sou · GRB340d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.18. Se också kommenta- rerna till 5, 9, 11 och 15 §§. Av denna paragraf och av 20 § framgår i vilka fall regeringen – el- ler i vissa fall den myndighet regeringen bestämmer – får meddela föreskrifter utöver vad som angetts i respektive paragraf i lagen. 20 § Regeringen meddelar närmare föreskrifter om säkerhetsåtgärder till skydd för personuppgifter som behandlas. Regeringen får överlåta åt annan myndighet att meddela sådana före- skrifter för behandling av personuppgifter som utförs av Integrations- verket och utlandsmyndigheterna under personupp- giftsansvar. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.18. I paragrafen anges att regeringen, eller i vissa fall den myndighet regeringen bestämmer, meddelar närmare föreskrifter om avskil- jande och skyddsåtgärder. 1.Denna lag träder i kraft den . 2.Med undantag för bestämmelsen i 15 § skall lagens bestämmelser inte börja tillämpas förrän i fråga om sådan be- handling av personuppgifter som påbörjats före eller behandling som utförs för ett visst bestämt ändamål, om behandling för ändamålet påbörjats före . 3.Bestämmelsen om skadestånd skall tillämpas endast om den omstän- dighet som yrkandet hänför sig till har inträffat efter det att lagen har trätt i kraft beträffande den aktuella behandlingen. I annat fall tillämpas äldre bestämmelser. Frågor om ikraftträdande och övergångsbestämmelser har behand- lats i avsnitt 8.1. 9.2Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 7 kap 14 § Sekretess gäller för uppgift som rör utlänning, om det kan antas att röjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller annat allvarligt men som föranleds av förhållandet mellan utlänningen och utländsk stat eller myndighet eller organisation av utlänningar. Utöver vad som följer av första stycket gäller sekretess i verksamhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt medborgarskap för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men. I verksamhet för kontroll över utlänningar gäll- er sekretess också för anmälan eller annan utsaga av enskild, om det kan antas att fara uppkommer för att den som har gjort anmälan eller avgi- vit utsagan eller någon närstående till honom eller henne utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs Beträffande beslut i ärende som avses i detta stycke gäller sekretessen dock endast för upp- gifter i skälen. Utöver vad som följer av första stycket gäller sekretess hos Integra- tionsverket 1.i ärende om statlig ersättning för kostnader för mottagande av flyk- tingar och andra skyddsbehövande som beviljats uppehållstillstånd och av personer som beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till sådana utlänningar och 2.i verksamhet som avser medverkan till bosättning för personer som omfattas av 1, för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om upp- giften röjs. Utöver vad som följer av första stycket gäller sekretess hos Totalför- svarets pliktverk och i verksamhet som avser mottagande och vidarebefordran av upplysningar m.m. om krigsfångar och andra skyddade personer som avses i den 12augusti 1949 rörande skydd för offren i internationella väpnade kon- flikter och tilläggsprotokollen till konventionerna, för uppgift om en- skilds vistelseort, hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller nå- gon närstående till den enskilde lider men. Sekretess gäller för uppgifter som avses i första och andra styckena och som en myndighet fått enligt rådets förordning (EG) nr 343/2003 av om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en med- borgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat. Föreskrifterna i 14 kap. 1-3 §§ får i fråga om denna sekretess inte tillämpas i strid med förordningen. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Utan hinder av sekretess enligt första eller fjärde stycket eller enligt 2 kap. 1 eller 2 § får uppgifter som avses i fjärde stycket lämnas till den nationella upplysningsbyrån enligt vad som föreskrivs i 8 kap. 13 § la- gen (1994:1720) om civilt försvar och förordningen (1996:1475) om skyldighet att lämna uppgifter m.m. om krigsfångar och andra skydda- de personer. Utan hinder av sekretess enligt andra stycket får lämna uppgift om enskilds namn, födelsedatum och adress till Svenska röda korset i angelägenhet som gäller sådan verksamhet för återförening av splittrade familjer som avses i artikel 74 i tilläggsprotokoll I till Ge- nèvekonventionerna rörande skydd för offren i in- ternationella väpnade konflikter eller som gäller efterforskning i fredstid av personer som har förlorat kontakten med