktuella ämnet är föremål för utvärdering av kan inga förslag nu lämnas om omfattning, inriktning och lokalise- ring. Dessa ställningstaganden bör dock kunna göras inför den forskningspolitiska propositionen. 9.1KB:s uppgifter är internationella KB har omfattande och kontinuerliga internationella kontakter. Den internationella utblicken och samverkan med breda kontakt- ytor är nödvändiga för att upprätthålla kompetensen och få influ- enser inom olika områden. är KB en givande part efter- som den egna kompetensen är stor på många områden. Genom att verka för internationella standarder, katalogiseringsprinciper, ökad tillgång på bibliografiska data och större öppenhet underlättas arbetet och det blir bättre kvalitet på kataloger och databaser. Internationellt arbete i upphovsrättsliga frågor garanterar bibli- otekens öppenhet. Via det internationella samarbetet underlättas fjärrlåneflödet. Internationella kontakter och kunskapsöverföring utvecklar även väsentliga biblioteksfunktioner samt kunskaper om samlingar, m.m. Över huvudtaget är internationella kontakter nöd- vändiga inom biblioteksområdet och de upprätthålls av flera bibli- otek. Som nationalbibliotek har dock KB ett särskilt ansvar och en förmedlande roll genom sitt breda nationella kontaktnät. De internationella kontakterna är nödvändiga för att upprätthålla och utveckla biblioteksfunktioner. Uppgiften att samordna och utveckla informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning (som till sin natur också är internationell) kräver också ett internationellt perspektiv. Det internationella samarbetet sker mestadels i organisationer, vilka är av såväl generell som special- inriktad karaktär och mestadels men inte alltid är biblioteksorgani- sationer. Dessutom deltar medarbetare i nätverk och det förekom- mer åtskilligt icke-organiserat internationellt utbyte. Vidare är kontinuerliga kontakter med internationella leverantörer ett bidrag till att utveckla biblioteksverksamheten. Samtliga avdelningar inom KB deltar i det internationella arbetet. Genom egna arrangemang, såsom konferenser, seminarier, föredrag och utställningar för- medlas också internationella influenser. Vissa internationella frågor behandlas även i sitt sammanhang i betänkandet. Det gäller särskilt informationsförsörjningen till ut- bildning och forskning. KB:s internationella arbete berörs också i Internationella kultur- utredningen (SOU 2003:121) som överlämnats till regeringen. Det förekommer täta kontakter mellan biblioteken i , såväl på chefs- som specialistnivå. Här deltar KB aktivt i nätverk, konfe- renser och direkta utbyten. Genom det informella organet Noron träffas regelbundet nationalbibliotekarierna. KB är också represen- terat i Nordinfo – ett organ under som är under omorganisation. Medarbetare på Bibsam som sköter licens- verksamheten har också täta kontakter med sina nordiska kollegor och Libris-avdelningen är engagerade i SVUC (Scandinavian Union Catalogue). KB deltar också i flera nordiska projekt, t.ex. Tiden för digitalisering av tidningar och Nordic Web Archive 2 för utveck- ling av webbarkivet. KB är med i och har varit med i ett antal EU- finansierade projekt. KB är även medlem flera europeiska organisa- tioner. LIBER (Ligue des Bibliothèques Européennes de Recherche) är en sammanslutning för bibliotekschefer i med årlig konferens och KB är också representerat i ett par under- grupper. CERL (Consortium of Libraries) är en viktig organisation för bibliotek med stora, äldre samlingar. KB har varit med från starten och medarbetare är representerade i en av CERL:s formella grupperingar. ONE (bildat och med Libris-avdelningens chef som ord- förande) är resultatet av ett EU-projekt och är en sammanslutning av nationalbibliotek eller andra organisationer med ansvar för stora bibliotekskataloger och/eller samkataloger. Syftet med samman- slutningen är att genom kooperativa lösningar ge fri tillgång till varandras bibliografiska data eller att medlemmarna går