sou · GRB392 · 2004-01-01 00:00:00 — I bestämmelsen anges de insatser som kommunerna skall erbjuda de unga. Andra verksamheter är inte uteslutna. Erbjudandet till de unga skall framgå av insatsplanen som skall tas fram i samråd med den unge. Insatsplanen skall hållas aktuell. Unga med behov av heltidsaktiviteter garanteras sådana. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.2.1.1. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för kommunerna att lämna sådana sakuppgifter om verksamheten och sådan verksamhetsredovisning som behövs för uppföljning och utvärdering av verksamheten. I bestämmelsen bemyndigas regeringen eller den myndighet reger- ingen bestämmer att föreskriva hur kommuner skall uppfylla skyld- igheten att rapportera om verksamheten. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.2.1.2. (2002a) Arbetslivsfakta nr AMS, (2002b) Arbetsmarknaden för utomnordiska medborgare i siffror Serie Ura 2002:7, AMS (2002c) Arbetsmarknadspolitiska program Ure 2003:2, AMS, (2003) Funktionshindrades situation på arbetsmarknaden 4:e kvartalet 2002 Information om utbildning och arbetsmarknad 2003:3 i samarbete med SCB, , (2001) Identitet, kön och klass. Hur arbetarflickor formar sin identitet , (2001) Brottsutvecklingen i 1998- 2000 BRÅ, Calmfors, , , och , (2002) Vad vet vi om den svenska arbetsmarknadspolitikens sysselsättningseffekter? , , , (2002) Does early intervention help the unemployed youth? Communicare (2003) Projektbeskrivning – Kickstarter- ett regionalt projekt med verksamheter riktade till unga med problem skapat utifrån lokala behov 2004-2006, Stencil, Communicare, (2002) av ungdomarna jobbar svart Ds 2002:3 Arbetskraftsutbudet och välfärden – aktuell politik och framtida utmaningar , (1997) Finns det arbete till invandrarnas barn? Stiftelsen Invandrare och minoriteter, Ekonominyheterna (2003) Individuell handledning ny medicin mot ungdomsarbetslöshet radio , och , (1994) Tonåringen i välfärden. Unga människors föräldrar, hem och fritid speglad i välfärden , , (2003) 1.12.c utbildarbyte Leeds, 000305-000317 FMLS (2003) Ansökan om bidrag till Skriv-Knutens verksamhet 2003 och 2004 Brev till Myndigheten för skolutveckling (2003) SAGA - projektet 2002 - En uppföljning av folkhögskolornas utbildningar för deltagare inom aktivitetsgarantin , (1999) Ett liv av vikt - 1999:26, Forneng, (2003) Etableringen på arbetsmarknaden , (1996) Undanträngningseffekter på arbetsmarknaden Rapport revisorer 1996/97:2 Gamla Tingshusets verksamhetsberättelse, 2002, (2003) Ungdomsprogrammen- värdefulla verktyg brev till , (1996) Arbetslöshet och ohälsa – om ungdomars livsvillkor , , (2003) Gräsrotsbyråkrati och normativ svenskhet: hur arbetsförmedlare förstår en etniskt segregerad arbetsmarknad Arbetsliv i omvandling, , (2003) Rapport integration 2002 , Jahoda, Marie- Lazarfeld, , Hans (1971) Marienthal: the sociography of an unemployd community , LO (2003) Koen og ungdomsuddannelserne , , (2002) Ungdomars arbetslöshet och sysselsättning PM daterad , (1995) Hver femte ung i EU er arbejdsloes , (2003) Ungdomar mellan 16–som inte bedriver gymnasiestudier. Kartläggning, rutiner för uppföljning samt insatser. , (2003) Grundläggande yrkesutbildning och övergången skola arbetsliv – en jämförelse mellan olika utbildningsmodeller. SMIF forskningsrapport 2003:3, , , , och , (2003) 20–24-åringars etableringsproblem arbetsmarknad. En översikt om inaktivitet och låga inkomster delrapport 1 SMIF forskningsrapport 2003:4, , (1998) Stopp! s. 2-3 i , nr 16, Tema diskriminering , och , (2003) Spelar när och var någon roll? Arbetsmarknadslägets betydelse för invandrares inkomster IFAU, SCB (1999) Välfärdsbulletinen nummer 2 SCB, SCB (2000) Utbildningsstatistisk årsbok 2000 SCB, SCB (2003a) Demografiska rapporter del 1 och 2 - Barn och deras familjer SCB (2003b) Funktionshindrades situation på arbetsmarknaden 4:e kvartalet 2002 Information om utbildning och arbetsmarknad 2003:3 i samarbete med AMS, SFS 1998:973 Förordningen om statsbidrag