närstående på grund av krig, väpnad konflikt eller naturkatastrof. Denna lag träder i kraft den Äldre bestämmelse gäller fortfarande i fråga om uppgifter som avses i para- grafens första och andra stycke och som en myndighet fått enligt ett av godkänt avtal med främmande stat eller mellanfolklig organisa- tion. Frågor om sekretess har behandlats i avsnitt 7. I paragrafen har ett stycke ändrats samt ett nytt stycke införts. Bestämmelsen i fjärde stycket är en anpassning till den nya EG- förordning som ersatt . Anpassningen har skett genom att bestämmelsen uttryckligen hänvisar till EG- förordningen. Enligt bestämmelsen gäller absolut sekretess för uppgifter som en svensk myndighet tar emot från utländsk myn- dighet på grund av EG-förordningens föreskrift om informations- utbyte. Härigenom säkerställs att uppgifter som tagit emot enligt artikel 21 i förordningen endast lämnas vidare till de myn- digheter och domstolar som har till uppgift att a) avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva asylansökan, b) pröva asylansökan eller c) uppfylla alla skyldigheter enligt EG- förordningen (artikel 21.7 i förordningen), dvs. för del Regeringen, och . Utläm- nande av mottagna personuppgifter torde inte kunna ske annat än mellan de nämnda myndigheterna. Genom en övergångsbestäm- melse gäller bestämmelsen i dess äldre lydelse för uppgifter som tas emot enligt . Åttonde stycket är nytt. Bestämmelsen utgör en sekretessbrytande regel som innebär att sekretess enligt andra stycket inte hindrar att lämnar ut uppgift om enskilds namn, födelseda- tum och adress till Svenska röda korset. Regeln är endast tillämplig vid utlämnande som syftar till att ge Svenska röda korset informa- tion i föreningens verksamhet med familjeåterförening och efter- forskning av försvunna anhöriga; en verksamhet som har sin grund i med tilläggsprotokoll samt omfattas av ett avtal med staten om statligt ekonomiskt stöd. 9.3Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen (1989:529) 11 kap 6 a § , , och polismyndigheterna skall till varandra lämna uppgifter som rör ut- lännings eller annan enskilds personliga förhållanden, om uppgifterna är nödvändiga för den mottagande myndighetens verksamhet enligt denna lag. Första stycket gäller även utlandsmyndighet som efter bemyndigan- de av handlägger ärenden om viseringar, uppehållstill- stånd och arbetstillstånd. Paragrafen, som är ny, har behandlats i avsnitt 7.4.3. Bestämmelsen syftar till att möjliggöra sådant nödvändigt utbyte av sekretessbelagda uppgifter mellan de myndigheter som samarbe- tar i verksamhet för kontroll över utlänningar enligt utlänningsla- gen. Genom bestämmelsen om uppgiftsskyldighet följer av 14 kap. 1 § sekretesslagen att uppgifter som omfattas av utlänningssekre- tess utan hinder av sekretessen kan utbytas mellan de nämnda myndigheterna. Det krävs dock att uppgifterna är nödvändiga för den mottagande myndighetens verksamhet enligt utlänningslagen. Det är den utlämnande myndigheten som har att pröva i vad mån uppgiften är nödvändig för den mottagande myndighetens verk- samhet. Av paragrafens andra stycke framgår att bestämmelsen även gäll- er för utlandsmyndighet som efter bemyndigande av Migrations- verket handlägger utlänningsärenden. 9.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap 29 § och skall till varandra lämna uppgifter som rör utlännings eller enskilds personliga förhållanden, om uppgifterna är nödvändiga för den mottagande myndighetens verksam- het enligt denna lag. Första stycket gäller även utlandsmyndighet som utreder ärenden om svenskt medborgarskap. Paragrafen, som är ny, har behandlats i avsnitt 7.4.3. Bestämmelsen innehåller en sekretessbrytande uppgiftsskyldig- het mellan de myndigheter som handlägger ärenden om svenskt medborgarskap. Bestämmelsen omfattar även de utlandsmyndig- heter som enligt 7 § medborgarskapsförordningen (2001:218) gör den utredning som behövs för ärendets prövning. Se vidare kommentaren till 11 kap. 6 a § i förslaget till lag om ändring i utlänningslagen (avsnitt 9.3). Behandlingen av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall kartlägga behandlingen av personupp- gifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstift- ningen. Utredaren skall utifrån ett helhetsperspektiv granska regel- systemet och föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som behövs för att den rättsliga regleringen skall vara väl anpassad till personuppgiftslagen (1998:204). Utredaren skall särskilt beakta behovet av en rättslig reglering som inte är beroende av att vissa tekniska lösningar används och som ger myndigheterna möjlighet att hantera