sou · GRB377d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Detta torde ha sin bakgrund i de integrationspolitiska besluten och bestämmelserna. I förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmot- tagande nämns praktik: Ett introduktionsprogram för personer som fyllt skall innehålla svenskundervisning för invandrare (sfi) //, praktik i den utsträckning som är möjlig Denna lydelse är skarpare formulerad än förordningen för sfi och dessutom får kommunerna särskild statlig ersättning för dessa akti- viteter. Även i propositionen 1997/98:16, , framtiden och mångfal- den, nämns praktik i anslutning till introduktionsprogrammen: Praktik är ett viktigt inslag i introduktion och bör i normalfallet ingå i ett introduktionsprogram. Med praktik menas frivilliga åtaganden från privata och offentliga arbetsgivare som möjliggör för deltagare i ett introduktionsprogram att komma i kontakt med det svenska arbets- livet Praktiken bör anpassas efter deltagarnas bakgrund och intres- sen och så långt som möjligt erbjudas inom ett yrkesområde som lig- ger i linje med individens framtidsplaner I den centrala överenskommelse kring introduktionen av nyanlända som tecknades mellan olika myndigheter 2001 (2001) har ett snabbt inträde på arbetsmarknaden för de studerande som har möjlighet stått i fokus. Såväl kommuner som myndigheter ska verka för att uppnå detta mål. Praktik inom sfi – en för studerande genom att kommunerna åtar sig att i samverkan med arbetsför- medlingen verka för att svenskundervisningen efter individuella bedömningar förenas med praktik för att språkinlärningen ska stimuleras. AMS ska på olika sätt verka för att introduktionspro- grammen får en starkare koppling till arbetslivet. Arbetsförmed- lingen ska till exempel kunna erbjuda individuell rådgivning. Där- emot står inget specifikt för AMV om anskaffning av praktik i anslutning till sfi. tecknade överenskommelser med , , , , , och i syfte att främja lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter i svenskt arbetsliv. Överenskommelserna skiljer sig från varandra, men att utveckla praktikplatser för nyanlända genom spetsprojekt och avtal mellan fackförbund och arbetsgivare beskrivs som en del i det arbete som varje organisation nu påbörjar. Utredningen välkomnar detta arbete med förhoppning om att även andra än nyanlända får tillträde till dessa platser. Begreppet praktik nämns inte i kursplanen för sfi. Däremot finns många formuleringar som stödjer och förutsätter att de studerande aktivt tar del av och reflekterar kring vardags-, samhälls- och arbetsliv både för språkfärdighetsarbetet och för framtida liv i . Under rubriken och uppbyggnad beskrivs den speciella situation det innebär att som vuxen studera svenska som andraspråk inom sfi: Omvärlden är en outtömlig resurs och varierande aspekter av samhälls- liv, arbetsliv och kultur i integreras i utbildningen. Utbildningen ger eleven möjlighet att utveckla strategier så att de fortlöpande, med hjälp av omgivningens talade och skrivna svenska, kan bygga vidare på sina kunskaper i svenska och sina kunskaper om och sin förståelse av vardagsliv, samhälle och arbetsliv i . Utgångspunkter för utbild- ningen är elevernas olika modersmål, övriga språkkunskaper, yrkeserfa- renheter, utbildningsbakgrund samt deras intressen och behov. I utbild- ningen ingår att göra iakttagelser av det svenska språket och förhållan- den i i jämförelse med modersmålet och de egna erfarenheterna av vardags- och samhällsliv samt arbete. Dessa strategier, med vars stöd den studerande ska kunna bygga vidare på sina kunskaper och sin förståelse av vardagsliv, samhälle och arbetsliv, betonas i den nya kursplanen genom att det vid varje kurs finns formulerade strategimål som den studerande ska ha uppnått. Praktik inom sfi – en för studerande Att uppnå de syften och mål som beskrivs i kursplanen torde inte vara möjligt om inte utbildningen innehåller ett stort mått av direktkontakt med samhälle och arbetsliv som grund för den