till folkbildning (2001) Regeringsuppdrag 8- Utan fullständiga betyg Dnr 2000:1838, , (2002a) Det kommunala uppföljningsansvaret – finns det? Dnr , utbildningsjuridiska avdelning, (2002b) Relationer i skolan – en utvecklande eller destruktiv kraft , (2002c) Efter skolan 223, (2003) Svenssonliv och socialkompetens, viktigt när ungdomar får en ny chans (s 22-29) i Tidskriften i rörelse , kommun (2003) . Fältprojekt för unga i kommun stad (2003) Projekt hemmasittare BUS samarbete mellan kommun och landsting i , stad SOU 1996:34 Aktiv arbetsmarknadspolitik Betänkande av SOU 2001:79 Välfärdsbokslut för 1990-talet Slutbetänkade av Kommittén Välfärdsbokslut SOU 2002:120 Åtta vägar till kunskap. En ny struktur för gymnasieskolan Slutbetänkande av 2000 Statskontoret (1999) Utvecklingsgarantin för ungdomar. , (2001) Unga arbetslösas ansikten - identitet och subjektivitet i det svenska och danska samhället (2001) Lokal samverkan i arbetsmarknadspolitiken, Stencil daterad (2003) Ungdomsåtgärder och särskilt anställningsstöd PM daterad (1999) Tummen upp. Utvecklingsgarantin ur ungdomars perspektiv rapporter 17, (2000a) Stigfinnare i ny skepnad. Utvecklingsgarantins tredje år rappporter 19 (2000b) En på hundra. Utvecklingsgarantins tredje år utredningar 23, (2002) . Att hitta former för arbete kring utsatta ungdomar, utredningar 2002:7, (2003a) Ung 2003. Fördjupad analys av den nationella ungdomspolitiken 2003:6, (2003b) med EU-programmet . En studie kring programmets effekter åren 2000–2003 (2000) En skola för alla (2003) Uppdrag om utökad försöksverksamhet med validering av vuxnas reella kompetens kommun (odaterad) Ett UNICT PROJEKT Broschyr med informationsmaterial, Kommun Whittaker, D.H (2003) Britain´s revolution and youth employment support Paper till ett symposium i anordnat av , , Kyoto, Samhällets insatser för att stödja ungdomar som varken studerar, arbetar eller söker Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall kartlägga gruppen ungdomar i åldern 16–som inte studerar och inte heller återfinns inom arbetskraften1 eller har någon annan känd sysselsättning, analysera samhällets insatser för att stödja de ungdomar inom den kartlagda gruppen som är i behov av särskilt stöd för att utbilda sig eller etablera sig på arbetsmarknaden och vid behov lämna förslag på konkreta åtgärder, lämna förslag till förbättringar när det gäller statistik och annan kunskapsinsamling på området. De cirka 925 000 ungdomar i åldrarna 16–som finns i utgör en generation med möjligheter och goda förutsättningar. För de flesta ungdomar sker övergången till vuxenlivet utan några större problem. Andra ungdomar har svårt att planera sin framtid och finna en inriktning på sina strävanden. En mindre grupp ung- domar riskerar att hamna i en utsatt situation, som gör att de kan få svårigheter att försörja sig och att aktivt delta i samhällslivet. Andelen elever som slutar utan gymnasiebehörighet har uppgått till . 1 Arbetskraften omfattar de personer som arbetar och arbetslösa som är aktivt arbets- sökande.. har andelen minskat något. Flickorna har i högre grad gymnasie- behörighet än pojkarna. De elever som saknar behörighet till gym- nasiet börjar ofta på ett individuellt program (IV). Det finns ett samband mellan elevernas val av studieväg och resultat i gymnasie- skolan å ena sidan och föräldrarnas utbildningsnivå å andra sidan. Statistik visar att ju högre utbildning föräldrarna till en elev i gym- nasieskolan har, desto bättre betyg har eleven generellt sett. lämnade av de elever, som påbörjat sina gymnasie- studier på nationellt eller specialutformat program , gymnasieskolan med slutbetyg. Bland eleverna med slutbetyg från gymnasieskolan har andelen med grundläggande behörighet till högskolestudier varierat mellan . Flickorna har i något högre grad behörighet för högskole- studier än pojkarna. Andelen ungdomar som tar emot ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen var högre 2001 jämfört med . hade av ungdomar i åldern 18–fått