sou · GRB3121d2 · 2004-01-01 00:00:00 — TRIPS–avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter, 1994 (anslöt sig 1996). Recommendation for the Protection of Movable Cultural Prop- erty, 1978. Konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv, Världs- arvskonventionen, 1972 (anslöt sig 1985). Konventionen om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegen- dom, 1970 (anslöt sig 2002). Konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, 1966 (anslöt sig 1971). Romkonventionen om skydd för utövande konstnärer, framställare av fonogram samt radioföretag, 1961 (anslöt sig 1962). Konventionen om skydd för kulturföremål i händelse av väpnad konflikt, 1954 (anslöt sig 1985). för skydd av litterära och konstnärliga verk, 1886 med ändring 1971 (anslöt sig 1904). WTO/, allmänna tjänstehandelsavtalet, 1995. Europeiska Landskapskonventionen, , 2000. Europeisk konvention om skydd för det arkeologiska arvet (revi- derad), , 1992. Konventionen om skydd för byggnadskulturarvet i , , 1985. Konvention till skydd för enskilda vid automatisk databehandling, 1980. Recommendation of to member states on European policy on access to archives. Artiklar i EG-fördraget (kulturartikel 151 m.fl.). 97/52/EG (ändringar 93/36/EEG, 93/37EEG och 92/50/EEG), 98/4EG (ändringar i 93/38EEG) samt 89/665/EEG och 92/13EEG (rättsmedelsdirektiven). 93/96/EEG, varor. 93/37/EEG, byggnadsentreprenader. 93/38/EEG, varor, byggnadsentreprenader och tjänster inom för- sörjningssektorerna vatten, energi, transport och telekommunika- tion. Sju EU-direktiv på upphovsrättsområdet har antagits varav det senaste om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och när- stående rättigheter i informationssamhället (01/29/EG). Databaser/personuppgifter: 96/9, rättsligt skydd för databaser. 95/46/EG, skydd för enskilda personer med avseende på behand- ling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. 93/7/EEG, ang. återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium. Rådets förordning EEG nr 3911/92 av om export av kulturföremål. Ändrad enligt rådets förordning (EG) nr 2469/96 och ändring av bilagan till förordning (EEG) nr 3911/92 om export av kulturföremål. 77/388/EEG, EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv. 89/552/EEG, TV utan gränser, (ändring 1997). Resolution om utvecklingen inom den audiovisuella sektorn, 2002. Resolution om kulturen och kunskapssamhället, 2002. Resolution om en ny arbetsplan för det europeiska samarbetet på kulturområdet, 2002. Resolution om bevarande av framtidens minne - bevarande av digi- talt innehåll för kommande generationer, 2002. Resolution om informations- och erfarenhetsutbyte om yrkes- konstnärers villkor i samband med , 2001. Urval av internationella nätverk inom kulturens område Underlag för nedanstående förteckning har lämnats av Ikus experter. Förteckningen avser nätverk från den senaste 15-års- perioden. Ett samarbete mellan Kungl. och bibliotek i Central- . Samarbetet är inriktat på att stärka bibliotekssektorn såväl som det regionala samarbetet i nätverksform. Nätverket tillkom på tyskt initiativ 1988 för utvecklingen av kultursamarbete mellan länderna kring . Det syftar till att främja det regionala konstnärs- och kulturutbytet i form av nät- verk, festivaler, seminarier, utställningar m.m. och representerar i detta nätverk. var ordförande –2003. Ett nätverk för konstnärsverkstäder som kartlägger konstnärs- drivna verkstäder, gallerier och andra konstnärsdrivna projekt. Nätverket finns framför allt i . Nätverket startade i och har utvecklats till en biennal där konstnärer, musiker m.fl. med- verkar. Syftet är att stimulera unga konstnärliga utövares inter- nationella utveckling. En grek-turkisk cypriotisk som bildades på initiativ av svenska KLYS. Nätverket bildades och omfattar f.n. ett 50-tal museer i och . för Världskultur (SMVK) tog initiativ till nätverket, och koordinerar dess arbete genom att svara för sek- retariatsfunktionen fram . around the Baltic