sou · GRB3103 · 2004-01-01 00:00:00 — Skolhälsovården utgör en självständig verksamhetsgren Sekretess för uppgifter vid en myndighet gäller enligt 1 kap. 3 § sekretesslagen inte enbart mot enskilda utan även mot andra myn- digheter. Sekretessen för uppgifter som förekommer inom skolhäl- sovården i en nämnd gäller därför både mot den hälso- och sjukvård som bedrivs inom och mot den skolhälso- vård som bedrivs av en annan nämnd i samma kommun. Däremot gäller inte sekretess mellan skolhälsovården vid olika skolor som lyder under samma nämnd och journaler kan alltså utan sekretess- prövning lämnas mellan dessa skolor.11 Av samma lagrum framgår att sekretess dessutom gäller mellan olika verksamhetsgrenar inom en och samma myndighet, om verk- samhetsgrenarna är att betrakta som självständiga i förhållande till varandra. Inom skolväsendet anses skolhälsovården – som är sär- skilt reglerad och organiserad – utgöra en sådan självständig verk- samhetsgren i förhållande till övrig skolverksamhet. Det betyder att sekretess för en uppgift i den skolhälsovård som bedrivs vid en viss skola inte bara gäller mot enskilda och mot andra myndigheter, utan också mot elevvårdande och övrig verksamhet vid samma sko- la.12 För att personliga uppgifter om enskilda elever skall kunna 10Regner//, Sekretesslagen – En kommentar, 7:36 11Jfr JO 1993/94 s. 471 1981/82:186 Ändring i sekretesslagen, s. 36 ff Sekretess inom elevhälsan m.m. lämnas från en skolläkare till exempelvis skolpsykologen vid en och samma skola, krävs därför att en sekretessprövning görs på samma sätt som om den eventuelle mottagaren hade varit en privatperson utan någon anknytning till skolan (jfr avsnitt 8.1.3 om skolpsyko- loger och skolkuratorer). I sekretesslagen finns ett flertal bestämmelser som tillåter att upp- gifter hos en myndighet lämnas ut till en annan myndighet, eller till en annan självständig verksamhetsgren inom samma myndighet, trots att uppgifterna är sekretessbelagda. Viktigast av dessa be- stämmelser är för skolväsendets del 14 kap. 4 § sekretesslagen, som anger att sekretess till skydd för en enskild inte gäller i förhållande till den enskilde själv och att sekretessen i övrigt helt eller delvis kan efterges av honom eller henne. Oavsett sekretess kan alltså, som framgår ovan, en uppgift som regel lämnas ut om den som be- rörs av uppgiften samtycker till det. Uppgifter inom skolhälsovår- den avser ofta minderåriga. Det innebär att samtycke, beroende på bl.a. elevens ålder, kan behövas från endast elevens vårdnadshavare, från såväl eleven som vårdnadshavarna eller från endast eleven själv (se avsnitt 5.2.4). Om det råder gemensam vårdnad måste samtycke i princip inhämtas från båda vårdnadshavarna. Av 14 kap. 1 § sekretesslagen framgår vidare att sekretess inte hindrar att uppgifter lämnas till en annan myndighet om uppgifts- skyldighet följer av lag eller förordning. För skolhälsovårdens del finns inga sådana uttryckliga sekretessbrytande bestämmelser i för- hållandet till skolverksamheten i övrigt. Däremot framgår av 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) att personal inom bl.a. skolverksamhet, och således även skolhälsovården, är skyldig att till socialnämnden lämna alla uppgifter som kan vara av betydelse för utredning av ett barns behov av skydd. Skolhälsovården och andra myndigheter inom hälso- och sjuk- vården har genom 14 kap. 2 § sjätte stycket sekretesslagen getts möjlighet att lämna sekretessbelagda uppgifter om bl.a. minderåriga och missbrukare till en annan myndighet inom hälso- och sjukvår- den eller till , trots att samtycke saknas. En förutsätt- ning för utlämnande är att det behövs för att den enskilde skall få nödvändig vård, behandling eller annat stöd. Bestämmelsen skall tillämpas restriktivt och normalt endast när det inte går att få sam- Sekretess inom elevhälsan m.m. tycke från den enskilde till utlämnande. I förarbetena uttalas att det för tillämpning av undantaget bör krävas