sou · GRB3112d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Market economics permeates, in some way, all contemporary theor- isations of learning in work contexts. Although it is obvious that people acquire knowledge and skills at work, it is not always obvious that this is a product of deliberate investment – a hall mark of western economic systems. We are getting close to a situation in which what is to know in the modern world appears to have no secure base beyond markets, and these are currently the sites of power.13 Det finns också tydliga tecken på att de senaste femton årens utbildningspolitik i har genomsyrats av marknadsekonom- ism. Som ett exempel kan nämnas att reformeringen av skolan för barn och ungdomar och den kommunala vuxenutbildningen bär tydlig prägel av humankapitalteoretiska inslag, vilket inte minst visar sig i sammankopplingen av utbildning, sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Detsamma gäller naturligtvis för det avslutade . Den danske kultur- forskaren beskriver det nya kunskapssamhället som en dynamisk sammansmält kultur som ersätter en mekanisk kultur. som detta sker så lever vi i en uppbrottskultur som ställer oss inför nya utmaningar.14 De stora ideologierna har förklarats döda och en andra individ håller på att ta form. För att förstå vad som ligger bakom en sådan process kan det vara nödvändigt med en historisk tillbakablick. I och med framväxten av industrisamhället frisätts individen från bindningar till kungen och kyrkan. Istället skapas det nya gemenskaper som nationen, klassen, det politiska partiet, könet och familjen. Alla kan de ses som ersättningar för en förlorad gemenskap.15 I det nya samhälle, som håller på att bryta fram, är vi på väg mot en andra frisättning av individen. Individen frisätts inte från traditionella gemenskapers bindningar, men från industrisam- hällets ersättningsgemenskaper. Det gör att vi inte kommer att få 13John Garrick, The dominant discourses of learning at work, i och (red. ), Understanding learning at work (: Routledge, 1999), s. 217. 14Jørgen , Opbrudskultur. Om det aktuelle samfundsmæssige opbrud i institutioner och værdier, : Universitetsforlag, 1991. 15Hans Hauge, Livet og litteratur i risikonsamfundet, : Forlaget Modtryk, 1995, s. 6 ff. Se även som utvecklat begreppen Gemeinschaft och Gesellschaft i boken och Gesellschaft. se ett med föreningar och organisationer som de som växte fram i . Tiden för de klassiska folkrörelserna tycks vara förbi, föreningslivet avtar, liksom ung- domars intresse för politiska partier. I senmodernistisk kunskapsbildning ses lärandet som en ständigt pågående förändringsprocess. Något som kommit att påverka syn- en på såväl subjekt som språk. Subjektet ses inte längre som ett enhetligt fenomen utan snarare som något som förändras beroende av situation och sammanhang. Språket ses också som något som är i rörelse och under ständig förändring. anses språket vara tve- tydigt, undflyende, metaforiskt och konstituerande snarare än entydigt, bokstavligt och avbildande. I takt med en ökad individ- ualisering har en ökad kritik riktats mot språkets möjlighet att avbilda en yttre verklighet och att ange den mening (innebörd) som språket traditionellt anses kommunicera. De unga vuxnas situation omkring , så var vuxenblivandet förmodligen inget större problem för de flesta unga. Det fanns mer eller mindre klart utstakade banor för en att bli vuxen längs. Dessa var starkt bero- ende på ens köns- och klasstillhörighet. För dem som tillhörde arbetarklassen var det på ett sätt antag- ligen minst komplicerat. Sedan man väl gått klart folkskolan och konfirmerats, så var det bara att börja jobba. För de unga männens del, behövde man naturligtvis också mönstra och fullgöra sin värn- plikt. Sedan var man i princip giftasvuxen. Hade man tur kunde man få jobb som lärling hos någon hantverkare. De unga kvinnor- nas karriärmöjligheter var dock mer begränsade. Och gifte sig gjorde man