ekonomiskt bistånd . Motsvarande siffra var åtta pro- cent. De unga biståndstagarna tog också emot bistånd jämfört med . som de unga biståndstagarna fått bistånd var jämfört med . Ökningen av andelen ung- domar som får bistånd kan tyda på att det i gruppen finns andra problem än arbetslöshet. I redovisning av den huvudsakliga sysselsättningen bland befolkningen (Arbetskraftsundersökningen , ) görs en indelning i kategorierna sysselsatta, arbets- lösa, studier, värnpliktstjänstgöring, arbete i eget hushåll samt övrigt. Enligt redovisningen har andelen studerande i åldern 16–ökat kraftigt , både när det gäller kvinnor och män. har kategorin övrigt, som alltså omfattar dem som varken är sysselsatta, arbetslösa, studerar, gör värnplikten eller arbetar i eget hushåll, ökat markant – från 29 av befolkningen i åldern 16–24 1990 till 84 2001. När de ungdomar som arbetar eller vistas utomlands samt de ungdomar som är förtidspensionerade2 eller sjuka utan arbete räk- nas bort, kvarstår 55 av ungdomarna 2001. Denna grupp är relativt jämnt fördelad mellan könen. För ung- domarna i åldern 16–beror ökningen av gruppen övrigt i 2 Fr.o.m. gäller att ungdomar i åldern 19–får aktivitetsersättning i stället för förtidspension. stor utsträckning på att färre är sysselsatta (juni, ). Bland ungdomarna i åldern 20–är det däremot färre som inte är sysselsatta . Detta innebär att den egentliga målgruppen för undersökningen 2001 utgörs av 26 700 ungdomar då sommarmånaderna exkluderas. Trenden att en större andel av ungdomarna än tidigare varken studerar eller arbetar bekräftas i departementspromemorian Arbetskraftsutbudet och väl- färden (Ds 2002:30). Att vara utan sysselsättning är en riskfaktor för den fysiska och psykiska hälsan. Att som ung befinna sig utanför skola och arbets- liv kan dock vara självvalt och kanske består den situationen endast . saknas närmare kunskap om den ungdomsgrupp som inte studerar och inte heller återfinns inom arbetskraften eller har någon annan känd sysselsättning. Därför är det inte möjligt att bedöma om de stödinsatser som kan erbjudas från samhällets sida är tillräckliga för att kunna hjälpa de ungdomar i gruppen, som kan befaras riskera att ofrivilligt och långvarigt hamna utanför arbetskraften. Ytterligare kunskap behövs alltså om denna ung- domsgrupp. En särskild utredare skall göra en kartläggning av gruppen ung- domar i åldrarna 16–som inte studerar och inte heller åter- finns inom arbetskraften eller har någon annan känd sysselsättning. Kartläggningen skall ge svar på vad ungdomarna gör, hur de för- sörjer sig, vad de har för bakgrund, vilken social situation de har, hur de upplever sin fysiska och psykiska hälsa, om situationen är tillfällig, vilka regionala skillnader som finns m.m.. I de delar av kartläggningen där det är möjligt skall utredaren belysa hur invandrade ungdomar varit bosatta i . I kartläggningsarbetet skall utredaren beakta förslagen i Statens skolverks rapport Det kommunala uppföljningsansvaret – finns det? angående vad de ungdomar gör som tackar nej till en plats i gymnasieutbildning eller avbryter en gymnasieutbildning (dnr 2002:2046) och förslagen i Efter skolan – angående vad som händer efter genomgången gymnasieutbildning (dnr 2000:3153). Utredaren skall också analysera samhällets insatser på såväl statlig som nivå för att stödja de ungdomar inom den kartlagda gruppen som kan anses ha behov av särskilt stöd för att kunna studera eller etablera sig på arbetsmarknaden. Utredaren skall också vid behov lämna förslag på åtgärder som kan förbättra stödet för de ungdomar i den kartlagda gruppen som inte får ett tillräckligt stöd . I uppdraget ingår härvid att överväga hur statens respektive kommunernas roll och ansvar skall fördelas. De förslag som lämnas i slutbetänkandet från , Åtta vägar till kunskap – en ny struktur för gymnasieskolan (SOU 2002:120), som syftar till ett förtydligat kommunalt uppföljningsansvar, skall särskilt beaktas. Utredaren skall också lämna förslag till