Sea Organisationen bildades och syftar till ett närmare samarbete mellan fästnings- och slottsmuseer runt . BALCON – Development through Conservation of Cultural Heritage in Baltic Sea Region Ett nätverk för arbete med kulturarv och regional hållbar utveckling runt . Ett nätverk för författar- och översättarsammanslutningar från framför allt . Ett författarråd med länderna kring som medlemmar. CRAC - Creative Room for Art and Computing Nätverket startade och har omkring 250 medlemmar. CRAC är ett medialabb för verksamma konstnärer inom digital teknik som etablerat sig både på Internet och i , , , , , och . DanceWeb har funnits och är baserat i . Det är ett nätverk mellan dansare, koreografer, danskompa- nier, institutioner och danspedagoger. sam- arbetar med DanceWeb kring arbetsvistelser för koreografer. /ISPO/dim Ett tvärvetenskapligt nätverk inom ramen för EU:s informations- verksamhet avseende arkiv och elektronisk dokumenthantering. Nätverket bildades och består av EU:s medlemsländer, med undantag för . är ett digitalt nätverk som är under utveckling i östra och västra och där teaterarbetare via Internet har en direkt dialog och erfarenhetsutbyte om teater och teaterns roll i samhället, förutom att vara direkt kapacitetsbyggande. Ett Sidafinansierat nätverkssamarbete mellan teater-, dans- och musikorganisationer/grupper samordnade av Älvsborgstea- tern/Länsmusiken i och i . Perioden –03 är en pilotfas. Nätverket beräknas därefter inkludera olika fortbildningsinsatser liksom möten och turnéutbyte. – of Institutes of the Arts Nätverket bildades och har ca 350 medlemmar i 47 länder. Det är ett oberoende nätverk av utbildningsinstitut inom alla konstarter. Ett nätverk för barn- och ungdomskultur med över 100 organisationer från ca 28 länder. Ett nätverk med biografer i och som arbetar för att främja europeisk film på biografer. Nätverket bildades och är det första elektroniska nätverket inom kulturområdet. Ett nybildat nätverk för främst experimentell jazz, med säte i . Nätverket bildades för arkeologer i och har ca 1 100 medlemmar från 41 länder. Ett sekretariat finns (c/o Riksantikva- rieämbetet) i . European Conference of Promoters of New Music (ECPNM) Ett internationellt nätverk för främjande av samtida () konstmusik. Ett sekretariat finns i . Ett europeiskt nätverk för konstnärsorganisationer, med ca 23 medlemsländer. Ett europeiskt nätverk med ca 20 medlemsländer med stöd från EU:s mediaprogram Media Plus, för olika gemensamma projekt för att lansera europeisk film och europeiska filmarbetare, inte minst utanför . for Arts and Heritage (EFAH) En europeisk paraplyorganisation på kulturområdet, som verkar för att ge kulturen en starkare ställning, framför allt inom EU. Nät- verket bildades , med kontor i . EFAH har 65 medlemsorganisationer i och i övriga . Festivals (EFWMF) Ett nätverk för musikfestivaler i med huvudsaklig inriktning på världs- och folkmusik. Ett sekretariat finns i . European Music Office () Det främjar musiksektorns intresse och bedriver lobby-verksamhet på EU-nivå. representerar 600 000 människor från olika musikgenrer och har sekretariat i . Det Europeiska kulturparlamentet är ett forum för konstnärer och andra kulturellt verksamma från hela . Syftet är att bidra till att kultur och bildning får en starkare roll i det europeiska sam- arbetet och att från en konstnärlig och intellektuell utgångspunkt främja den europeiska idén, baserad på såväl stor mångfald som gemensamma humanistiska värden. Det Europeiska kulturparla- mentets första session ägde rum i , 2002. /T/E/Cultural_Co-operation/Heritage/ () är ett informations- system i regi för att samla statliga myndigheter inom kulturarvsområdet. Intercult är en produktionsgrupp som grundades i . Den arbetar med lokala, regionala och internationella aktivi- teter inom publikutveckling, blandkultur och kulturpolitik, med fokus på , och europeiska huvudstäder. IAMA blev ett internationellt nätverk 1996 och fanns i . Nätverket är öppet för