som bekant . De som tillhörde medelklassen och överklassen gick beroende på könstillhörighet antingen i flickskolan och/eller läroverket. De flesta av dem som tillhörde den lägre medelklassen avslutade sina studier i och med realskolans slut. Därefter kunde man i allmänhet skaffa sig någon form av enklare yrkesutbildning som lärling eller aspirant. De unga männen kunde efter fullgjord värnplikt i all- mänhet också göra karriär i någon statlig myndighet eller ämbets- verk. De mera lyckligt lottade kunde om de så önskade i allmänhet också gå vidare till gymnasiet och därefter kanske också till univer- sitetsstudier. Annars fanns det, som sagt, alltid goda möjligheter att göra karriär inom de ständigt växande statliga myndigheterna; om man var man vill säga. Det fanns naturligtvis också möjlighet att få plats i någon nära anhörigs eller bekants firma. Kvinnornas möjlighet till karriär var på den då ytterligt köns- segregerade arbetsmarknaden naturligtvis mer begränsad. Det fanns dock vissa karriärmöjligheter som sekreterare, sjuksköterska, lärar- inna och liknande. Dessa var dock tämligen begränsade i jämförelse med de unga männens möjligheter till avancemang. Man fick som kvinna som regel antingen välja mellan att yrkesarbeta å ena sidan och att gifta sig å andra sidan; om man nu hade något val alls. Det behöver knappast sägas att ungdomarnas situation i och motsvarande länder är radikalt annor- lunda än den situation som deras jämnåriga befann sig i . Det som är annorlunda är framför allt det samhälls- ekonomiska sammanhang man befinner sig i. De politiska och sociala sammanhangen är naturligtvis också mycket annorlunda. De förändringar som har ägt rum har skapat andra förutsätt- ningar för de ungas övergång till vuxenliv i allmänhet och arbetsliv i synnerhet än de som tidigare gällde. De ungas övergångar har som en följd av förändrade kvalifikationskrav i arbetslivet, högre levnadsstandard, längre utbildningstid, populär- och ungdoms- kultur, krympande arbetsmarknad för icke-facklärda, ungdoms- arbetslöshet, internationell migration, utvecklingen av alternativa livsstilar, osv. blivit mer utdragna och komplexa förlopp.16 De tidigare avhandlade strukturomvandlingarna inom samhälls- ekonomin och följderna av dessa har lett till att man ofta talar om sådant som komplexitet, mångfald, förändring, osäkerhet och risk. De erbjudanden man ställs inför, kan ta ställning till, anammar och förkastar, varierar alltjämt beroende på sådant som anatomi, etnicitet, social klass, bostadsort, identitet, livsåskådning, osv. Man förväntas dock i högre grad än tidigare själv identifiera, utstaka sin egen bana; välja sitt eget liv; göra det på sitt eget sätt. Den grupp av unga, som vi i första hand tänker på, är dem som föddes på sjuttio- och åttiotalen; närmare bestämt . Det är dem som är . Det rör sig om ungefär 1,3 miljoner av totalt 8,8 miljoner. 16Walter, A., Moerch Hejl, G., , T. & Hayes, A., Youth transitions, youth policy and participation: State of the art report (: , February 2002). 17Sveriges befolkning var : 8 882 792. Därav var 4 490 039 kvinnor, dvs. Antalet i åldern (unga vuxna) var 1 310 479 personer. Därav var 642 673 kvinnor (). De unga vuxna utgjorde sammanlagt ungefär 14,8 pro- Det är en grupp som började i . hade de flesta av dem också tillbringat i den redan då nära nog obligatoriska förskolan. Det är gruppen, som praktiskt taget utan undantag, gick ut och började gymnasieskolan . Det är gruppen, som direkt eller indirekt, berördes av de ganska genomgripande förändringar som genomfördes inom den offent- liga sektorn i allmänhet och inom och gymnasieskolan i synnerhet.18 Den aktuella gruppen invånare kan slutligen också sägas vara kunskaps- eller – kanske hellre – bildningssamhällets första generation unga vuxna. Strukturomvandlingarna i samhällsekonomin har inte bara haft konsekvenser för de ungas vuxenblivande. Folkbildningen har ock- så genomgått genomgripande förändringar i samhällets