förbättringar när det gäller statistik och annan kunskapsinsamling på området. I detta arbete skall kunskapsläget inom svensk ungdomsforskning beaktas. Hur kan statistik och kunskap byggas upp ? På vilket sätt kan olika kunskapskällor komplettera varandra? Vid insamlan- det av denna statistik och kunskap, är det viktigt att i den mån det är möjligt, hänsyn tas till att ungdomar inte är en homogen grupp utan en heterogen grupp, där olika social, etnisk och kulturell bak- grund medför olika förutsättningar och villkor. Vidare skall utredaren lämna de förslag till författningsändringar och förändringar i övrigt som översynen kan ge anledning till. Vid kunskapsinsamlingen är det viktigt att höra de berörda ung- domarna själva. Hur beskriver de sin situation? Vilka är orsakerna till eventuella problem? Vilka förväntningar har de på sin framtid? Vilket stöd behöver de för sin fortsatta utveckling? I samman- hanget är det viktigt att belysa såväl flickors/unga kvinnors som pojkars/unga mäns situation. En utgångspunkt för utredarens arbete skall vara de ungdoms- politiska mål som har fattat beslut om och som anger inriktningen för den nationella ungdomspolitiken (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53). Utredaren skall i sitt arbete beakta regeringens övergripande mål om jämställdhet mellan könen, såväl i kartläggningen som i för- slagen på konkreta åtgärder. Utredaren skall bedriva arbetet i nära samarbete med de statliga myndigheter som berörs av utredarens arbete, bl.a. Arbetsmark- nadsstyrelsen, , , Socialstyrel- sen, , , Ungdoms- styrelsen, och . Utredaren skall samråda med andra viktiga aktörer, som t.ex. och företrädare för ett antal kommun- er som aktivt arbetar med den kartlagda gruppen. Utredaren skall även ge berörda ungdomar möjlighet att lämna synpunkter på utredningens innehåll. Utredaren skall i sitt arbete beakta den diskussion som pågår inom EU och i övrigt ta tillvara internationella erfarenheter. Om utredningen lägger förslag till nya eller förändrade åtgärder, skall dessa kostnadsberäknas och förslag till finansiering lämnas. Utredaren skall slutredovisa sitt uppdrag senast den 31oktober 2003. Utredningens arbete och metod Utredningen har tagit sig an sin uppgift med hjälp av en mängd olika metoder och angrepssätt. Vi har utöver det mer traditionella utredningsarbetet med analyser av statistiska uppgifter och en intervjuundersökning bland unga utanför (som beskrivs mer utförligt i stycket efter detta) samt våra regelbundna möten med referensgruppen och experterna, bedrivit följande verksamhet: ett antal utredningsmöten och deltagande i konferenser och möten med ett fytiotal kommuner där vi diskuterat med olika tjänstemän och politiker, studiebesök i olika kommuner bl.a. , , , och mött ungdomsarbetsförmedlarna i , kontakter med näringslivet, informerat och bett om idéer på Svenska kommunförbundets och webbplatser. Från dessa håll har vi fått brev från 15 kommuner och arbetsförmedlare, löpande samråd med , bjudit in från (), bedrivit arbetet i nära samarbete med de statliga myndigheter som berörs av kommittégruppens arbete, bl a , , Epidemiologiska centrum (EpC), , , och haft kontakt med , och samt , fört samtal med , Förbundet funktionshindrade med läs och skrivsvårigheter (FMLS) och – för neuropsyk- iatriska funktionshinder. Nedan följer en redovisning av de olika undersökningsmetoder vi valt att arbeta med för att svara på våra frågeställningar. Vi har använt oss av både kvantitativ och kvalitativ metod. Den kvantitativa analysen bygger på material från databasen som vi bearbetat för att analysera ungas sysselsättning. Den kvalitativa delen har varit inriktad på analyser av intervjuer samt texter vi fått via webbplatsen Lunarstorm. Det finns flera anledningar till att vi avstått från att skicka ut enkäter till ungdomar och tjänstemän. Unga är överlag en svår grupp att nå och den mer marginaliserade grupp som vi varit intresserade är särskilt svår att nå. Enkäter fordrar även relativt omfattande