sou · GRB3118d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Det kan gälla kultursamverkan med , utvecklingsprojekt med samt olika samverkansprojekt där det skapas nya idéer, som i sin tur kan spridas vidare bland riksorgani- sationernas medlemmar. Det statliga stödet till riksorganisationerna syftar också till att ersätta organisationerna för deras arbete i anslutning till projektan- sökningar. Det ökar organisationernas möjligheter att stödja enskilda medlemmar, inte minst i förhållande till kommunerna för att få en medfinansiering, som är ett villkor för att få del av det statliga stödet. Ansökningar till kan på så sätt förädlas och bli ännu bättre lokalt förankrade. Jag föreslår att bidraget fortsättningsvis fördelas av . Bidraget har varit avsett för informations- och utvecklingsinsatser för ungdomar och har fördelats av Ungdoms- styrelsen till de tre riksorganisationerna efter ansökan från SamSam. Detta innebär att den särskilda ungdomssatsning som inleddes upphör. Men jag utgår ifrån att de tre riksorganisationerna även fortsättningsvis kommer att använda en betydande del av bidraget till informations- och utvecklingsinsatser för ungdomar. Jag har föreslagit att det särskilda bidraget till verksamhetsutveck- ling bör användas för att befintliga samlingslokaler eller andra lokaler skall kunna anpassas till ungdomars kulturformer och för att stimulera utvecklingen av de ungas egen kultur- och mötesverksamhet i allmänna samlings- lokaler. Men bidraget skall även kunna stimulera nya gruppers användning av allmänna samlingslokaler. har bidraget till riksorganisationerna fördelats efter ansökan från SamSam efter att organisationerna själva har kommit fram till medlen skall fördelas mellan organisationerna. Jag föreslår att fördelar bidraget enligt följande principer: bör fördelas lika mellan de tre organisa- tionerna. av det återstående anslaget, eller , bör fördelas utifrån respektive organisations andel av det totala antalet föreningar som är medlemmar i en riksorganisation av det återstående anslaget, eller , bör fördelas utifrån respektive organisations andel av den totala intäkten från medlemsavgifter. Förutsättningarna för fördelningen kan dock komma att förändras över tiden. Regeringen kan därför, efter framställan från SamSam, behöva förändra beslut om fördelningen. Jag föreslår att den del av stödet som ges till SamSam upphör. De organisationer som ingår i SamSam får tillskjuta de medel som krävs för de gemensamma åtgärderna. Organisationerna skall redovisa till samlingslokaldelegation vilka informations- insatser och utvecklingsarbeten som de har genomfört med stöd av bidraget. 10.4Hanteringen av det statliga stödet samlingslokalsdelegation bör även fortsättningsvis fatta beslut i fråga om bidrag till allmänna samlingslokaler. Jag föreslår också att en företrädare för bör ingå i delega- tionen. Den statliga bidragsgivningen till allmänna samlingslokaler styrs av förordningen 1996:1593. har fastställt föreskrifter för hanteringen (BFS 1997:25 ASL 2). Jag har redovisat innehållet i förordningen i avsnitt 8.1. I avsnitt 8.3 har jag redovisat uppgifter om ansökningar till Samlingslokaldelegationen om stöd och hur många av ansökningarna som har beviljats stöd. I avsnitt 8.6 har jag redovisat de allmänna samlingslokalernas ombyggnads- och finan- sieringsbehov. Enligt den nuvarande förordningen skall ansökan om bidrag ges in till . Det har inte framkommit något som talar för att någon annan myndighet skulle vara lämpligare för ändamålet. De bedömningar som skall göras inför fördelningen av anslaget ligger väl inom verkets kompetensområde. Jag föreslår därför att även fortsättningsvis bör fatta beslut i fråga om statligt stöd till allmänna samlingslokaler. är central förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med mark- och vattenområden, fysisk planering, byggande och boende. Verket svarar också för den centrala administrationen av statligt bostadsstöd i form av bidrag för finansiering av bostäder. Med