historia. Tanken med det här avsnittet är dels att skiss- era folkbildningens utveckling och dels dess nuvarande utbredning. Folkbildningens historiska rötter går tillbaka till reformationen. Den lutherska reformationen var det första folkbildningsprojektet i . Då var det i första hand kyrkan och staten som utövade makten över undervisning och kulturliv.19 , , fanns det inte någon tydlig gräns mellan människan och hennes omgivning. Man kan beskriva det som ett suddigt fotografi, där människans kropp inte avgränsades med skarpa konturer. Det var oklart var en person slutade och den omgivande miljön tog vid.20 cent av landets befolkning som helhet (SCB, Utbildningsstatistisk årsbok 2001: Tabeller, s. Skola för bildning: betänkande (SOU 1992:94; : Allmänna förlaget, 1992). 19Per-Johan , Kontrasternas spel, : , 1995, och , Kampen om lyset. Dansk folkeoplysning gennem , : Gyldendal, 1997. 20Studier kring medeltiden har bl.a. gjorts av och mentalitetshistoriker som Le , m.fl. Se också bok , rum, individ och kollek- tiv. En människa var i första hand sitt hus, i andra hand sin by. Och hennes liv bestod till stor del i att överta husets och byns egen- skaper. Man levde med små inåtvända sociala enheter som t.ex. herrgården, byn och klostret. Tiden uppfattades som statisk och man hade en organisk syn på livet. Detta förändrades då kunskap och utbildning fick en central roll. gjorde människan till sin upp- gift att själv skapa historia. Med kunskapens hjälp satte hon som mål att behärska förhållandet till sig själv, till naturen och till den andre.21 Långt in var det fortfarande staten och kyrkan som hade makten över undervisning och kulturliv. Kyrkans roll för- svagades när de liberala och socialdemokratiska partierna fick ökat inflytande. uppstod det inre stridigheter inom kyrkan, som bl.a. gällde och inspirationsläran.22 Det innebar att kyrkan inte längre var den givna partner som staten kunde räkna med i legitimeringen av sina intressen. Här öppnades det en ledig plats för folkbildningen. Den form för folkbildning som tidigast kom att utvecklas var folkhögskolorna. Det var den första skolformen för vuxna som fick statligt stöd. Folkhögskolan föddes i . Idégivare var N. och den första danska folkhögskolan var Rødding højskole, som startade sin verksamhet 1844.23 För handlade det i första hand om att skapa en skola för livet, en skola där man kunde bli upplyst av livet. För att lyckas med detta gällde det att utveckla en skola och en pedagogik som tog sin utgångspunkt i den andliga livskraften. Enligt var detta en osynlig men universell kraft som fanns i varje människa. En kraft som man kunde få att lysa utan intellekt- ets hjälp. Livsupplysning var därför något mycket konkret, att få ljus att se med.24 Den nya kommunal- och riksdagsordning, som infördes på 1860- talet, ledde till att bönderna fick ökat inflytande i landets politiska församlingar. Dessa nya uppgifter krävde utbildning av något slag. Folkskolan ansågs inte kunna ge dessa kunskaper och därför började man tala om en högre folkskola. På skilda håll i 21Hans-Jürgen Schanz, Selvfølgeligheder, : Modtryk, 1999. 22Gösta Vestlund, Folkuppfostran Folkupplysning Folkbildning, : Utbildnings- förlaget , 1996, s. 77. 23Ove , Kampen om lyset. Dansk folkeoplysning gennem . 24Bosse , Den livsupplysande texten. En läsning av N pedagogiska skrifter, : , 1998. började bondeledare skapa förutsättningar för detta slag av högre folkskolor.25 reste prosten från till i . Resultatet av detta besök innebar att namnet högre folkskola byttes ut mot folkhögskola, att åldern för antagning höjdes till och att metodiken gavs en viktigare plats. De första svenska folkhögskolorna, Hvilan, och Herrestad, startade och de kom att betona allmän medborg- erlig bildning och underströk också betydelsen av att ge eleverna praktiska färdigheter så att de kunde uppnå en större duglighet i sina yrken.26 Folkhögskolan växte fram ur konkreta folkliga behov och dess första