stude- randes egna erfarenheter. Den studerande ska nämligen efter kurs C kunna beskriva sina erfarenheter av språk, arbetsliv och kulturer och jämföra med olika förhållanden i , och ha kunskaper om vardags-, samhälls- och arbetsliv i . Ett av målen redan för kurs B är att den studerande efter avslutad kurs ska våga och kunna kommunicera muntligt och med enkel skrift i vardagliga sammanhang och i för individen relevanta yrkessituationer. Förutom denna kommunikativa kompetens talar kursplanen nu även om interkulturell kompetens som ska uppnås via en utveck- ling av förmågan att reflektera över likheter och skillnader mellan egna kulturella erfarenheter och kulturer eleven möter i . Även denna kompetens förutsätter många och olika kontakter samt tillfällen att reflektera kring det man möter. I dokument Ytterligare information om den nya kurs- planen för sfi () nämns praktik, yrkesutbildning och arbete. Det betonas att studieväg 1 ger introduktion till kultur- och samhällsförhållanden i och till förvärvsarbete som inte är språkligt krävande vad gäller t.ex. skriftlig språkfärdighet. Efter kurs C i Sfi 2, skall den studerande kunna fungera aktivt som sam- hällsmedborgare, klara av språkligt anpassad yrkesutbildning eller förvärvsarbete inom sitt yrkesområde under förutsättning att arbetet inte ställer krav på avancerad språkbehärskning. Kurs D ger kunskaper som behövs för arbete och samhällsliv samt för studier. Vi kan alltså konstatera att styrdokumenten för såväl , och berör praktik i anslutning till sfi i olika grad. Också arbetsmarknadens parter berörs. Fackliga organisationer har ett intresse av att bevaka prakti- kanternas situation både ur avtalsmässiga och integrationsmässiga aspekter. För statliga, kommunala och privata arbetsgivare kan ett samarbete kring praktik vara ett sätt att bredda företagets rekryteringsbas. Att så många aktörer har praktik som intresse och behov men inte ett tydligt ansvar medför att frågan ofta hamnar mellan stolarna. Praktik anordnas dock oftast genom sfi-anordna- rens försorg. Praktik inom sfi – en för studerande 8.2Är praktik bra – för vad och för vem? Syftet för praktik i samband med sfi-studierna har alltså sällan for- mulerats i debatten. Gemensamt för aktörerna har dock ofta varit att man automatiskt utgått från att praktik alltid har stor positiv inverkan på såväl språkinlärning som på förutsättningar att få arbete och för integrationen. Utredningen menar att en sådan oreflekterad utgångspunkt inte är möjlig. En förutsättning för att kunna säkerställa kvalitet och eventuella resultat av olika former av praktik är att det finns en gemensam definition av praktikbegreppet samt av målsättning och målgrupp för olika former av praktik. Ett förtydligande av ansvarsfördelningen vad gäller förberedelse, genomförande och uppföljning är också av stor betydelse. Utan tvekan kan en god praktik ge ovärderliga erfarenheter och stärka den studerandes motivation och målinriktning, vilket kan vara avgörande för såväl studieframgång som integration. Däremot är praktikens effekt på språkinlärningen är omtvistad. Lekmän, t.ex. politiker, uttalar sig med jämna mellanrum om att man lär sig språket bara man får ett jobb. Detta kan vara sant för den som har ett jobb som är språkligt stimulerande, är studievan och har utvecklat egna avancerade inlärningsstrategier – dvs. för väldigt få individer. Flera undersökningar visar också att invandrare som går direkt in i arbete utan språkundervisning utvecklar starkt förenk- lade versioner av målspråket och inte kommer vidare i sin språkut- veckling trots i förvärvsarbete. Om man avbryter studi- erna för ett arbete där möjligheterna till kommunikation är begrän- sade kan den språkliga nivå man uppnått till och med sjunka (1996). Det viktiga är istället möjligheten att kombinera formella studier med mer informell inlärning i lokala miljöer. Mycket lite empirisk forskning är dock gjord, även internationellt, kring vuxnas andra- språkinlärning i olika kontexter. Helt