tanke på att handikappanpassning är en viktig del av det statliga stödet talar det ytterligare för att ansvaret för dessa frågor bör handhas av , som har ett samlat ansvar, sektorsansvar, för handikappfrågor med anknytning till verkets verksamhetsom- råde. Verket skall inom ramen för detta ansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. Vid finns en samlingslokaldelegation och ett stads- miljöråd. bestämmer i övrigt sin egen organisation. Sam- lingslokaldelegationen avgör ärendena om statligt stöd till allmänna samlingslokaler, till vissa icke-statliga kulturlokaler och till folk- Delegationen består av en ordförande och högst sju andra ledamöter som utses av regeringen för en bestämd tid. Med tanke på att jag har föreslagit att bidraget till verksamhets- utveckling bör användas för att befintliga samlingslokaler eller andra lokaler skall kunna anpassas till ungdomars kulturformer och för att stimulera utvecklingen av de ungas egen kultur- och mötesverksamhet i allmänna samlings- lokaler föreslår jag att en företrädare för bör ingå i styrelsen. Kravet på medfinansiering bör finnas kvar. Kommunen skall lämna ekonomiskt bidrag, eller på annat sätt garantera, av det bidragsunderlag som berättigar till det statliga bidraget. För att få bidrag till köp, ny- eller ombyggnad och standardhöjande reparationer krävs det enligt den nuvarande förordningen att kommunen lämnar bidrag med av det bidrags- underlag som berättigar det statliga bidraget. Från samlingslokalorganisationerna har framförts förslag om att det statliga stödet bör utformas så att det stimulerar fortsatt kommunalt ansvarstagande, men att formen för det kommunala stödet i enskilda fall bör kunna vara mer flexibelt. Man påpekar att många samlingslokalföreningar inte anser att det är meningsfullt att söka det statliga stödet på grund av svårigheten att få den kommunala medfinansiering som krävs. Jag har tidigare uttalat min uppfattning att det i första hand är kommunernas ansvar att bygga upp och vidmakthålla en lokal demokratisk infrastruktur. Det är på den kommunala nivån som man kan bygga upp en struktur som passar lokala förhållanden och göra de nödvändiga prioriteringarna. Jag har också redovisat min uppfattning att varje kommun i samverkan med föreningslivet bör göra en inventering av befintliga och tänkbara mötesplatser inom kommunen. En sådan inventering bör kunna visa på behovet av allmänna samlingslokaler i kommunen. Den bör visa om det saknas lokaler. I en del fall kommer man kanske fram till att det finns ett överskott av lokaler inom ett område. Inventeringen bör också kunna visa om befintliga lokalresurser tas tillvara på ett effektivt sätt. Den bör kunna ge besked om befintliga lokaler behöver göras mer lättillgängliga för alla medborgare. Den bör också kunna visa om det finns möjligheter att söka lösningar byggda på flexibilitet och samverkan, att göra smärre och enklare ombyggnader och i enstaka fall att skapa nya lokaler genom om- eller nybyggnad. Jag föreslår därför att kravet på medfinansiering bör finnas kvar och att nivån är lämplig. Däremot föreslår jag att formen för det kommunala bidraget kan göras mer flexibel. Huvudregeln är att det skall lämnas som ekonomiskt bidrag, men att kommunen också kan bidra på annat sätt. Det finns exempel på att det kommunala bidraget har räknats om i arbetstid och att kommunen har bidragit med arbetskraft. Jag anser att om kommunen, tillsammans med andra myndigheter eller liknande, garanterar av bidragsunderlaget, bör det anses som likvärdigt med medfinansiering. Jag bedömer att i de fall när en kommun i dagens kärva kommunalekonomiska läge beslutar att bidra till en medfinan- siering, visar det att det finns ett varaktigt behov av lokalen på orten och att behovet är ordentligt prövat. Jag förutsätter att när kommunen efter en prövning om att ge ett kommunalt bidrag också är beredd att ge bidrag till samlings- lokalens framtida drift och att det därmed finns goda ekonomiska förutsättningar att driva och förvalta lokalen. 