ledare var överens om att skolformen skulle vara fri och obunden från staten. Ekonomiska problem gjorde emellertid snart att man befann sig i allt större bidragsberoende. Efter att ha fått mindre anslag från de nyinrättade landstingen vände sig skolorna till staten.27 1872 fick folkhögskolorna , vilket betydde per skola. riksdag beviljade också i anslag till varje folkhögskola och om det fanns en tredje årskurs28 De första folkhögskolorna var bondeskolor, men relativt snart kom skolformen att domineras av de klassiska folkrörelsernas utveckling. Det var som dessa rörelser fick sina egna folkhögskolor. Till de tre mest dominerande rörelserna brukar man räkna arbetarrörelsen, och frikyrko- rörelsen. I ett inledande skede var det tydligt att dessa stod i mot- satsförhållande till staten, men ju större deras inflytande blev, desto mer kom de att bli en del av den moderna nationalstaten.29 Folkbildningen blev ett verktyg för folkrörelserna när det gällde att nå politiska mål. I första hand gällde det att slå vakt om de egna intressena och uppnå makt för den egna gruppen, klassen etc. Ett argument som går igen är att folkbildningen skall medverka till att skola, uppfostra och disciplinera rörelsens medlemmar. 25Gösta Vestlund, Folkuppfostran Folkupplysning Folkbildning s. 69. 26Svensk folkhögskola under , s. 304. 27Rolf , Om folkhögskolans dynamik: möten mellan olika bildningsprojekt, Lin- : , 2000, s. 87. 28Relationen mellan staten och folkhögskolan finns beskriven i artikel Ett modernt svenskt par – om relationen mellan staten och folkhögskolan i om folkbildning 2000, red. 29Bosse , , , Mellom flere stoler, En evalu- ering av Norsk voksenpedagogisk forksningsinstitutt, : Tapir forlag, 2001, s. 8. allt blev det viktigt att träna sig i demokratins arbetsformer. Det som höll ihop folkrörelserna var deras ideologi, med en uppsätt- ning av konstitutiva idéer. Ett gemensamt kulturmönster bland rörelsens medlemmar var av avgörande betydelse för sammanhåll- ningen. I detta perspektiv kan man se rörelsernas utbildning som ett organiserande av makt som syftade till att införa nya norm- system i samhället. Att fylla rörelsernas behov av rekrytering och medlemsskolning samt att verka för identifiering med de mål som man satte upp. På så sätt blev rörelsernas ideologi styrande för utbildningen.30 Det var först som studieverksamheten framträdde som en mera genomtänkt och klar ideologi. Från början var det ingen självklarhet att folkrörelserna skulle ha en egen bildnings- verksamhet. Frågan drevs ofta av liten grupp bildningsentusiaster.31 Den första riksomfattande folkbildningsarbetet utvecklades inom . var det första själv- ständiga studieförbundet och bildades och hade det året 52 registrerade studiecirklar. Som mest har det funnits 13 studieför- bund. Tio av dem bildades , tre av dem tillkom i anslut- ning till att det infördes ett statligt stöd till studieförbundens Efter hand utvecklades folkrörelsernas bildningsverksamhet till att omfatta möten, egna bibliotek, folkhögskolor och studiecirklar och i och med det kom man att bygga upp folkbildning av egen kraft. växte upp som ett nödvändigt centrum, en konti- nuerlig plats utifrån vilken kunskap växte och spreds. Det gjorde att bokens ställning blev central och därmed också en skriftlig kultur. Till detta kom andra nya mötesplatser som böne- huset, och Folkets Hus.33 Folkbildningens målsättning och verksamhetsformer har utretts vid fyra/fem skilda tillfällen under 1900-talet.34 Den första utred- ningskommittén tillsattes 1920. Det var strax efter första världs- krigets slut och i samband med att allmän och lika rösträtt infördes. Kommittén framhävde särskilt betydelsen av att alla med rösträtt gavs möjlighet att fördjupa sig i de aktuella frågorna. Under hade folkrörelsernas och folkbildnings- organisationerna samarbetat i stora kampanjer och konferenser 30Se bl.a. , Den skötsamme arbetaren, : , 1991. 31Inge , För folket och genom folket, : Liber, 1986, s. 134. 