klart är dock att det optimala för språkinlärning för vuxna är en aktiv kombination och integre- ring av formell och informell inlärning (se kapitel 2). Detta samspel mellan det stöd man får för sin inlärning i skolmiljö och det man möter utanför skolans dörrar utgör alltså grunden för en effektiv språkinlärning. Utredningen vill starkt betona att det finns ett stort behov av forskning inom andraspråksutveckling och kommunika- tion i t.ex. olika praktiksammanhang. Detta uppmärksammas också av kommittén för svenska språket som i sitt betänkande (SOU 2002:27) skriver: Praktik inom sfi – en för studerande Enligt vår bedömning behövs det mer forskning om vilken typ av språkliga och kommunikativa problem som människor upplever på olika typer av mångkulturella arbetsplatser. Sådan forskning kan öka vår förståelse för de problem som kan uppstå vid kommunikation över språk- och kulturgränser och som i förlängningen kan leda till fördomar och diskriminering. Sådan forskning kan naturligtvis bidra med viktig kunskap för undervisningen i svenska som andraspråk och svenskundervisningen för invandrare. De studerande vi talat med under utredningens gång har olika syn- punkter på hur mycket svenska man lärt sig i samband med praktik. De flesta menar dock att de fått goda möjligheter till kommunika- tion. Vad gäller praktiken som ett led i en etablering på arbetsmarkna- den visar flera exempel från kommuner att så blir fallet först då praktiken är väl matchad anpassad mot individen och äger rum då färdighetskravet i svenska på arbetsplatsen någorlunda matchar den studerandes aktuella färdighet. Att yrkesbedömning osv. sker i samband med en sådan praktik kan vara helt avgörande. Det finns ingen övergripande sammanställning av hur praktik inom sfi är utformad. Det har inte heller varit möjligt att inom utred- ningen ramar göra en sådan. Däremot finns en sammanställning av flera goda exempel på respektive Skolutveck- lingsmyndighetens hemsidor. Utöver dessa och erfarenheter beskriv- na i tidigare uppföljningar och rapporter har utredningen tagit del av verksamheter i ett tiotal kommuner. 8.3.1Antal studerande i praktik Statskontoret (2000) gör en grov uppskattning att mindre än hälf- ten av det totala antalet sfi-studerande erhåller praktik i någon form under kursen. Som vi konstaterat ovan har fler flyktingar än övriga invandrare tillgång till praktik. Trots detta visar i Hur togs de emot? (2002) att av introduktionsdeltagarna inte genomgått någon form av praktik. Utredningen erfar dock att även andra invandrare än flyktingar får tillgång till praktik i allt fler av de kommuner som erbjuder Praktik inom sfi – en för studerande I de kommuner där inte alla studerandegrupper får praktik kan olika praktiska svårigheter under utbildningen uppkomma, t.ex. att flyktingarna i gruppen är borta på praktik medan övriga stannar kvar, något som upplevs som orättvist och/eller svårför- ståeligt av de studerande. Den offentliga statistiken om sfi har tidigare inte sagt något om deltagande i praktik, men numera ska kommunerna rapportera in uppgifter om praktikdeltagande till SCB. Därför lär det snart vara lättare att få fram säkrare uppgifter om detta. Praktikens omfattning och förläggning varierar mycket i lan- det, något som också Statskontoret (2000) konstaterar. Kommu- nerna/anordnarna har att ta ställning till frågor kring varvning (dvs. återkommande dagar/veckor/månader av enbart sfi respektive praktik), antal veckor, hela veckor i praktik eller t.ex. halva dagar , halvdags- eller heldagspraktik, inplacering under utbildningen (tidigt eller sent i utbildningen, eller efter utbildningen), studerande som förvärvsarbetar och inte behöver praktik inom sfi:s försorg. Hur stor språkfärdighet den studerande måste ha innan praktik kan komma ifråga är en komplex fråga. De aktörer vi talat med har olika åsikter; både bland vissa lärare och vissa studerande kan vi ibland skönja en motvilja till tidig praktik. Å andra sidan har vi även sett exempel