information på ett bra sätt. skall utredaren väga in rättssäkerhetsaspekter, främst enskildas behov av skydd för sin personliga integritet. Internationella regler om dataskydd beslutade och rådet om direktiv /46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT nr L 281, 23.11.1995, s. 31, Celex 3 1995L0046), det s.k. dataskyddsdirektivet. Internationella riktlinjer för automa- tisk databehandling av personuppgifter finns bl.a. även i konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter, antagen (CE-ETS-108/81). När personuppgiftslagen (1998:204) trädde i kraft ersatte den datalagen (1973:289). Genom övergångsbestämmel- serna till personuppgiftslagen gavs ytterligare tid för att anpassa den då gällande lagstiftningen på olika rättsområden. Enligt över- gångsbestämmelserna skulle datalagen fortsätta att tillämpas till och med i fråga om bl.a. sådan behandling av personuppgifter som påbörjats före . Från tillämpas således personuppgiftslagen fullt ut på all automatiserad behandling av personuppgifter om inte annat framgår av författning. Dataskyddsdirektivet har genomförts i svensk rätt genom per- sonuppgiftslagen. Lagens bestämmelser innehåller därför motsvaran- de bestämmelser och följer samma struktur som finns i direktivet. Syftet med dataskyddsdirektivet och personuppgiftslagen är att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter. Innehållet i personuppgiftslagen bygger på att själva hanteringen av personuppgifter regleras. Regleringsmodellen innebär att behand- ling av personuppgifter som inte sker med stöd av personuppgifts- lagen är förbjuden. Enligt 2 § i lagen gäller särreglering i annan författning före personuppgiftslagen. En förutsättning är dock att författningen är förenlig med dataskyddsdirektivet på de områden där det direktivet är tillämpligt. Personuppgiftslagen gäller för all behandling av personuppgifter som är helt eller delvis automatise- rad (5 § första stycket). Lagen gäller också för behandling av personuppgifter, om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier (5 § andra stycket). I övrigt innehåller personuppgiftslagen bl.a. definitioner av centrala begrepp, förutsättningar för behandling av personupp- gifter, bestämmelser om information, rättelse, skadestånd och säker- het vid behandlingen. I lagens 13 § finns ett principiellt förbud mot att behandla känsliga personuppgifter. Det finns dock möjlighet att göra undan- tag från förbudet, t.ex. får känsliga uppgifter behandlas om den registrerade har lämnat ett uttryckligt samtycke till behandlingen eller om behandlingen är nödvändig på grund av vissa särskilt an- givna förhållanden. Vidare får det föreskrivas generella föreskrifter om undantag, om det behövs med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse (20 §). De myndigheter som bedriver verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen är främst och . Även , , polismyndigheterna och utlandsmyndigheterna bedriver sådan verk- samhet. Samtliga dessa myndigheters behandling av personupp- gifter påbörjades före . Det innebär att före krävdes Datainspektionens tillstånd för behand- lingen. gäller dock personuppgiftslagens bestämmelser för all automatiserad behandling av personuppgifter. Utöver personuppgiftslagens allmänt gällande bestämmelser om behandling av personuppgifter finns specifika regler för utlännings- och medborgarskapsområdet i en särskild förordning som trädde i kraft , förordningen (2001:720) om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgar- skapslagstiftningen. Förutom bestämmelser om tillämpningsområde och personuppgiftsansvar, finns det i den nämnda förordningen en närmare reglering av automatiserad behandling av personuppgifter i verksamhetsregister, rättsfallsregister, fingeravtrycksregister och landinformationsregister. Under dessa huvudkategorier finns när- mare regler om de ändamål för vilka uppgifterna får behandlas i registren, vad registren får innehålla, under vilka förutsättningar känsliga personuppgifter får behandlas, myndigheters direktåt- komst till register och användningen av sökbegrepp. Enligt 1 kap. 2 § tredje stycket regeringsformen (RF) skall det allmänna värna den enskildes privatliv och familjeliv. Vidare skall enligt 2 kap. 3 § RF varje medborgare, i den utsträckning som närmare anges i lag, skyddas mot att den personliga integriteten kränks genom registrering av uppgifter med hjälp av automatisk databehandling. Utlänningar som är i har i detta hänseende samma skydd som svenska medborgare (2 kap. 22 § första stycket 2 Detta skydd för den personliga integriteten kommer främst till uttryck i personuppgiftslagen. Bestämmelser