10.4.3Vem skall kunna få bidrag Statligt stöd till byggnadstekniska åtgärder och handikappan- passning bör även fortsättningsvis lämnas till sådana aktiebolag, stiftelser eller föreningar som arbetar utan vinstsyfte och är fristående från en kommun eller kommunala företag. Enligt den nuvarande förordningen får bidrag lämnas till sådana aktiebolag, stiftelser eller föreningar som arbetar utan vinstsyfte och är fristående från en kommun eller kommunala företag. Jag är inte beredd att föreslå förändringar av den krets som kan få statligt stöd. Jag anser exempelvis inte att det statliga stödet enbart skall ges till lokala samlingslokalhållande föreningar som är anslutna till någon av riksorganisationerna. De förändringar som gjordes i förordningen 1996 hade enligt min bedömning till viss del sin grund i ett missnöje med det befintliga kösystemet. De etablerade samlingslokalorganisationerna ansågs ha fått mer eller mindre monopol på tillgången till det statliga bidraget. Nya grupper, som t.ex. invandrarorganisationer i de större städernas ytterområden, ansågs inte få del av stödet i samma utsträckning. Min bedömning är att en återgång till ett sådant system inte skulle bli accepterat. Jag tror dessutom att en föreskrift om organisationstillhörighet skulle motverka den dynamik som finns i de nya sociala rörelser som växer fram. Det är inte samma typ av föreningar som . Från att ha dominerats av hierarkiska organisationer, består före- ningslivet allt mer av en ny form av platta medborgarorganisa- tioner. Även samlingslokalföreningar har gått över till enskilt medlemskap. Bygdegårdarnas medlemsföreningar består i huvudsak av enskilt anslutna medlemmar. Det kan ha bidragit till att bygdegårdsrörelsen har vuxit kraftigt under de senaste 10–15 åren har och att man är inne i sin genom tiderna mest expansiva utveckling. Jag har tidigare pekat på den betydelse samlingslokalerna har som mötesplats för de lokala utvecklingsgrupper som har vuxit fram under . Jag har också påpekat att det generellt sett finns för få samlingslokaler i storstäderna i förhållande till befolkningen. I storstädernas förorter finns också de nya svenskarna, som enligt alla studier har svagast anknytning till vårt demokratiska samhälle. Behovet av samlingslokaler är här stort. Jag anser därför att frågan om hur man skall kunna få fram fler samlingslokaler i storstadsområdenas och de större städernas bostadsområden är aktuell. Såväl kommuner som sam- lingslokalföreningarna bör därför i större utsträckning uppmärk- samma behovet av gemensamhetslokaler i de större städernas ytter- områden. Men för att nya föreningsdrivna samlingslokaler skall kunna utvecklas krävs det också ett mobiliseringsarbete. De ideella krafter som finns bland människor i bostadsområdena måste kunna kanali- seras in i ett samarbete med etablerade folkrörelser, studieförbund och även med kommunala förvaltningar. För köp, nybyggnation och tillbyggnad skall den tidigare regeln om begränsning till fortfarande gälla. För ändring av byggnad (ombyggnad) samt standardhöjande åtgärder skall ingen begränsning av bidragsunderlaget göras för det statliga stödet. Enligt den nuvarande förordningen är det samlingslokalens yta, efter det att byggnadsprojektet har genomförts, som är utgångs- punkten för beräkningen av bidragsunderlaget. Samlingslokalytan är den sammanlagda lokalytan för alla utrymmen som används för samlingslokalverksamheten. Om utrymmen för ungdomsverksam- het inryms i samma byggnad får man räkna in den i ytan. Det gäller också utrymmen för samlingslokalens skötsel, t.ex. expedition, städ- och personalutrymmen. Om det finns utrymmen som t.ex. hyrs ut med långtidskontrakt och därmed inte är allmänt tillgängliga som samlingslokal kan ta hänsyn till det när bidragsunderlaget beräknas. För lokaler med en sammanlagd samlingslokalyta upp till utgör bidragsunderlaget den godkända projektkostnaden. Om lokalens yta överstiger utgör bidragsunderlaget kostnaden per kvadratmeter