på verksamheter med språkpraktik efter bara några månaders utbildning där detta fungerar utmärkt. Vi har också tagit del av projekt där mer yrkesanpassad praktik ingår som en tidig del i utbildningen. När en hel grupp går ut på praktik för kan svårigheter uppstå för den studerande som förvärvsarbetar parallellt med sfi-studier. Läraren har då andra uppgifter och ingen undervisning kan erbjudas den kvarvarande studerande. Hur man väljer att lägga upp praktiken beror naturligtvis på lokala förutsättningar, på det syfte/mål man har med praktiken för individ och utbildning. Praktik inom sfi – en för studerande 8.3.3Koppling till tänkt yrkesområde eller studieplan Statskontoret (2000) menar att praktik oftast erbjuds inom mycket begränsade yrkesområden och endast inom kommunens egna verk- samheter. Hos andra, ofta större sfi-anordnare ingår praktik i yrkesinriktade program, i vissa fall med yrkeslärare som mentorer och handledare. uppföljning av introduktionsverksamheten för flyktingar som togs emot (2002) visar att de flesta praktikplatser återfinns inom den privata och kommunala sektorn, främst inom den kommun där utbildningen ges. Den visar också att 2/3 av de studerande fått någon slags arbetsmarknadsinriktad praktik. Var fjärde av dessa platser anknöt till individens yrke. I några kommuner har hela den s.k. introduktionen för flyk- tingar en tydlig inriktning mot arbetslivet. Då baseras även grupp- indelningen inom sfi-utbildningen på branscher eller yrken, vilket mycket sällan är en relevant indelning för en optimal språkutveck- lingsmiljö på grundläggande nivå. Ett flertal andra kommuner har enstaka eller flera sfi-utbild- ningar med tydlig yrkesinriktning, oftast vård, och därmed har också praktiken inom utbildningen en tydlig yrkesinriktning. Utredningen menar att det är positivt att sfi-utbildningen har en bas i den kompetens och de framtidsplaner den studerande har, men vi har också sett exempel på att individen mer eller mindre måste välja mellan ett begränsat antal inriktningar. Det har då handlat om att hela introduktionen för nyanlända, inklusive sfi, bygger på ett visst antal bristyrken. Att den studerande och anordnaren inte är överens om syftet med praktiken eller att anordnarens syfte inte är klart uttalat kan ge upphov till besvikelse och missnöje hos den studerande. Om syftet med praktiken enligt anordnaren är att enbart träna språket anser man att praktikplatsen inte helt måste motsvara den studerandes kompetens och intresse. Hos den studerande, som i första hand sett praktiken som en möjlighet att få ett arbete, kan detta skapa frustration. Flera studerande har dock gett uttryck för att man hellre vill studera färdigt på sfi och först därefter göra praktik. En av anled- ningarna kan vara att sfi misslyckats med att konkretisera kopp- lingen mellan den gjorda praktiken och de mål som ska nås inom Praktik inom sfi – en för studerande Sfi-utbildningen respektive praktiken upplevs som två isolerade delar som inte främjar varandra. Utredningen har tagit del av olika sorters uppföljningar och sam- manställningar av kommunernas praktik. Dessa uppföljningar har i olika grad behandlat såväl den studerandes som arbetsgivares upp- levelser av praktikperioderna samt dessa bådas åsikter om den stu- derandes tillägnande av språk och arbetsliv. I de allra flesta fall har praktik upplevts som positivt av båda, och i de fall svårigheter upp- stått har de så gott som alltid kunnat lösas genom praktikanskaffa- rens försorg. Uppföljning visar också att praktik i många fall leder till arbete. Utredningen har dock inte tagit del av mer konsekventa och generaliserbara uppföljningar av eventuell förbättring av den stude- randes språkfärdighet och förståelse för och kunskap om den del av samhälle/arbetsliv som de mött. Det förekommer att arbetsförmedlingar tar fram praktikplatser för sfi-studerande, även om detta inte är vanligt i många kommuner, enligt vad utredningen erfar. Enligt visar verkets uppföljning av lokala