förhandskunskaper om undersökningsgruppen för att man skall kunna ställa rätt frågor på rätt sätt. Vi har av dessa anledningar ansett att det varit bättre att vi mött ungdomarna ansikte mot ansikte så att de på ett friare sätt kunnat tala ut om deras liv. En annan anledning har varit utredningens begränsade tidsramar. För att finna en indikator på antalet unga utanför har vi använt oss av SCB:s longitudinella databas . Detta register är totalräknat och innehåller individuppgifter om alla folkbokförda invånare . täcker tids- perioden –2001. Vi började med att göra preliminära analyser med hjälp av den version av som EpC förfogar över. Därefter beställde vi ett antal tidsserier som beskriver utvecklingen av antalet unga utanför samt ett antal tabeller där vi kan följa deras sysselsättning efter att de var utanför. Vi kan även se deras sysselsättning , samt vilken sysselsättning de hade som uppgifterna finns, 2001. Samtliga tabeller och tidsserier är uppdelade efter kön och ålder och de särredovisar även situationen för utrikes födda samt för dem som enbart bott i landet . Uppföljningstabellerna gäller sysselsättningen för dem som varit utanför ett respektive . Som utanför har vi räknat alla dem som haft inkomster under de normala inkomstnivåerna från hel- eller deltidsstudier, värnplikts- tjänstgöring, sjukskrivning, pension, föräldraledighet, lönearbete eller arbetslöshetsersättning. För löneinkomster, arbetslöshets- ersättning, sjukersättning och pension har gränsen för utanförskap lagts vid ett basbelopp. De som har handikappsersättning eller föräldrapenning har räknats bort helt. För dem med värnplikts- ersättning och studiemedel har gränsen lagts så att både hel- och deltidsstuderande räknats bort och så att de med normala inkomster från värnpliktstjänstgöring inte räknats med. Inkomster från ekonomiskt bistånd i form av socialbidrag eller försörjnings- stöd finns inte med i beräkningarna. Detta innebär att flera av dem vi räknat som utanför får sin försörjning tryggad från social- tjänsten. Vi har stävat efter att betrakta detta som just ett försörjningsstöd och inte låtit det inverka på om man är att betrakta som utanför eller inte. Det centrala i våra analyser är om man har en känd sysselsättning, och därmed kan betraktas som etablerad, och inte vilka inkomster man förfogar över. Tidsserierna över antalet 16–19-åringar som befunnit sig utanför uppvisade redan i de preliminära analyserna ett anmärkningsvärt stort antal 1993. Vi antog då att det blivit något fel som möjligen SCB skulle kunna förklara. När det stora antalet utanför just detta år och i denna åldersgrupp kvarstod i de nya tidsserierna och SCB inte kunde ge någon tillfredställande förklaring av detta beslöt vi att utjämna serien med hjälp av medelvärdet från de närmast liggande årens observationer. I den ursprungliga serien var 40 963 stycken 16–19-åringar utanför . 122 714 var utanför och 1994 var 18 779 i denna ålder utanför. Vi har antagit att observation är missvisande och ersatt den med medelvärdet av 1992 och värden, vilket blir 29 871. Vi har följt upp de som varit utanför ett respektive under . De som vi kunnat följa längst är de som var utanför –1991. Dem har vi följt till 2001. Vi valde även att följa dem som var utanför –1995 eftersom ungdomsarbetslösheten var ovanligt hög då. Vi följde ytterligare en grupp vars erfarenheter av utanförskapet låg så nära i tiden som möjligt. Vi har i dessa uppföljningsanalyser använt oss av balanserade paneler vilket innebär att samtliga individer finns med i materialet samtliga år, detta minimerar risken för att personer som Bilaga 2 SOU 2003:92 utvandrat ur landet, utan att anmäla detta till myndigheterna, felaktigt hamnar i gruppen utanför. Vi har sammanlagt intervjuat 52 personer. Av dessa är 34 ungdomar som befinner sig utanför, 17 tjänstemän som kommer i kontakt med denna grupp ungdomar via sitt arbete samt en förälder till en ungdom utanför. Intervjuerna har varit långa och uppgår sammanlagt i utskrivet