artistagenter och konsert- arrangörer inom klassisk musik i hela världen. Education (IAJE) Nätverket blev internationellt 1989 och fanns i . Nätverket behandlar frågor om utbildning i jazzmusik. Lärare, studenter, musiker etc. från ca 35 länder är med i nätverket. Nätverket bildades och är en sammanslutning av närmare 200 organisationer i 50 länder, som bl.a. erbjuder konstnärer av alla kategorier möjligheter till längre eller kortare arbetsvistelser. for Cultural Diversity (INCD) Nätverket tillkom som ett resultat av i . Nätverket består av ca 300 kulturorganisationer runt om i världen. INCD ser som sin främsta uppgift att få till stånd en konvention till skydd för den kulturella mångfalden. on Cultural Policy (INCP) Ett internationellt informellt nätverk för kulturministrar initierat av den kanadensiske kulturministern i samband med Unesco- konferensen i . svarar för ett sekretariat. INCD och INCP har sammanträffande . Kulturarv utan Gränser (Cultural Heritage without Borders) Ett nätverk för samarbete mellan internationella organisationer som arbetar med kulturarvsfrågor. Stiftelsen utan Gränser bildades och bedriver ett ideellt arbete för att bevara kulturegendom i områden som drabbats av krig, naturkatastrofer osv. Kulturarv utan Gränser har genomfört ett samarbete med Sida i bl.a. Bosnien och . Kulturhus i , och Nätverket samordnas av i och in- kluderar sex kulturhus i , ett i och ett i . Det syftar till utbyte av information, kunskap, idéer och visioner, gemensamma utställningar och fort- bildning. Biennaler/utställningar i olika städer inriktade på ung europeisk samtidskonst. Ett nytt nätverk i förankrat i och dess , . verkar för grund- principer för samordning av program och projekt för digitalisering av det kulturella och vetenskapliga arvet. Samtliga EU-länder utom deltar. on Cultural Heritage in the Baltic Sea States Ett samarbete om skydd av kulturarv runt . Samarbetet organiseras i fyra arbetsgrupper: Sustainable Historic Towns, Underwater Heritage, Culture och Heritage samt Preservation and Maintenance in Practice, vilka i sin tur har flera underliggande nätverk. Nätverket vänder sig i första hand till media och skall främja kultu- rell diversifiering i TV och radio. North American Folk Music and Organisationen bildades ursprungligen som ett brett amerikanskt nätverk för folkmusik och dans. Den har därefter utvecklat mycket omfattande internationella kontaktytor. Pépinères européennes pour les artistes Nätverket erbjuder yngre konstnärer vistelser i och . Dess olika program finansieras i stor utsträckning av EU- medel. RockArt in Europe () Nätverket avser EU:s Interregprojekt (RockArt in Northern Europe). Det bildades och omfattar 46 institutioner i och . RockCare är ett EU-projekt som arbetar på en rad områden för att förstärka skyddet för hällristningar m.m. både i och i . Nätverket omfattar nio europeiska institutioner i sex länder. De nordiska filminstituten ingår i nätverket. Basen är den gemen- samma närvaron på festivalerna i och . Nätverket genomför också aktiviteter på andra platser runt om i världen. Ett svensk-afrikanskt Sidafinansierat museinätverk som består av 24 museer i och i . Världsarvsskolorna startade och är ett nätverk av skolor be- lägna i närheten av kultur- och naturarv upptagna på . Nätverket omfattar 130 länder och arbetar med in- formation om kulturarven. Women in Film and () Ett kvinnligt nätverk inom internationell film och television. Det startade i och finns nu i flera europeiska länder. En världsomspännande organisation för världs- och folkmusik. Ett sekretariat finns i . Källa: Centralmuseernas årsredovisningar 2002 under rubriker om internationell verksamhet. Museet har bl.a. deltagit i ett internationellt samarbetsprojekt, Migration, Work and Identity, tillsammans med museer från sju andra länder. Inom projektet produceras en internationell vandringsutställning Crossing Borders: Migrants in Europe, till vilket Arbetets museum bidragit med texter och bilder. Arbetets museum