överenskommelser om introduktion för nyanlända (2003) att samverkan mellan kommuner och arbets- förmedlingar har ökat och att ett samverkansområde kan vara just praktik, åtminstone för kommunmottagna flyktingar. I kommuner, företrädesvis sådana där en sfi-anordnare har en relativt stor volym, kan arbetsförmedlingen ha en handläggare som bland annat hjälper till med praktikanskaffning stationerad på skolan. Detta är ett resultat av en önskan både från anordnare och arbetsförmedling eftersom man lättare tack vare geografisk närhet kan bygga upp en ömsesidig kunskap och förtroende kring praktik och arbete. Trots många vinster med en sådan samverkan uppstår emellertid svårigheter ibland kring lokaler, tillgång till arbets- förmedlingens datornätverk samt att det är svårt att veta hur länge handläggaren kan fortsätta sin verksamhet i lokalerna eftersom arbetsförmedlingens resurstillgång upplevs som ryckig. Praktik inom sfi – en för studerande tillfällen har vi sett positiva effekter av att handläggaren själv har utländsk bakgrund. Rapporten älskar sfi? (1997) redovisar en över- sikt över praktikanskaffning i femton kommuner. Rapporten visar på en stor variation vad gäller anskaffningen, något som våra kom- munbesök bekräftar. Flera sfi-enheter ordnar egna praktikanskaf- fare, ibland som ett resultat av bristande samverkan och/eller nega- tiva erfarenheter av samverkan med arbetsförmedlingen. Dessa anskaffare, ofta lärare, ordnar platser både för s.k. språkpraktik och övrig praktik och bygger ofta upp ett informellt nätverk i sin kommun, även om man inte kan sägas ha samma resurser och nät- verk som arbetsförmedlingen. Man menar att det fordras större resurser i ett uppbyggnadsskede, men att ett uppbyggt nätverk ger en trygg kontinuitet. Praktik kan också ordnas genom frivilligorganisationers nätverk och vi har också sett exempel på hur effektivt de nätverk som byggts upp inom storstadssatsningen kan ordna praktikplatser. Vi har även sett exempel på att socialkontoren kan arbeta med att hitta praktikplatser. I de fall den studerande själv använder sitt nätverk för att ordna sin praktikplats finns en ökad risk att man hittar en plats där svenska inte är det självklara samtalsspråket. Att själv hitta en plats kan dock vara en fördel eftersom själva processen kan ge möjlighet till såväl språkträning som inblick/insikt i flera olika arbetsplatser och branscher. Förutsättningarna ser dessutom mycket olika ut i olika typer av kommuner. I en kommun måste kanske en anskaffare ringa en mängd samtal till olika småföretag, medan en annan anskaffare i en annan kommun ordnar de flesta platser genom ett samtal till ett stort företag. Statskontoret (2000) ser inte generella svårigheter att hitta prak- tikplatser, något som de kommuner utredningen besökt instämmer i. Flera kommuner har centralt byggt upp s.k. platsbanker som olika anordnare kommer åt via nätverk. Förutom att platser ska anskaffas till sfi-studerande ska dock kommunerna även hitta plat- ser till praktik på grundskola, gymnasieskolas och komvux. I ovan nämnda uppföljning av lyfts också svårigheter att skaffa praktikplatser fram, i synnerhet när det gäller kortutbil- dade personer. Praktik inom sfi – en för studerande De besök utredningen gjort i olika kommuner har visat på en stor variation, engagemang och på hur man lyckats ta tillvara lokala för- utsättningar och initiativ. I en mellanstor kommun arbetar två anskaffare som ordnar och besöker cirka 110 platser per termin. Man skiljer på två olika for- mer av praktik: Varje termin går de studerande som nått ungefär B- kursens nivå ut på två veckors heltidspraktik. Denna är i möjligaste mån anpassad till de studerandes önskemål. Den andra praktiken ordnas för dem som inte gör framsteg i sfi i utbildning. För denna har man ett gott samarbete med den hand- läggare från arbetsförmedlingen som finns i huset. Av dem som gjorde denna praktik under läsåret 02/03 fick ungefär en tredjedel arbete efter slutförd praktik. Denna insats