samman och skaffar gemensamma licenser. Genom Bibsam är KB representerat i EBLIDA (European Asso- ciation of Library, Information, and ) som är en expertgrupp för upphovsrättsliga frågor. Förutom dessa organisationer bör nämnas ELAG (), där flera medarbetare brukar delta i en årlig konferens, och SEPIA (Safeguarding European Photo- graphic Images for Access). IFLA (International tutions) är en världsomspännande biblioteksorganisation med årlig konferens och löpande aktiviteter i kommittéer och specialgrupper. Ett flertal medarbetare är aktiva inom olika kommittéer och de andra grupperingar inom områden som är aktuella för KB. KB- medarbetare är engagerade i sektionerna för katalogisering, biblio- grafisk kontroll, klassifikation och indexering, bibliografi, beva- rande och konservering, kartor, fjärrlånesamverkan, statistik, in- formationsrätt och tidningar. Flera medarbetare har ledande upp- drag inom sektionerna (t.ex. som ordförande inom sektionen för katalogisering) och medarbetare brukar även medverka med före- drag på de årliga konferenserna. ALP (Advancement of Librianship Programme) är ett IFLA- organ för stöd till biblioteksutveckling i tredje världen. KB är såväl bidragsgivare som aktiv i styrelsen. KB är representerat i olika internationella specialistorganisationer. Flera KB-medarbetare deltar aktivt i standardiseringsfrågor genom ISO. För ISBN, ISSN och ISMN ansvarar KB för administrationen av nummersystemen i , och inom ramen för detta deltar medarbetare på årliga möten. En KB-medarbetare är en av ISSN:s directors och deltar på deras möten samt har deltagit i den arbetsgrupp som uppdaterat ISSN-reglerna. Inom an- svarar KB för den svenska översättningen och deltar på interna- konferenser där standarden diskuteras, underhålls och ut- Andra organisationer där KB deltar är URN:NBN, CENL, m.fl. Som stöd i arbetet med Kulturarw3 deltar KB i IIPC (Interna- tional ). Det är ett konsortium för ett tiotal nationalbibliotek samt en privat stiftelse för utveck- ling av nationellt insamlande av webbplatser. Inom IAML (Inter- national ) deltar KB i en katalog- kommission. KB är ansvarigt för två Sida-finansierade projekt avsedda att stödja biblioteksutvecklingen i tredje världen. Det mest omfattande pro- jektet har pågått är ett omfattande stöd till fem nationalbibliotek i . Det andra projektet som har påbörjats omfattar och . KB bidrar till uppbyggandet av det nya i och samarbetar där med några andra svenska bibliotek inom , finansierat av Sida. KB:s uppgifter ingår i de flesta avseenden i ett internationellt sam- manhang. Forskning är per definition internationell, och det gäller självklart även infrastrukturen. När diskussionerna om EU:s sjunde ramprogram och nästa generations utbildningsprogram nu startar kommer med all sannolikhet frågor om interaktiva läromedel, inve- steringar i olika slags infrastruktur (såväl teknisk som akademisk, dvs. informationsförsörjning och biblioteken) för forskning och utbildning att bli aktuella. Det är viktigt att KB är orienterat om detta arbete, tar aktiv del i diskussionerna och för dem i relevanta internationella och nationella organ och sammanhang, samt för fram forskningens och utbildningens behov. 10Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter I det följande behandlas och förhållandet till myndigheter inom angränsande verksamhetsområden – särskilt förhållandet till Statens ljud- och bildarkiv (SLBA). Vidare be- handlas konsekvenserna av förslaget om KB som en biblioteks- myndighet med odelat ansvar för samordning och utveckling av informationsförsörjning till utbildning och forskning (avsnitt 7.13). 