ingår också i ett Sokratesprojekt inom EU kallat MIMEX (Mediations in Museums and Exhibitions). Projektet behandlar frågor rörande invandring och skall resultera i en handbok om hur museer i samverkan med invandrargrupper kan gestalta invandring- ens historia och vara en viktig del i integrationsarbetet. bedriver bl.a. Östersjösamarbete. arbetade museet med en vandringsutställning och tillhörande publikation. Projektet syftade till att utveckla och förmedla kunskap om och våra östra grannhuvudstäders be- byggelsehistoria . Det var ett sam- arbete mellan institutioner i berörda städer, där bidrog med finansiering. Myndigheten Livrustkammaren, , bedriver internationell verksamhet i form av t.ex. utlån och förfrågningar från utlandet. Livrustkammaren agerar utställnings- producent eller del i samproduktioner. medverkade Livrustkammaren vid flera internationella symposier. har internationella kontakter med museer i och . Det har också fått internationell uppmärksamhet med anledning av att många föremål lånats till utställningar i och . , har också en internationell utlåningsverksam- het. stödjer och organiserar svenskt deltagande vid internationella konstbiennaler. svarade museet för det svenska deltagandet vid biennalerna i Sâo , , Kwangju och . Moderna Museets Internationella Program genomförde en presentation av en utställning med nordiska konst- närer i och . Vidare hade museet ett sam- arbetsprojekt med om barn och ungdomar och deras relation till konst. Museet samarbetade också med NIFCA i om en sammanställning av videofilmer som turnerade i . med (NMW) , har ett brett samarbete med museer världen över om utlån av konst och som delproducent i stora internationella utställningar. hade ett internationellt samarbete kring , som också kom att visas i . Vidare producerade (i samarbete med och ) museet en utställning om skandinaviskt landskapsmåleri som visats på konstmuseer i olika städer i . uppdrag av Kulturarv utan Gränser förslag på stödåtgärder från svensk sida för i . Museet medverkar i flera internationella forskningsprojekt. Ett stort antal forskare från hela världen söker sig till museet som gästforskare eller önskar samarbeta med museet. arbetade 584 utländska forskare vid museet, vilket var drygt 75 procents ökning . Ökningen berodde bl.a. på den MRI- status (Infrastructure) som riks- museet erhållit inom EU, och som innebär en ökad möjlighet för forskare från hela att besöka museet. Museet samverkade även med Kulturarv utan Gränser i återuppbyggnaden av forsk- nings- och museiverksamheten i , Bosnien. Det deltar också i SAMP (), samt i ett interna- tionellt skadedjursprojekt och i CASTEX (Common Approach for Exhibition). Museet har, med bidrag från , deltagit i utställ- ningsprojektet i samarbete med , och . förbereder i samverkan med bland andra Norsk Folkemuseum hundraårs- markeringen av unionsupplösningen. arrangerade man, inom SAMDOK-verksamheten, flera konferenser som engagerat forskare och museifolk från både de nordiska grannländerna och från länsmuseerna. har medverkat i en intensifierad marknadsföring i Öster- sjöregionen inom ramen för Kungl. Intressenter, dess servicebolag och med stöd av NUTEK-medel. deltar även i SAMP-projekt och har samarbete med Village Museum i Dar es I övrigt samarbetar med andra museer, främst friluftsmuseer inom ramen för ICOM (International Coun- cil of Museums) och den europeiska friluftsmuseiorganisationen. I myndigheten ingår Flygvapenmuseum i och Armé- museum i . SFHM bedriver Östersjösamarbete, bl.a. ett svenskt-lettiskt projekt (– Tre Stjärnor) som bl.a. resulterade i en utställning på . bi- drog ekonomiskt till projektet. I samband med detta arrangerades även seminarier för lettiska och svenska deltagare. har också samarbetat med museer i om utlåning av olika fanor. I myndigheten ingår () och Kung- liga myntkabinettet (KMK). bedrev myndigheten verksamhet med någon form av anknytning till 31 olika länder i fem världsdelar. Det rörde sig om