räknat på hela samlingslokalytan multiplicerad med 1 000. Om exempelvis den totala samlingslokal- och den godkända projektkostnaden är kostnaden per m2. Högsta möjliga bidrag på blir då vilket är av den godkända projektkost- naden. Jag föreslår att för köp, nybyggnation och tillbyggnad skall den tidigare regeln om begränsning till fortfarande gälla. För ändring av byggnad, eller ombyggnad i dagligt tal, samt standard- höjande åtgärder skall ingen begränsning av bidragsunderlaget göras för det statliga stödet. Skälet till att den nuvarande regeln om en gräns för att få fullt statligt stöd infördes var att man ville satsa på mindre lokaler, bland annat i förorterna. Min bedömning är dock att regeln inte är ändamålsenlig och har utgjort ett hinder för en önskvärd utveckling. Ombyggnad av redan byggda större föreningsdrivna lokaler har missgynnats, vilket inte gynnat utveckling och nödvändig anpassning i landets större tätorter. Några nya samlingslokaler i de större städernas förorter har knappast tillkommit med stöd av det statliga bidraget. Min bedömning är att om inte den sortens lokaler kan ges stöd via , finns det inte heller någon drivkraft för att skapa nya föreningsdrivna lokaler. Kravet på att det till ansökan skall fogas en långtidsbudget bör utgå. Enligt den nuvarande förordningen skall ansökan om bidrag ges in till . Till ansökan skall fogas en plan för lokalernas användning samt en långtidsbudget. Många sökande ifrågasätter om den verkligen är nödvändig, framförallt i mindre projekt där åtgärden i sig inte bedöms ha någon påverkan på budgeten framöver. Jag föreslår att kravet på att det till ansökan skall fogas en lång- tidsbudget bör utgå. Jag anser att om kommunen har tillstyrkt ansökan och är beredd att ge bidrag till samlingslokalens framtida drift bör det därmed finnas goda ekonomiska förutsättningar att på driva och förvalta lokalen. Införande av villkor i beslutet samlingslokaldelegation skall kunna ställa villkor för besluten. Delegationen skall också kunna besluta om ny fördelning av de bidragsmedel som återkallats, om sökanden inte har uppfyllt förutsättningarna i beslutet. Enligt den nuvarande förordningen skall den sökande , om ansökan avser bidrag till ett byggnadsprojekt, förbinda sig att utföra projektet inom den tid som bestämmer, iaktta de bestämmelser om projektets utförande i övrigt som verket meddelar, lämna verket en fullständig redovisning av kostnaderna för projektet, samt hålla byggnaden tillgänglig för besiktning. Besiktningen skall ske på den sökandes bekostnad genom en besiktningsman som anvisar. får återkalla ett bidragsbeslut, om de förutsättningar som låg till grund för beslutet inte längre finns och bidraget inte har betalats ut. Om bidraget har betalats ut, får besluta om återbetalning av bidraget, helt eller delvis, endast om mottagaren genom oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidrag felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp, bidraget i annat fall felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp och mottagaren skäligen borde ha insett detta, eller lokalen utan medgivande av upphör att vara allmän samlingslokal innan förflutit från den dag då ansökan om bidrag gavs in till verket. har framför önskemål om möjligheter att ställa villkor i besluten , bl. a för att underlätta samfinansiering med EU-bidrag samt möjlighet att återkalla bidragsmedel som inte utnyttjas. föreslår att bidragsmedel som inte utbetalats och som återkallats bör kunna fördelas på nytt vid ett senare beslutstillfälle. Jag föreslår att Samlingslokaldelegationen skall kunna villkora sina beslut så att de sökande endast är berättigade till beviljat bidrag under förutsättning att övriga uppgivna finansieringar erhålls. Jag föreslår också att delegationen skall kunna besluta på nytt om de bidragsmedel som återkallats om sökanden inte har uppfyllt förut- sättningarna i beslutet. Liknande förändringar har gjorts i förordningen (1990:573) om stöd till icke-statliga