om rätten till respekt för privat- och familjelivet finns vidare i om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (artikel 8). Europa- konventionen gäller som lag i . har i skilda sammanhang påpekat att myndighets- register som innehåller ett stort antal registrerade personer och som har ett särskilt känsligt innehåll skall regleras i lag (se bet. 1990/91:KU11 s. 11, jfr prop. 1997/98:44 s. 41). Myndigheter som och har en verksamhet som i sig innebär att de ofta hanterar stora mängder av känsliga uppgifter. Regeringens uppfattning är, mot denna bakgrund, att mer specifika bestämmelser om behandlingen av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen skall regleras särskilt i lag. gäller förordningen om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. Förordningen är dock avsedd att få en begränsad giltighet i avvaktan på att frågan om en lagreglering bereds vidare. I en skrivelse till regeringen begärde (numera ) och bl.a. att en utredning skulle tillsättas för att utreda behovet av en författningsreglering av en central databas för registrering av uppgifter om utlänningars rätt att vistas i . Den centrala databasen hos , STAMM (System för Tillstånd, Asyl, Mottagning och Medborgarskap), innehåller uppgifter om utlänningar och flera myndigheter planeras få tillgång till STAMM. Datainspektionen har vidare överlämnat ett beslut till regeringen från (diarienummer 124-2000). Beslutet gällde ändring av tillstånd för STAMM. I beslu- tet skriver Datainspektionen att STAMM innehåller delvis mycket känsliga uppgifter och att personuppgiftslagen i princip innebär förbud mot behandling av känsliga uppgifter. Datainspektionen anser i beslutet att överväganden om författningsstöd behövs för den behandling av känsliga uppgifter som sker i STAMM. Lagrådet har i sitt yttrande i propositionen Behandling av person- uppgifter inom skatt, tull och exekution (prop. 2000/01:33) kriti- serat användandet av en mer självbärande författningsteknik i för- hållande till personuppgiftslagen. Enligt regeringens mening bör särlagstiftning i förhållande till personuppgiftslagen begränsas till att avse frågor som är specifika för de verksamheter som omfattas av lagstiftningen, i detta fall utlännings- och medborgarskapslag- stiftningen. Det kan handla om situationer då personuppgiftslagens mer allmänt hållna bestämmelser ger upphov till tolkningsproblem i förhållande till annan lagstiftning. Det kan också vara fråga om att det finns anledning att vara särskilt tydlig med att ange de undantag och preciseringar som är motiverade, exempelvis i fråga om be- handlingen av känsliga personuppgifter. Utgångspunkten för utredarens uppdrag bör vara att kartlägga den nuvarande behandlingen och de framtida nödvändiga behoven av att behandla personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. Även frågor om bevarande och gall- ring samt behandling av personuppgifter för forsknings- och sta- tistikändamål bör uppmärksammas. Utredaren bör anlägga ett helhetsperspektiv och inrikta sig på att den framtida regleringen av behandlingen av personuppgifter i verksamheter inom utlännings- och medborgarskapslagstiftningen skall passa väl in i personuppgiftslagens regelsystem. Ett mål för utredningsuppdraget är att skapa enkla, tydliga och moderna regler som inte är beroende av att vissa tekniska lösningar används och som uppfyller de krav i dataskyddshänseende som ställs i nationell och internationell rätt. Utredaren skall undvika att föreslagna författ- ningsändringar, satta i relation till gällande rätt, leder till överlappande lagstiftning och att flera olika regler är tillämpliga beträffande samma behandling av personuppgifter i en myndighets verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. bör den rättsliga analysen utgå från att myndigheterna skall kunna arbeta minst lika effektivt som . Det skall också finnas utrymme för flexibilitet . Verksamhet av det slag som bedriver är till sin karaktär sådan att det är en förutsättning för ett rationellt arbetssätt att även större mängder känsliga personuppgifter kan hanteras smidigt. Behandlingen av personuppgifter inom rättsområdet är vidare till betydande del av internationell karaktär. till andra EU-länder eller till tredje land är vanligt förekommande inom ramen för olika former av samarbete, såsom utbyte av information inom ramen för medlemskap i samarbetet och i det konsulära samarbetet i viseringsfrågor. Det är således betydelsefullt att regelverket ger möjligheter att utveckla datasystem som underlättar utbytet av information såväl mellan olika myndigheter, nationellt och internationellt, som mellan