32Inge , För folket och genom folket, s. 37–38. 33Lars i rörelse, : Liber, 1985. 34Richardson, Svensk utbildningshistoria. kring angelägna frågor. Folkbildningens ställning hade stärkts ytterligare, vilket ledde fram till en ny folkbildningsutredning . Det första betänkandet från denna utredning kom 1946 och här förtydligades folkbildnings mål om att Folkbildningsarbetet är fritt och frivilligt.35 Dess uppgifter och mål sammanfattades i fem behov och syften: Folkbildningsarbetets uppgift skulle vara ett komplement till skolan. Fackbetonad bildning behövde tillgodoses. Det var angeläget att dra en klar gränslinje mellan yrkesutbildning och fackbildning. Den främsta uppgiften bestod emellertid i att uppväcka medborg- arnas sinne och känsla för den andliga världen och att i olika avse- enden medverka till vårt folks demokratiska fostran. Personlighetsbildningen borde förstärkas. Praktiska studier borde stödjas lika väl som teoretiska.36 I stort sett anslöt sig till utredningen och den nya folk- bildningsförfattningen daterades till . Av många betecknas dagen för riksdagsbeslutet, , som folk- bildningsarbetets myndighetsdag. hade folkbild- ningsarbetet vuxit till en stor gemensam folkrörelse och omfattade medborgargrupper ur alla sociala och ekonomiska skikt.37 Folkbildning var i första hand riktad mot individen som sam- hällsmedborgare. Med hjälp av upplysning skulle man skapa goda samhällsmedborgare, uppfostra till demokrati. Syftet var att demo- kratisera tillgången till välfärd, utjämna utbildningsklyftor och skapa rättigheter för grupper med särskilda behov. Särskilt intressant är perioden efter . Då upp- stod en intensiv debatt om demokratins framtid som kopplades samman med folkbildningens framtid. Det innebar att demokrati- begreppet förändrades. Från att ha sett demokratin som ett smalt styrsystem gick man nu till en bred och deltagarorienterad demo- krati. Från en formell syn till en innehållsmässig. Denna förändring av demokratins inriktning har fått beteckningen demosstrategin.38 Denna utvidgade form för demokrati kom att omfatta befolkning- ens sociala rättigheter till arbete, utbildning, hälsa och en rimlig levnadsstandard. Demostrategin blev nära knuten till utvecklingen 36Gösta Vestlund, s. 150–151. 37Ibid, s . 152. 38Ove , Demosstrategien, arbejdspapir 5, Voksenuddannelse, folkeoplysning og demokrati, : Lærerhøjskole, 1999. från en klassisk nationalstat till en modern välfärdsstat.39 En del- tagarorienterad demokrati innebar att medborgarna själva utveck- lades genom att aktivt deltaga i det politiska livet. På så sätt kom folkbildning och vuxenutbildning att spela en stor roll, det var här befolkningens demokratiska förhållningssätt skulle formas.40 riksdagsbeslut om riktlinjer för folkbildningsarbetet framhävde man också folkbildningens betydelse för bevarandet och utvecklingen av demokratin. startade folkhög- skolorna många specialinriktade långkurser som ett svar på den tidens utbildnings- och informationsbehov. Några av de linjer som fanns vid skolorna 1970–71 var: ungdoms- och studieledarfrågor, estetisk-praktisk, musik, internationella frågor, journalistik, aka- demiska studier, teater och drama, ekonomisk inriktning. ökade framför allt de estetiska speciallinjerna med inrikt- ning på konst och konsthantverk.41 En motprestation från statens sida var att finna ingångar för folkhögskolan till det etablerade skolsystemet. En framgång för skolformen var att studieomdömet fördes till en särskild kvot vid ansökan till högskolestudier. Det betydde att den som genomgått och därefter studerade på folkhögskola kunde söka till högskolan utan betyg eller krav på godkända kursplaner eller examination men med en viss kunskapsnivå i svenska och engelska.42 När vuxenutbildningen fortsatte att utvecklas tillkom det efterhand alltfler statliga och kommunala institutioner. var det ändå naturligt att räkna med folk- högskolor och studieförbunden som båda hade breda folkliga kontaktytorna. De blev instrument i vuxenutbildningen och har upplevts som en del av det vuxenutbildningssystem som staten ansvarar för. När det gäller studieförbunden har deras uppgift bl.a. blivit att ta hand om de allmänorienterade och samhälleliga studier- na, att aktivera korttidsutbildade och ansvara för eftersatta grupper som på ett eller annat sätt kommit i kläm i det rationella och lik- formiga utbildningssystemet. 