att den berörda personen kan antas direkt motsätta sig att uppgifter lämnas ut eller att saken brådskar så att det inte finns tid att inhämta samtycke.13 En ofta åberopad bestämmelse i sekretesslagen när uppgifter be- höver lämnas från en myndighet till en annan är den s.k. general- klausulen i 14 kap. 3 § första stycket. Enligt denna bestämmelse kan sekretessbelagda uppgifter lämnas ut om det är uppenbart att intresset för att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen skall skydda. Uppgifter som omfattas av hälso- och sjukvårdssekretess är emellertid enligt paragrafens andra stycke helt undantagna från tillämpningen av generalklausulen. Sekretess- belagda uppgifter i skolhälsovården kan alltså inte under några om- ständigheter lämnas ut till andra myndigheter eller till elevvården vid samma skola efter en sådan intresseavvägning. Enligt 1 kap. 5 § sekretesslagen kan personal inom skolhälsovår- den emellertid lämna ut uppgifter om elever till andra myndigheter, till elevvården vid den aktuella skolan eller till enskilda, om det är nödvändigt för att verksamheten i skolhälsovården skall kunna fullgöras. Det är enbart den utlämnande myndighetens behov som skall beaktas och det saknar därför helt betydelse vilket behov mot- tagaren har av uppgiften. För skolhälsovårdens del kan bestämmel- sen bli tillämplig exempelvis när en skolläkare eller skolsköterska på uppdrag av rektorn vid skolan undersöker en elev inom ramen för ett elevvårdsärende. Resultatet av en sådan undersökning måste kunna redovisas för uppdragsgivaren.14 Det är emellertid viktigt dels att eleven och andra berörda är medvetna om att uppgifterna kan lämnas vidare, dels att redovisningen inte omfattar tidigare kända uppgifter om eleven. Det bör också nämnas att sekretessen – enligt de principer som uttrycks i 24 kap. 4 § – i nödsituationer kan brytas utan att det anses som brott mot tystnadsplikt (jfr avsnitt 8.1.3). Personal som arbetar vid flera myndigheter I detta sammanhang bör en särskild situation som kan uppstå inom bl.a. skolhälsovården nämnas. Det förekommer att skolläkare och skolsköterskor som är anställda av en kommun tjänstgör vid flera 1990/91:111 sekretess inom och mellan myndigheter på vårdområdet, s. 17 f och 41 1979/80:2 del A, s. 169 Sekretess inom elevhälsan m.m. skolor som lyder under skilda kommunala nämnder, dvs. läkarna och sköterskorna arbetar med samma typ av verksamhet men för olika myndigheter. I en sådan situationen följer det av 1 kap. 3 § sekretesslagen att sekretess gäller mellan de olika verksamheterna, trots att arbetet utförs av en och samma läkare eller sköterska. Det innebär att utan samtycke eller stöd av författningsbestämmelser om utlämnande av uppgifter, har en läkare inte rätt att för övrig personal inom skolhälsovården vid en skola röja sekretessbelagda uppgifter som han eller hon har erhållit genom sin tjänstgöring inom skolhälsovården vid en annan skola som inte lyder under samma kommunala nämnd. Detta får praktisk betydelse främst när en elev byter från en sko- la till en annan som inte lyder under samma nämnd, men där sam- ma person tjänstgör som t.ex. skolläkare vid bägge myndigheterna. I dessa fall krävs alltså normalt samtycke för att skolläkaren för den övriga skolhälsovårdspersonalen vid den nya skolan skall få röja sådana sekretessbelagda uppgifter om eleven, som han eller hon har kännedom om genom sin tjänstgöring vid elevens tidigare skola. Allmänt om sekretess inom elevvården Sekretess i skolan regleras i huvudsak i 7 kap. 9 § sekretesslagen. När det gäller den del av skolverksamheten som avser elevvård (skolhälsovården undantagen) kan sekretessen delas in i tre katego- rier. För den särskilda elevvård som bedrivs av psykologer och ku- ratorer finns bestämmelser om sträng sekretess i 7 kap. 9 § första stycket. Den svagare sekretessen för elevvårdande verksamhet i öv- rigt regleras i samma lagrums andra stycke. Denna sekretess kan således komma att