kulturlokaler (2002:647) som också hanteras av Samlingslokaldelegationen. Delegationen har noterat att är det en ökad tendensens att de sökande är beroende av bidrag från olika håll för att kunna genomföra sina projekt. Sådana bidrag kan t ex vara EU-bidrag. Inte sällan uppger de sökande att de kommer att beviljas övriga bidrag under förutsättning att de erhåller bidrag. Jag anser därför att de nationella reglerna bör anpassas så att de sökande även kan få del av EU-bidrag m.m. Kravet på att lokalen inte utan medgivande av får upphöra att vara allmän samlingslokal innan förflutit från den dag då ansökan om bidrag gavs in till verket, bör sänkas till . Om bidraget har betalats ut får enligt förordningen besluta om återbetalning av bidraget helt eller delvis om lokalen utan medgivande av upphör att vara allmän samlingslokal innan förflutit från den dag då ansökan om bidrag gavs in till verket. Min uppfattning är att i dagens läge förefaller alltför . Förhållanden och förutsättningar i samhället förändras snabbt. Jag föreslår därför att kravet bör sänkas från till . Anpassning av dispositionsrätten i nyttjanderättsavtal Kravet på den upplåtelsetid, som anges i nyttjanderättsavtal och som ger sökanden fri dispositionsrätt under , bör sänkas till . Enligt föreskrifter skall, i de fall när den sökande inte själv äger lokalen eller marken som lokalen är uppförd på, nyttjanderättsavtal bifogas, som ger den sökande fri dispositions- rätt under från tidpunkten för beslut i ärendet. Av avtalet skall det också framgå att bidraget kommer att tillförsäkras sökanden och hur det skall ske. Från har framförts att Samlingslokaldelegationens uppfattning är att kravet i dagens läge är väl lång. Även i den utredning om kommunalt stöd till samlingslokaler som genomfördes i framförs förslag om att kravet på en 25-årig upplåtelsetid för att få statligt stöd bör ändras. Enligt uppgift hyr de flesta samlingslokalföreningar i sina lokaler, företrädesvis av något av de kommunala bostads- bolagen. Avtalen löper som regel . Jag föreslår därför att kravet på den upplåtelsetid, som anges i nyttjanderättsavtal och som ger sökanden fri dispositionsrätt under , bör sänkas till . skall det framgå av avtalet att bidraget kommer att tillförsäkras sökanden och hur det skall ske. 10.5.1Finansiering av höjningen av anslaget Finansiering av projektbidraget till verksamhetsutveckling Jag har föreslagit att anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler, som fördelas av efter beslut av Samlingslokaldelegationen, ökas med . Det innebär en ökning från nuvarande nivå på till . Jag har föreslagit att ett särskilt projektbidrag på till verksamhetsutveckling i allmänna samlingslokaler bör inrättas. bör bidraget användas för att befintliga samlingslokaler eller andra lokaler skall kunna anpassas till ungdomars kulturformer. Bidraget skall också kunna användas för att stödja samlings- lokalföreningarnas riksorganisationer i deras arbete med att stimulera utvecklingen av de ungas egen kultur- och mötesverk- samhet i allmänna samlingslokaler. Därefter bör bedöma den fortsatta inriktningen av bidraget. Jag vill i det här sammanhanget peka på att från finns en anslagspost under anslaget 30:2 Bidrag till allmänna sam- lingslokaler vid som står till regeringens disposition. skall enligt regleringsbrevet användas för aktiviteter i eller i anslutning till allmänna samlingslokaler och som syftar till att stärka den demokratiska infrastrukturen. Jag ser förslaget om ett projektbidrag till verksamhetsutveckling vid allmänna samlingslokaler som en vidareutveckling av denna anslagspost. Jag föreslår att höjningen av anslaget 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler bör finansieras genom att anvisas från anslag Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. Ett av verksamhetsmål är att stärka ungdomars delaktighet och inkludering i samhället genom bidragsgivning till ungas egen organisering samt stöd till metodut- veckling inom ungas fritids- och kulturliv. Jag