vandringsutställningar, utlån, seminariemedverkan, utvecklingssamarbete och deltagande i EU- stödda projekt. har haft ett omfattande samarbete med , där ett långsiktigt strategiskt musei- samarbete formaliserats. visades en av SHM nyprodu- cerad vandringsutställning i och . Vidare har SHM med stöd av , UD och de svenska ambassa- derna utvecklat ett nätverkssamarbete mellan historiska museer i . SHM har stipendieverksamhet (finansierad av ) för forskare från och besökte tre forskare från SHM och en forskare från KMK. SHM bedriver också ett Sidafinansierat utvecklingssamarbete i . Det syftar till att bygga upp ett samarbete mellan museer i regionen för att stärka deras roll som demokratiska institutioner. Statens maritima museer (SMM) Statens maritima museer (tidigare: ) består av i samt och i . Samtliga deltar aktivt i internationella samarbetsprojekt och nätverk. har SMM deltagit i flera internationella symposier och seminarier. SMM har ett stort engagemang i Östersjöfrågor. presenterade SMM t.ex. en utställning om skatter. Vidare har SMM:s förmed- lingsavdelning och haft en stor utställning om , som turnerat i . Det finns också ett inter- nationellt utbyte beträffande bevarandet av (dokumentation och konserveringsmetodik). arrangerade Chapmanföreläsningar (med inriktning på säkerhetspolitiska förhållanden i Östersjö- området) i samarbete med olika skolor, föreningar och institut. Vidare anordnade museet eskaderseglingar som innebar kontakter med flera tyska och danska städer. och har haft utställningar med tema vilket gett upphov till vidare kontakter runt . för Världskultur (SMVK) I myndigheten ingår , , Öst- asiatiska museet i och i . SMVK deltar aktivt i internationella nätverk. SMVK erhöll ett bidrag från 2002 för att inleda ett projekt som syftar till att lägga grunden för ett långsiktigt samarbete med museisektorn i och Kongo-Brazzaville. Projektet skall också successivt utveckla relationerna mellan museer i och . Vidare medverkar SMVK, i samarbete med Kulturarv utan Gränser, i utvecklingsarbetet vid i . De museer som ingår i SMVK bedriver alla internationellt sam- arbete. organiserade t.ex. , i sam- arbete med i , ett kollokvium med olika museer från , som handlade om att aktivt definiera en ny västeuropeisk musei- och kulturarvspolitik. Denna skall inriktas mot ökat samarbete med kulturarvsmyndigheter i , istället för att hämta kulturarvsföremål och föra dem till museer utanför regionen. bedrev ett nära samarbete med kinesiska experter inför ny- presentation av de kinesiska samlingarna. Museet gjorde också resor till och för att söka ekonomiskt stöd till fram- tida utställningar. Samarbetsdiskussioner har också förts med i . Ett gemensamt projektförslag har ut- arbetats där avsikten är att museet görs till ett centrum för kultur- arvsbevarande i regionen och en drivkraft för ökad demokrati och ekonomisk utveckling. Statens musiksamlingar består av Statens musikbibliotek, Musik- museet och Svenskt visarkiv. Myndigheten har en central roll i det internationella samarbetet på musikområdet och har många för- troendeuppdrag m.m. inom internationella organisationer. Myndig- hetschefen är t.ex. ordförande i . samarbetar med de nordiska musikmuseerna, främst med medel från . Samarbetet kan t.ex. gälla frågor om konserve- ring/vård av musikinstrument. hade flera av museerna en gemensam manifestation - en Klarinettens dag. Museet har deltagit i ett nordiskt-baltiskt program Industrial Heritage Platform om det industriella kulturarvet. Kurser har hållits i och . påbörjades ett samarbete med för produktion av en jubileumsutställning som gåva till . Följande text utgör Ikus förslag till utformning av kulturrådens arbetsuppgifter och verksamhet. Kulturrådens arbete baseras på de motiv för internationell kultur- verksamhet som Iku redovisat. Kulturråden skall arbeta för att främja konstnärlig kvalitet, tillgänglighet till kulturlivet och den kulturella mångfalden. Kulturråden skall också verka för att kulturen kommer in i satsningar som gäller