omfatta uppgifter hos andra yrkeskategorier, t.ex. rektorer, lärare och studie- och yrkesvägledare. Slutligen gäller enligt andra stycket också att beslut i elevvårdsärenden inte alls om- fattas av sekretess, dvs. sådana beslut är alltid offentliga. Skolhälsovården utgör en självständig verksamhetsgren inom skolan, vilket innebär att sekretess enligt 7 kap. 1 § sekretesslagen gäller gentemot den elevvårdande verksamheten (se avsnitt 8.1.2). Någon motsvarande uppdelning på skilda verksamhetsgrenar före- kommer inte inom den skolverksamhet som regleras i 7 kap. 9 § sekretesslagen. Elevvårdsverksamheten vid en skola utgör därför Sekretess inom elevhälsan m.m. tillsammans med övrig skolverksamhet en gemensam verksamhets- gren (sekretessområde), oavsett om uppgifter förekommer i den särskilda elevvård som bedrivs av psykologer och kuratorer eller i den elevvårdande verksamheten i övrigt.15 Inom ett sådant område råder alltså ingen sekretess. Av förarbetena till sekretesslagen kan utläsas att med elevvår- dande verksamhet avses i sekretessammanhang elevvården i mer av- gränsad mening, nämligen skolans strävanden att förebygga upp- komsten av skolsvårigheter och andra personliga problem för den enskilde eleven och de särskilda åtgärder som kan vidtas för att komma till rätta med de svårigheter som ändå uppstår (en genom- gång av vad som omfattas av begreppet elevvård finns i avsnitt 3.2).16 Det innebär att uppgifter som hänför sig till en elevs studie- situation i mer begränsad bemärkelse ligger utanför det sekretess- skyddade området. Uppgifter om elevens studieresultat och närva- ro är således inte hänförliga till elevvården och därför i princip all- tid offentliga.17 Sekretess för uppgifter i elevvårdande verksamhet gäller generellt i förskoleklassen, , gymnasieskolan, särskolan, special- skolan och sameskolan samt i riksinternatskola. Sekre- tessen omfattar alltså inte motsvarande stödjande verksamhet inom t.ex. skolbarnsomsorgen. För sådan verksamhet finns särskilda be- stämmelser (se nedan om fritidshem). Sekretess i den särskilda elevvården (psykolog och kurator) Enligt 7 kap. 9 § första stycket sekretesslagen gäller sekretess inom den elevvårdande verksamheten för uppgift som hänför sig till psy- kologisk undersökning eller behandling och för uppgift om en- skilds personliga förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller nå- gon honom närstående lider men. 1981/82:186, s. 38 , KU 1982/83:12, s. 17 samt prop. 1988/89:67, s. 10 ff (se även t.ex. JO-protokoll , dnr 848-2002). Med anledning av att legitimerade psykologer numera ofta omfattas av samma lagstiftning på hälso- och sjukvårdens område som skolhäl- sovårdens personal, har det emellertid i vissa sammanhang ifrågasatts om inte skolpsykolo- gernas verksamhet bör anses utgöra en självständig verksamhetsgren (se t.ex. Sverne/Sylvan- der, Etik och juridik för psykologer och psykoterapeuter, : , 1998, s. 111 ff) 1979/80 del A, s. 194 f 17A.a, s. 197 (jfr även Kammarrättens i dom , mål nr 3942-2001). Sådana uppgifter kan emellertid omfattas av sekretess när de ingår i ärende om tillrättaföran- de av elev eller om skiljande av elev från vidare studier. Sekretess inom elevhälsan m.m. Den särskilda elevvård som bedrivs av skolpsykologer och skol- kuratorer är alltså omgärdad av sträng sekretess med ett omvänt skaderekvisit, till skillnad från elevvården i övrigt (se nedan). En bedömning i ett konkret fall av eventuella men för den enskilde till följd av att en uppgift röjs, skall alltid utgå från den enskildes egen upplevelse.18 Det innebär att en uppgift kan lämnas ut efter en ska- deprövning bara om det är helt klart att den enskilde inte skulle känna sig kränkt eller på annat sätt anse sig lida men av att motta- garen får del av uppgiften. Anledningen till att sträng sekretess gäller inom den särskilda elevvården är att den verksamhet som bedrivs av psykologer och kuratorer delvis är av annan karaktär än den som övrig