skick till 126 A4-sidor. Tematiserade intervjuer med en intervjuguide har legat som grund när vi intervjuat ungdomarna samt standardiserade frågor när Anledningen till att vi valt att arbeta med tematiserade intervjuer med ungdomarna har varit att vi velat ge ungdomarna stort utrymme för funderingar, åsikter, erfarenheter, attityder och för- hållningssätt till de teman vi varit intresserade av. Intervjuguiden var upplagd kring några olika teman såsom livssituation, skola, arbete och nuvarande situation, framtid samt upplevelser av stöd. Ingen intervju liknar den andra trots att de behandlar samma teman. Detta beror på att vi varit flexibla vid varje intervju för att så autentiskt som möjligt fånga aktörernas egna verklighetsuppfatt- ningar, motiv och tankesätt. Urval: ungdomar som varken studerar, arbetar eller söker arbete Ungdomarna som ingår i denna utredning befinner sig både i absolut utanförskap (dvs. de varken studerar, arbetar eller kan söka arbeta) och i det grå fältet. Den som befinner sig i det grå fältet har en annan tillfällig sysselsättning, men räknas ändå som utanför. Det handlar till exempel om den som arbetar svart, försörjer sig på kriminalitet, är föräldraledig, lever på socialbidrag och har ströjobb. Det grå fältet och absolut utanförskap är svåra att skilja åt eftersom de oftast överlappar varandra. Flera ungdomar har en kontinuerlig växling mellan utanförskap och det grå fältet (som t.ex. olika åtgärder). utanförskapet en genomgångsstation, dvs. något de återvänder till. Dessutom kan även ungdomar som befinner sig i det grå fältet känna sig utanför, för det är ju ändå den subjektiva uppfattningen om att vara utanför som är viktig här. Innan vi påbörjade intervjuarbetet gjorde vi enligt kommitté- direktivets krav avgränsningen att ungdomarna skulle vara i åldern 16–. Vi har också valt att problematisera könstillhörigheten (dvs. att se om unga kvinnor och män uppfattar sin situation som utanför olika) och etnisk tillhörighet. Det rör sig både om flyktingar och om andragenerationens invandrarungdomar. Med andragenera- tionens invandrarungdomar menar vi barn som är födda i av invandrarföräldrar. Tillvägagångssättet då vi gjort urvalet av intervjupersonerna har varierat. har myndighetspersoner valt ut personerna och ordnat lokaler och ibland har vi själva valt ut de som under vårt besök befunnit sig på platsen. Vi har även fått namn och telefonnummer på ungdomar som vi själva tagit kontakt med och intervjuat på neutrala platser i kommunerna; t.ex. biblio- tek och caféer. På detta sätt fick vi ett varierat urval. Intervjuerna har skett helt förutsättningslöst, utan några som helst förhandsinformationer om de intervjuade ungdomarnas situa- tion, till exempel från socialmyndighetspersoner, projektledare eller arbetsförmedlare. accepterade vi att två syskon intervjuades i grupp. Detta fungerade bra eftersom intervjupersonerna var trygga med varandra. Alla andra intervjuer är enskilda. Vilka är intervjupersonerna? Det är en stor grupp ungdomar som vi mött som står ofrivilligt utanför och som har varierande kontakt med och stöd från samhället. Vi har totalt intervjuat 52 personer. Av dessa var 34 unga utanför och 17 tjänstemän. Nitton av de unga som vi intervjuade var män och femton kvinnor. Sex ungdomar tillhör gruppen invandrarungdomar (från , , , och ). Genomsnittsåldern för våra intervjupersoner ligger och den genomsnittliga tiden i utanförskap . Ungdomarna i vår undersökning har olika utbildnings- bakgrunder. Vanligast är att de inte gått igenom gymnasiet (24 ungdomar) och ofta heller inte har avslutat med godkända betyg (sju ungdomar). Av de tio ungdomar som gått ut gymnasiet saknar nästan hälften slutbetyg i ett eller flera basämnen. Samtliga invandrarungdomar har avslutade gymnasieprogram. Nästan en tredjedel av ungdomarna vi intervjuat har haft problem och har fått hjälp av olika institutioner, som t.ex. foster- hem, ungdomsvårdsanstalter och Psykiatriska Barn- och Ung- domsmottagningen (PBU).