främjande av Sverige- bilden, svenskt näringsliv och handelsutbyte samt i biståndssam- arbetet med utvecklingsländer. Kulturråden skall arbeta efter en långsiktig () och över- gripande strategi, med såväl kultur- som Sverigefrämjande syfte. Strategin ska bestå av följande komponenter: Det svenska kulturlivets behov av stärkta kontakter med tjänst- göringslandet Strategin bör bygga på analyser från , , , , Svensk Form m.fl. organisationer och aktörer. Vilka kulturområden är de mest intressanta, var behövs en extra insats utöver kulturlivets egna kontakter och nätverk, finns det några speciella hinder och svårigheter för kultur- livet att etablera kontakter? Finns det något kulturevenemang som ger extra kontaktmöjlig- heter? Tjänstgöringslandets behov av utbyggda kulturkontakter med Strategin bör bygga på analyser av ambassaden i dess kontakter med tjänstgöringslandets kulturliv, signaler från svenska kulturaktörer, länderansvariga på UD, olika inter- nationella nätverk osv. Vilka områden är man särskilt intresserad av? Var är möjligheterna till svenska insatser särskilt stora? Finns det något kulturevenemang som ger särskilda möjligheter? Behov, möjligheter till Sverigefrämjande/exportfrämjande in- satser med starka kulturinslag. Strategin bör bygga på information från UD, Svenska insti- tutet och övriga av NSU:s medlemsorganisationer. Fram- förhållningen är viktig, ett minst femårigt perspektiv måste finnas. En kommunikationsplan för hur informationsarbetet skall bedrivas, med analys av olika målgrupper, ämnesområden, val av media och samarbetspartners. Kulturråden har att avgöra i vilken form man bäst bör arbeta, hur avvägningen bör vara mellan större kulturmanifestationer i för- hållande till ett kontaktskapande arbete i form av en länge brinnande låga. Ett viktigt instrument är projekt som främjar kulturutbytet och som skapar uppmärksamhet kring (någon del av) svenskt kulturliv, helst på . Det är viktigt att klargöra vilka mål ett projekt är tänkt att främja (se ovan). Ett projekt skall vara ett komplement till de nätverk, arenor och övriga kulturkontakter som redan finns mellan och tjänst- göringslandet och syfta till att stärka de långsiktiga kulturkontak- terna. Projekten skall vara väl förberedda i samarbete med lokala arran- görer och även innehålla målgruppsanalys, marknadsföringsplan samt resurs- och finansieringsplan. En tydlig svensk arran- gör/ansvarig skall finnas. Ambassaderna skall endast i undantagsfall behöva avsätta sina egna resurser för detta. Kulturråden skall svara för att projektet blir genomfört och utvärderat. Kulturrådens roll kan variera från fall till fall (projektledare, samordnare, kontakt- skapande etc.). Generellt bör kulturråden sträva efter rollen som förbindelselänk och i någon mån lokal representant så snart kon- takter mellan svensk och utländsk part etablerats. Utrymme måste också finnas för snabba, tillfälliga insatser när behov uppstår. En betydande del av projekten måste ofta delfinansieras genom sponsring. Det kan därför vara lämpligt att på ett tidigt stadium engagerar sig i t.ex. den lokala handelskammaren för att få naturliga kontaktytor i näringslivet. Kontaktskapande/inbjudningar m.m. En central del i verksamheten skall vara att bevara och utveckla, stimulera och fördjupa aktiva kontakter mellan och tjänst- göringslandet på institutions- och individnivå. Ett viktigt verktyg i detta arbete är reseutbytet (framförallt till ) som kulturråden bör stimulera. Det kan gälla kulturpersonligheter i allmänhet, men framförallt företrädare för institutioner, framstående kultur- arbetare och opinionsbildare. Det bör noteras att satsningar på yngre förmågor kan ha fler långsiktigt positiva effekter än på det redan etablerade toppskiktet som ofta redan bildat sig sina upp- fattningar och dessutom ständigt uppvaktas av andra intressenter. I samband med inbjudningar kan bidra med programläggning och viss kostnadstäckning. Detsamma gäller för pressrum vid inbjudan av utländsk media.