skolpersonal utför samt att inslaget av förtrolighet kan vara mer framträdande och att det ofta förekommer uppgifter om personliga förhållanden av mycket känslig och ömtålig natur.19 Sekretessen motsvarar den som enligt 7 kap. 1 § sekretesslagen gäller för hälso- och sjukvårds- personal inom exempelvis skolhälsovården.20 Den stränga sekretessen inom den särskilda elevvården innebär emellertid inte några formella hinder mot att lämna känsliga upp- gifter till annan skolpersonal utan den enskildes samtycke, efter- som hela elevvården inom en myndighet (med undantag för skol- hälsovården) anses utgöra en och samma verksamhetsgren.21 Det bör emellertid påpekas att det normalt inte föreligger någon skyl- dighet för psykologer och kuratorer att lämna känsliga uppgifter om enskilda elever till övrig skolpersonal, utom i det fallet att rek- torn vid skolan eller annan verksamhetschef begär att annan perso- nal skall få ta del av uppgifterna.22 Möjligheterna att lämna ut upp- gifter till andra myndigheter eller enskilda är däremot starkt be- gränsad, om det inte sker med stöd av samtycke eller en sekretess- brytande bestämmelse (se nedan). Avslutningsvis kan noteras att det avseende den särskilda elev- vården i sekretesshänseende görs skillnad mellan olika uppgifter som förekommer i psykologernas verksamhet. Sekretess gäller dels för uppgifter som hänför sig till psykologisk undersökning och be- 18A.a, s. 83 19A.a, s. 196 20Sveriges anför i sitt remissyttrande över Elevvårdsutred- ningens betänkande Från dubbla spår till elevhälsa (SOU 2000:19) att det råder delade me- ningar i frågan om också skolpsykologerna i sin verksamhet, genom tillhörigheten till hälso- och sjukvårdspersonalen, skall tillämpa hälso- och sjukvårdssekretessen i 7 kap. 1 § sekre- tesslagen (dnr U2000/1510/S) 1981/82:186, s. 38, KU 1982/83:12, s. 17 samt prop. 1988/89:67, s. 10 ff 1988/89:67, s. 10 samt , Sekretess i skola och förskola, s. 59 Sekretess inom elevhälsan m.m. handling, dels för uppgifter om personliga förhållanden hos psykolog. Sekretess i samband med psykologiska undersökningar och be- handlingar gäller alltså inte enbart uppgifter om personliga förhål- landen, utan samtliga de uppgifter som hänför sig till sådan under- sökning eller behandling. Vidare torde begreppet hänför sig till innebära att den stränga sekretessen gäller även hos t.ex. en lärare som har fått del av en sådan uppgift, trots att lärarens arbete med elevvårdande verksamhet i övrigt primärt omfattas endast av den svagare sekretessen med rakt skaderekvisit.23 När däremot en annan uppgift om enskilds personliga förhållanden som finns hos en skol- psykolog – en uppgift som alltså inte hänför sig till undersökning eller behandling – lämnas till en lärare eller annan personal som inte arbetar med den särskilda elevvården, kommer uppgiften att omfat- tas endast av den svagare sekretessen som gäller hos denna perso- nal.24 Sekretess i övrig elevvårdande verksamhet Inom den elevvårdsverksamhet – i sekretesslagens mer avgränsade mening – som bedrivs av annan skolpersonal än skolpsykolog och skolkurator, gäller enligt 7 kap. 9 § andra stycket en svagare sekre- tess än inom den särskilda elevvården. En uppgift om enskilds per- sonliga förhållanden omfattas av sekretess bara om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Vid en prövning av ett utlämnande av uppgifter som omfattas av denna svagare sekretess kan bedömningen av eventuella men ofta göras med utgångspunkt i själva uppgiften, dvs. om den till sin art är sådan att ett utlämnande typiskt sett kan medföra att en enskild känner sig kränkt. Genomsnittligt sett harmlösa uppgifter – t.ex. om adress, civilstånd och yrke – faller därför normalt utanför sek- retessen.25 Eftersom utgångspunkten vid en prövning av utlämnan- de främst skall vara uppgiftens karaktär, skall den som efterfrågar en harmlös uppgift normalt inte behöva identifiera sig för att den skall kunna lämnas ut. Inom