10.2KB:s uppgifter och organisation KB:s uppgifter framgår av kap. 2. Det har under utredningens gång från några håll ifrågasatts om det är lämpligt att Bibsam och Libris ingår i biblioteksmyndigheten . Det har uttryckts farhågor att KB skulle gynnas av detta, och man har hänvisat till alternativ som innebär att och samordningsverksamheten skulle vara fristående från varandra. För att så skulle vara fallet finns emellertid inga belägg. Det finns ingen anledning att ifrågasätta de uppgifter KB har . Bakgrunden till att dessa verksamheter ingår i KB har redovisats i kap. 7. Modellen med en fristående samordnings- och utvecklingsmyndighet är prövad och det finns ingen anledning att återgå till den. Det är tvärtom en fördel att Bibsam och Libris ligger i en myndighet inom vars verksamhetsområde de har att verka. Det finns en stor samlad kompetens inom KB som Bibsam och Libris kan dra nytta av. Det är också vad de allra flesta givit uttryck för i undersökningar. Däremot finns synpunkter på möjligheterna till inflytande. Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter En översyn och genomgripande organisationsförändring genom- fördes . var organisationen tung- rodd, den maskinella utrustningen omodern och lokalerna slitna. Stora förändringar skedde således i ett slag. Lokalerna rustades upp, och KB kunde skaffa sig modern teknisk utrustning i stor omfattning och starta verksamheten med en ny organisation. Den nya organisationen byggde på att den skulle följa ett flöde (plikt- exemplarets gång), att enheterna skulle vara så små att alla kunde ha direktkontakt med sin chef och att Bibsam och Libris skulle vara fristående enheter på avdelningsnivå (organisationsplan, se kap.2). Synpunkter på nuvarande organisation Som ett resultat av denna utredning ges tillfälle till överväganden om behov av förändringar i organisationen. Härvid kan några reflektioner vara på sin plats. Exempelvis kunde det vara en fördel om alla insamlingsfrågor låg på en och samma enhet – dvs. de digitala leveranserna borde ligga där pliktleveranserna ligger. Ett alternativ kunde vara att samla de digitala frågorna till en egen enhet – inklusive sekretariatet för det föreslagna . I vilket fall som helst behövs en samordnande funktion för digitala frågor. Det behövs också en utpekad funktion/person för samordning av forskningsfrågor. Informations- och programverksamheten behöver förstärkas och få en tydlig plats i organisationen. KB behöver också en genom- gående grafisk profil. Den juridiska funktionen bör vara en stabsfunktion under Riks- bibliotekarien och detta bör göras synligt. Kanske skulle KB också vinna på att ha någon form av samord- ning av de internationella frågorna. Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter KB:s verksamhet är komplicerad att organisera, och arbetsuppgif- terna på de olika avdelningar och enheterna hänger nära samman med varandra. Detta ställer stora på krav att chefer och med- arbetare har kunskaper om varandras verksamheter och på god samarbetsförmåga. Verksamheten skulle vinna på om KB när det gäller fortlöpande behov av avdelningsövergripande ställningstaganden organiserade verksamheten i formella funktionsgrupper med tydliga uppdrag, ansvar och med en utsedd ledare. Detta kunde exempelvis gälla vissa informationssystematiska uppgifter och digitaliseringsarbetet. Konsekvenser av utredningsförslag m.m. Flera av förslagen ger, om de genomförs, anledning att överväga hur de uppgifter som följer av dessa bäst ska inlemmas i organisa- tionen. Det gäller förslagen om pliktleverans av distansöverfört digitalt material, handlingsplanen för digitalisering, nätbiblioteket, be- varandefrågorna och de utökade nationella uppgifterna beträffande samordning och utveckling av informationsförsörjningen. Det ankommer på KB:s ledning att ta ställning till vilka föränd- ringar i organisationen som bör göras. 10.3Samarbete med andra myndigheter 10.3.1Samarbete med forskningsbiblioteken m.fl. I det följande berörs samarbetet med universitet och högskolor, övriga forskningsbibliotek samt . Under ut- redningens gång har lärosätena framfört synpunkter på möjlighe- terna till inflytande över KB:s verksamhet. Av naturliga skäl rör det i första hand verksamheter som är utåtriktade och är av samord- nande karaktär – i första hand Bibsams verksamhet. Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter De större lärosätena önskar ett större inflytande över vad som bör göras och anser att utgångspunkten i större utsträckning borde tas med utgångspunkt från lärosätena. De gäller inte minst hur till- gängliga resurser ska användas. Några anser att Bibsams budget borde vara frikopplad från KB:s och att ett särskilt ledningsorgan borde besluta om denna. Några grupper anser sig dåligt represente- rade. Detta gäller de mindre och medelstora högskolorna som anser sig dåligt representerade i KB:s ledande och utåtriktade organ, men även s.k. övriga forskningsbibliotek. är representerat i Bibsams ledningsgrupp och lärosätena är represente- rade i styrelsen. Om man tittar på några de grupper (se bilaga 5, alla finns dock inte med i denna bilaga) som utgör referensgrupper i KB:s verk- samhet så förefaller kritiken inte befogad på alla punkter. KB bör ta till sig av de synpunkter på representation och infly- tande som framförts från olika håll. I första hand bör representa- tionen från mindre och medelstora högskolor, övriga forsknings- bibliotek samt folkbibliotek öka i ledningsgrupperna. Ordföranden bör vara extern. Uppgiften att svara för vissa funktioner som är gemensamma för forskningsbiblioteken inom (KB:s in- struktion 1 §) bör ses över. Det kan lämpligen ske i samband med den översyn som föreslagits (kap. 7) beträffande bibliotekssamar- betet i regionerna. Samarbetet består i en bokbil som trans- porterar låneböcker runt , gemensamma lokaler i och informella samarbeten inom olika områden. Det bör ankomma på KB:s ledning att i samförstånd med intressenterna lösa dessa frågor och skapa en ändamålsenlig organi- sation så att de bästa förutsättningar ges för samarbetet mellan KB och dem KB har att betjäna. Bibsamrådet bör vara rådgivande. Riksbibliotekarien bör ytterst vara ansvarig för besluten. Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter 10.3.2Samarbete med andra inom sektorn De myndigheter som KB närmast har beröringspunkter med är (och andra forskningsråd), () samt Verket för högskoleservice (VHS). () uppdrag är bl.a. att fördela medel till forskning samt informera allmänheten om den forskning som VR bidrar till. VR:s roll är att informera om forskning och föra ut in- formationen till i första hand den breda allmänheten till skillnad från KB som har rollen att ge stöd till samordning och utveckling av informationsförsörjningen till forskarna och studenterna. KB:s huvudansvar för nationalbibliografiska och andra informations- systematiska frågor har också anknytning till VR:s verksamhet. () har till uppgift är att vara tillsynsmyndig- het för högskolan. Till verkets uppgifter hör granskning av kvali- teten i högskolans verksamhet. Därvid är högskolans bibliotek en viktig kvalitetsfaktor. HSV har vidare ansvar för den officiella stati- stiken enligt förordningen (2001:100). Inom HSV finns Rådet för högskoleutveckling som fördelar medel till pedagogiskt utveck- lingsarbete. Verket för högskoleservice (VHS) arbetar på uppdrag av hög- skolorna och ska biträda dem i antagningsfrågor, ge juridisk och administrativ rådgivning samt biträda vid upphandling av i första hand utrustning. Samarbetet mellan KB, VR och HSV är en strategiskt viktig fråga. Eftersom ansvaret för frågor som rör informationsförsörjning är uppdelat på flera sektorsmyndigheter och 38 högskolor som inte har något samordningsansvar (snarare tvärtom, eftersom de kon- kurrerar med varandra) är det angeläget att dessa myndigheter har ett närmare samarbete. 10.3.3Samarbetet med andra kulturarvsmyndigheter m.fl. Mellan , , , och KB har ett konstruktivt samarbete vuxit fram, som manifesterats i det ABM-centrum som dessa myndigheter beslutat Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter att driva gemensamt (5.4.3). Förhållandet mellan KB och Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) behandlas i det följande. 