39Ove , , Demokrati og folkeoplysning i i På kant med ? : Nord- isk Folkehøjskoleråd, 2000. 40Bosse , Demokratins andra vändning i , , (red), På kant med ? 41Per , Skola för ande och hand, : , 1993. 42Gösta Vestlund, s. 200. har vuxenundervisning blivit ett allt mer spritt och vidsträckt fenomen som innefattar folkbildning, kompetensgivande vuxenundervisning, arbetsmarknadsutbildning, personalutbildning, arbetsrelaterad vuxenutbildning, distansutbild- ning, universitets- och högskoleutbildning m.m. sagt allt som kan sägas innebära någon form av utbildning för vuxna. Genom initiativ från stat, landsting, kommuner och näringsliv har andra former av vuxenutbildning utvecklats, vars syfte har varit att erbjuda vuxna möjligheter till studier.43 med att vuxenutbildningen breder ut sig och kommer att omfatta allt flera områden blir den allt mer individuell. Ett tyd- ligt tecken på detta är när kommer med ett förslag om att livslång utbildning skulle vara utgångspunkt för hur utbildningssystemet borde organiseras på alla nivåer och inom alla samhällstyper.44 är det vanligt att tala om livslångt lärande som en ideologi, som används för att stimulera lärande och självförverkligande under hela individens livscykel. Tankarna bakom denna är att läran- det inte enbart skall vara begränsat till en kort utbildningsperiod utan något som följer människan under hela livet.45 Att det är individen själv som är herre över och som aktivt skapar sin egen utveckling är både en huvudförutsättning för idéernas förverk- ligande och ett mål i sig.46 Med de stora och snabba förändringar som äger rum i samhället är det nödvändigt att ständigt skaffa sig mer utbildning. Till detta kommer att allt lärande inte behöver vara organiserat i formella utbildningsinstitutioner, utan även det informella lärandet ska anses ha en viktig roll.47 43Under har folkbildning och vuxenutbildning vuxit till en betydande samhälls- institution. Bara i de svenska studieförbundens verksamhet deltar mer än var sjunde vuxen svensk. Och i deltar 750 000 vuxna i aftenskolens aktiviteter. Se Aften- skolernes rolle i fremtidens voksenuddannelse, Udviklingscenteret for folkeoplysning og voksenundervisning, , 1997. 44Enligt definition, (1972). 45Inom vuxenpedagogiken i är det främst två avhandlingar som ägnat sig åt livslångt lärande. Det är , Vuxnas kunskapssökande, : Brevskolan, 1988 och , Informellt lärande, : , 1992. 46Lena (1988), Vuxnas kunskapssökande, s. 11. 47Med formell utbildning avses vanligen sådan utbildning som är kompetensgivande medan icke-formell utbildning är sådan utbildning som är organiserad utanför det formella utbild- ningssystemet. Det nya i det här sammanhanget är att idéerna om livslångt lärande utgår från att det är individen som på egen hand styr sitt lärande på ett medvetet och avsiktligt sätt. Denna uppfattning bygger på förutsättningen att enskilda människor lär sig under hela livet. Vad innebär denna vändning mot individen för de etablerade organisationerna och institutionerna inom folkbildningen? Den fjärde folkbildningsutredningen tillsattes 1975 och den resulterade 1981 i ett riksdagsbeslut om ett nytt statsbidrags- system. I och med att allt fler ungdomar gick vidare till gymnasieskolan började man också befara att rekryter- ingen till folkhögskolorna kraftigt skulle komma att minska. 1988 tillsattes därför ännu en utredning med uppgift att se över folk- högskolans roll. Denna utredning ledde fram till 1991-års folk- bildningsreform, som gällde både folkhögskolan och studieförbun- den.48