enskilda och myndigheterna. Myndigheternas behandling av personuppgifter handlar inte en- bart om att föra datoriserade register utan kan även avse t.ex. behandling av personuppgifter i en dator som sker uteslutande med hjälp av ord- och textbehandlingsprogram. Det är vidare viktigt att myndigheterna kan ge stöd för handläggningen av ärenden genom att de kan ha system för bakgrundsinformation, t.ex. landinforma- tionssystem. Andra arbetsområden där det kan förekomma personuppgifter är interninformation till anställda eller publicering av avidentifierade avgöranden på internet. En del av myndigheternas behandling av personuppgifter finns också inom området för intern administra- tion, t.ex. ekonomi- och personaladministration. Även i den här typen av behandling kan det finnas känsliga personuppgifter, t.ex. om ledamöters politiska åskådning eller tolkars etnicitet. pågår, med som processansvarig myndighet, det s.k. om IT-stöd för ärendehan- teringen av ansökningar om visering samt uppehålls- och arbets- tillstånd som lämnas in vid svenska utlandsmyndigheter. Målet är att ansökningar om exempelvis uppehållstillstånd skall kunna registreras i systemet av utlandsmyndigheter i samband med att ansökningen görs och att vissa angivna myndigheter skall ha direkt- åtkomst till uppgifterna elektroniskt. En utgångspunkt för utred- ningen bör vara att det är viktigt att utbytet av information mellan t.ex. ambassader och kan fungera smidigt och i enlighet med de lösningar som tas fram i projekt av det nu angivna slaget. När det gäller har den s.k. NIPU-kom- mittén i betänkandet Ökad rättssäkerhet i asylärenden (SOU 1999:16) föreslagit att de ärenden som prövas av nämnden skall prövas av allmänna förvaltningsdomstolar. En inter- departemental arbetsgrupp har vidare i promemorian En specialdom- stol för utlänningsärenden (Ds 2000:45) utrett hur en specialdomstol skulle kunna fungera som överinstans. Regeringens avsikt är att i enlighet med Socialförsäkringsut- skottets tillkännagivande i betänkandet över budgetpropositionen (bet. 2001/02:SfU2) kunna presentera ett förslag till ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskaps- ärenden. Utredaren skall följa reformarbetet och se till att eventu- ella förslag till författningsändringar eller andra åtgärder är anpassa- de till den framtida nya instans- och processordningen. Regeringen beslutade (UD 2000:05, dir. 2000:82) att tillkalla en särskild utredare med uppgift att bl.a. överväga sekretess hos utlandsmyndigheterna, författningsreglering av en central databas hos samt behandlingen av utlänningar i förvar. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag (UD 2000:05). Med anledning av de nya direktiv som beslutas anser regeringen att det är naturligt att till den nya utredningen föra frågorna om författningsreglering och eventuella andra åtgärder för en modifierad central databas hos , frågor som således tidigare ingått i uppdraget till Utredningen om sekretess hos utlandsmyndigheterna m.m. Rege- ringen har därför denna dag även beslutat om att genom tilläggs- direktiv begränsa den sistnämnda utredningens uppdrag i enlighet med detta. Det är naturligt att sekretessfrågor kommer upp i sammanhang som rör överföring av känsliga uppgifter mellan olika myndigheter oavsett om behandlingen av uppgifterna i sin helhet sker i eller i vissa delar vid svenska utlandsmyndigheter. Den grund- läggande bestämmelsen om utlänningssekretess finns i 7 kap. 14 § sekretesslagen (1980:100). I det helhetsperspektiv som utredaren skall anlägga ingår även att beakta vad Utredningen om sekretess hos utlandsmyndigheterna m.m. kommer fram till i frågor om sekretess och överföring av uppgifter och vid behov föreslå komplet- terande författningsändringar eller andra åtgärder. Uppdraget skall redovisas . Att: Dep råd och asylpolitik Frågor gällande personuppgiftslagen, PUL För att efterforska anhöriga i på uppdrag av andra röda- korsföreningar i världen samt av ICRC krävs att Svenska Röda Korset får tillgång till utdrag från adressregister. har sedan införandet av person- uppgiftslagen endast rätt att lämna ut dessa uppgifter till annan myndighet, ej till organisationer såsom Svenska Röda Korset. Detta gör Röda Korsets verksamhet svår att utföra både i freds- och i en förhoppningsvis aldrig uppkommande krigssituation. Att handlägga enskilda ärenden innebär att Svenska Röda Korset kommer i kontakt med personuppgifter och ibland känsliga uppgif- ter gällande de som söker Röda Korsets assistans. För att registrera uppgifter krävs samtycke enligt personuppgiftslagen. Det finns också en skyldighet att informera om registreringen.