kan då ställas mot sam- hällsekonomiska kostnader om dessa individer inte fått arbete. I en annan något mindre kommun går samtliga studerande ut på språkpraktik efter cirka två månaders sfi- studier. Skolan har en egen praktikanskaffare, en sfi-lärare, som ordnare denna praktik för cirka 70 studerande varje termin. Denna praktikanskaffare kan med stöd i sin yrkeskunskap bedöma den studerandes förutsättningar i relation till önskemål och de platser som finns. Då denna praktik funnits länge i verksamheten är den välkänd bland de studerande vilket medför att alla är medvetna om och förväntansfulla inför starten. Att samtliga studerande går ut på praktik frigör planeringstid för lärare/lärarlag. Både lärare och studerande vi talade med var överens om att denna praktik bidrar till ökad språkfärdighet och inblick i samhälle och arbetsliv. I en relativt liten kommun har varje studerande introduktions- arbete inom kommunens verk- samhet. Detta sker när läraren bedömer att den studerande är språkligt redo för det. Läraren ansvarar för att hitta lämplig plats som i möjligaste mån har samband med den studerandes tidigare kunskaper och önskemål om arbete i . Det är alltså här fråga om ett slags arbete och den studerande uppbär lön från kommu- nen. I en stor kommun har man en tydlig arbetslivsinriktning på introduktionen för nyanlända, och dessa sfi-studerande deltar i en verksamhet som integrerar sfi med yrkes- och arbetslivsförbere- dande utbildning och praktik. Efter en kartläggning delas de stude- Praktik inom sfi – en för studerande rande in i program efter bransch- eller yrkestillhörighet. Inom detta program kombineras sfi-utbildningen med arbetslivsorien- tering och yrkesinriktad språkundervisning och den studerande får stöd i att anskaffa praktikplats. För dessa delar ansvarar en pro- gramutbildare med bakgrund i samma bransch som de studerande. Vissa studerande får också en personlig . Ett program vänder sig till personer som har erfarenheter och kompetens som gör att de befinner sig nära ett arbete inom bristområden. Programmet kallas sammanhållen introduktion (). Inom denna finns möjlighet att delta i mer omfattande program, med fler sfi-timmar och längre praktikperioder. För dessa program finns också en etablerad samverkan med arbetsförmedlingen. Inom finns det också möjlighet att validera sin kompetens mot ett antal branscher. Andelen som går till arbete efter utbildningen är högre än när det gäller de övriga programmen hos denna anordnare (mot ) enligt en utvärdering (). En större kommun har samlokaliserat invandrarcentrum, vuxen- utbildningen och som arbetar med sfi- studerande. Arbetsförmedlingen är på plats en gång . Mål- gruppen är alla invandrare som har behov av sfi-utbildning. Del- tagarna deltar i regel i heltidssysselsättning med sfi som kärna. Man har identifierat olika syften med praktiken: yrkesförberedande praktik, social praktik (få kontakt med svenskar och svenskt arbetsliv) samt språkpraktik. Vid sidan av traditionell sfi-utbildning har man en annan utbildning för dem som har yrkespraktik eller går som lärlingar. Lärarna går regelbundet ut på arbetsplatserna och har lektioner, men har också öppet hus under vissa tider så att de studerande som är ute på praktik kan komma dit. Undervisningen är anpassad till de yrken och praktikplatser som de studerande har. Goda exempel på hur sfi kombineras med yrkesutbildning eller praktik återfinns också på . Dessutom kommer Myndigheten för skolutveckling att publicera en rapport om Arbetssätt för sfi i samverkan . Alltfler kommuner väljer att upphandla sfi-utbildningen hos externa anordnare. Vi har sett exempel på hur upphandlingskrite- Praktik inom sfi – en för studerande rier såväl kan öka som krympa utrymmet för att anordna olika former av praktik. Om man i kriterierna för upphandling inte specificerat att prak- tik i någon form ska eller kan ingå, kan det av anordnaren, trots förordning, avses eller uppfattas som att enbart språkundervisning ingår i uppdraget.