10.3.4Samarbete med medieföretag m.fl. KB:s samlingar borde i större utsträckning kunna komma till nytta och glädje i massmediernas folkbildande verksamhet, exempelvis i Utbildningsradion. I KB:s samlingar ryms oändliga och fantasi- eggande skatter som kunde användas i programverksamheten. KB:s material borde göras mer allmänt känt och samlingarna komma till större nytta på samma sätt som genom digitaliseringsprojektet. Ett exempel kunde vara barnprogrammet , som med KB:s hjälp kunde komplettera sin naturvetenskapliga profil med en humanistisk-samhällsvetenskaplig. På så sätt kunde KB spela en större roll i folkbildningen. Vidare kunde innehållet i Nationalen- cyklopedin i digital form () utvecklas i samarbete med KB. 10.4Förhållandet till Statens ljud- och bildarkiv KB och SLBA har i grunden samma uppdrag och verksamheterna regleras genom samma lag, lagen (1993:1392) om pliktleverans av dokument (se kap. 3). SLBA har enligt förordningen (1996:503) med instruktion för Statens ljud- och bildarkiv till uppgift att ta emot och förvara plikt- exemplar av ljud och rörlig bild. Myndigheten bildades efter en utredning som tillsatts för att tillgodose forskarnas behov av att ta del av radio- och TV-material eftersom de inte gavs tillträde till TV:s egna arkiv. En stor del av pliktleveranserna består av radio- och TV-sänd- ningar och omfattningen har ökat väsentligt . finns material i . Antalet an- ställda är cirka 70, och myndigheten har 40 miljoner i anslag. SLBA har sina lokaler på i . SLBA:s uppgifter beträffande pliktexemplaren överensstämmer i stort med det ansvar KB har för sitt material (huvudsakligen tryckta skrifter) – att samla in och bevara dessa så att de kan göras tillgängliga för forskningen . Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter KB har även ansvar för de nationalbibliografiska produkterna och biblioteksdatasystemet Libris, samt för samordning och ut- veckling av informationsförsörjning till högre utbildning och forskning. KB och SLBA delar ansvaret för s.k. kombinerat material och dokument för elektronisk återgivning (se PL och av- snitt 3.5). Av direktiven framgår inte uttryckligen att ska ta ställning i fråga om förhållandet mellan KB och SLBA. Däremot ingår i uppdraget att se över KB:s uppdrag och verksamhet och komma med förslag till förändringar som uppdraget kan föranleda. Vidare framgår att utredningen ska bedrivas förutsättningslöst. Frågan om förhållandet mellan KB och SLBA har uppkommit vid olika tillfällen under utredningsarbetet, och synpunkter har framförts från olika håll om att KB och SLBA borde vara en myn- dighet (samma lag – samma uppdrag – samma målgrupp – samman- smältande material). I uppdrag ingår att se över hur PL har fungerat och undersöka möjligheterna att reglera in- samlingen av det som publiceras on-line och vilka eventuella lag- ändringar som det kan föranleda. Denna del i uppdraget har givit upphov till ett behov av ställningstagande angående vem som ska ta emot det distansöverförda digitala materialet. Den frågan måste besvaras i lagförslaget. Utbildningsministern har på en fråga i om Ny myndighet för arkivering av bild, ljud och skrivet material svarat att det inte är aktuellt att inrätta någon ny myndighet för dessa frågor. Detta är också en utgångspunkt för överväganden. utredningar har behandlat frågan om KB:s och SLBA:s verksamheter bäst bedrivs inom en och samma organisation. Skäl har angivits för detta, och det har också framhållits att det senare sannolikt skulle komma att bli aktuellt att på nytt överväga frågan. Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter Redan då (numera SLBA) bildades (prop.1977/78:97 s. 102, KrU 27, rskr 375) framhölls betydelsen av en helhetssyn på olika typer av publikationer. De ansågs likvärdiga som bärare av infor- mation om det svenska kulturarvet. Man kan fråga sig varför KB inte då fick ansvaret för att bevara även ljud och bild. När in- rättades diskuterades flera alternativ. Ett var en uppdelning mellan KB (fonogram), SR (radio- och TV-sändningar) och SFI (film).