anser att ändamålet med bidraget till verksamhetsutveckling rimligen bör kunna rymmas inom detta verksamhetsmål. har starkt drivit frågor om ungas mötesplatser. I rapporten egna kultur- och fritids- verksamheter (2003:3) pekar på att allt fler mötesplatser drivs av föreningar eller i olika slag av samverkans- former. , föreningar, kommuner och företag utvecklar tillsammans nya samverkansformer som kan tillgodose ungas behov av mötesplatser. menar att det ofta finns lokaler, men att det också krävs nya samverkansformer för att lokalerna skall kunna bli en resurs för unga inom kultur- och fritidsområdet. har fördelat medel från överskottet från AB Svenska Spels värdeautomatspel till ungdoms- organisationer för lokal ungdomsverksamhet. fördelar av det totala överskottet, medan fördelar . För fördelade av överskottet. Min bedömning är att det statliga stödet till ungdomsorganisa- tionernas lokala verksamhet genom vinstdelningen därför är omfattande. Det utgör ett viktigt komplement till det övriga stödet. Jag bedömer att med det vinstdelningssystem som föreslagits i statsbudgeten kommer att tillföras ytterligare medel att fördela till ungomsorganisationernas lokala verksamhet. Jag har föreslagit att samtliga bidrag som rör de allmänna sam- lingslokalerna bör fördelas av samlingslokaldelegation. Det har inte framkommit något som talar för att någon annan myndighet skulle vara lämpligare för ändamålet. är central förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med mark- och vattenområden, fysisk planering, byggande och boende. Verket svarar också för den centrala administrationen av statligt bostadsstöd i form av bidrag för finansiering av bostäder. Med tanke på att bidraget till verksamhetsutveckling bör användas för att befintliga samlings- lokaler eller andra lokaler skall kunna anpassas till ungdomars kulturformer och för att stimulera utvecklingen av de ungas egen kultur- och mötesverksamhet i allmänna samlingslokaler har jag föreslagit att en företrädare för bör ingå i styrelsen. Jag förutsätter också att beredningen av de projektansökningar som inkommer rörande verksamhetsbidraget bereds i samråd med och . Eftersom Samlings- lokaldelegationen även hanterar bidragsansökningar angående icke- statliga kulturlokaler finns väl upparbetade rutiner för sådant samråd. Även tidpunkterna för ansökan och beslut bör kunna anpassas till tider som gäller för de bidrag som delegationen hanterar. Dessutom kommer säkerligen samlingslokalföreningarnas riksorganisationer, på samma sätt som gäller bidraget till om- och tillbyggnader, att medverka i ansökningsförfarandet. Min bedömning är därför att samlingslokaldelegation bör kunna klara den ökade hanteringen utan särskilda personalför- stärkningar, förutom ersättning för ökade kostnader för resor, sammanträden m.m. Jag har föreslagit en ökning med av det särskilda statsbidrag som tidigare ges till de tre riksorganisationerna Bygde- gårdarnas , Folkets Hus & Parker samt Våra Gårdar. Det skulle innebära en ökning . Jag har föreslagit att bidraget bör fördelas av Jag föreslår att fördelar bidraget enligt följande principer: bör fördelas lika mellan de tre organisa- tionerna av det återstående anslaget, eller , bör fördelas utifrån respektive organisations andel av det totala antalet föreningar som är medlemmar i en riksorganisation av det återstående anslaget, eller , bör fördelas utifrån respektive organisations andel av den totala intäkten från medlemsavgifter. 2002 var det totala antalet medlemsföreningar 2 477. 2 milj. kr skulle därmed fördelas på riksorganisationerna enligt följande: 2002 var de totala intäkterna från medlemsavgifter . Beloppet 2,5 milj. kr skulle därmed fördelas på riksorgani- sationerna enligt följande: Det totala stödet till de tre riksorganisationerna skulle således bli följande: 10.5.2Prövning av det offentliga åtagandet Jag anser att frågan om statligt stöd till allmänna samlingslokaler har prövats grundligt sedan det blev ett offentligt åtagande .