elevvården torde många uppgifter om enskilda elevers personliga förhållanden emellertid vara av den karak- 23Jfr KU 1979/80:37 s. 23 samt Regeringsrättens dom , mål nr 5479-2000 (om sekretess för uppgift som hänför sig till förundersökning). Jfr dock JO 1990/91, s. 314 (om sekretess hos lärare för uppgift som hänför sig till psykologiskt test) 1988/89:67, s. 12 1979/80:2 del A, s. 80 f Sekretess inom elevhälsan m.m. tären att en elev typiskt sett skulle lida men om de blev kända av andra. Ett stort antal uppgifter inom elevvården kommer därmed att vara sekretessbelagda även om de inte omfattas av den strängare sekretessen hos psykologer och kuratorer, utan endast av den sva- gare sekretessen som gäller för den övriga skolpersonalen. Det finns också möjlighet att sekretessbelägga uppgifter om en- skilda elevers personliga förhållanden som omfattas av det raka skaderekvisitet, trots att ett utlämnande inte typiskt sett kan antas medföra men. För att kunna vägra ett utlämnande av en normalt sett harmlös uppgift krävs emellertid att det finns någon särskild anledning till det.26 Som exempel kan nämnas att en tjänsteman har fått veta att en enskild elev eller dennes familj är utsatt för trakasse- rier. Även om vissa uppgifter inte kan sekretessbeläggas generellt gentemot alla som efterfrågar dem, så kan ett utlämnande vägras i ett konkret fall om det kan antas att uppgiften – t.ex. om elevens adress – i just detta fall kommer att användas i trakasserande syfte. I en sådan situation kan det alltså för en korrekt bedömning krävas att den som vill få del av uppgiften identifierar sig och uppger var- för han eller hon vill ta del av den. Sekretess i skolbarnsomsorg (fritidshem) I verksamhet på fritidshem förekommer definitionsmässigt inte någon elevvård . Det finns emellertid ofta starka kopplingar till skolans elevvård, eftersom fritidshemmen ofta bedrivs i nära samverkan med skolverksamheten. Till skillnad från vad som gäller inom skolan omfattar sekretes- sen i verksamhet med skolbarnsomsorg (bl.a. på fritidshemmen) enligt 7 kap. 9 § sjunde stycket sekretesslagen samtliga uppgifter om enskildas – dvs. barnets, föräldrarnas m.fl. – personliga förhål- landen. För att sekretess skall gälla för en uppgift krävs alltså inte att den har anknytning till någon verksamhet som motsvarar sko- lans elevvård. Däremot gäller motsvarande skaderekvisit som inom elevvården för att uppgifter skall vara sekretessbelagda. Sekretess gäller således för uppgift som hänför sig till psykologisk undersök- ning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga för- hållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att upp- giften kan röjas utan att den uppgiften rör eller någon närstående lider men. För fritidspedagoger och annan personal i övrig verksam- 26 A.a, s. 81 Sekretess inom elevhälsan m.m. het inom skolbarnsomsorgen gäller i stället sekretess om det kan antas att den enskilde eller någon närstående lider men om uppgif- ten röjs. Syftet med nuvarande sekretessbestämmelse avseende skol- barnsomsorgen var bl.a. att skapa bättre förutsättningar för integra- tion mellan skolan och skolbarnsomsorgen.27 Mot den bakgrunden och då det ofta finns en mycket nära koppling mellan skolor och främst fritidshemmen, torde de senare från sekretessynpunkt inte kunna anses utgöra en självständig verksamhetsgren inom skolan.28 Det innebär att det inte råder någon sekretess mellan skolverksam- heten och verksamheten vid fritidshemmen inom en och samma myndighet. Om däremot ett fritidshem vid en skolenhet drivs av en annan nämnd än den aktuella skolverksamheten, gäller sekretess verksamheterna emellan enligt huvudregeln om sekretess mellan myndigheter. På motsvarande sätt som för skolhälsovården finns det i sekre- tesslagen ett flertal bestämmelser som tillåter att uppgifter i annan skolverksamhet lämnas ut till andra myndigheter, eller till själv- ständiga verksamhetsgrenar inom samma myndighet, trots att upp- gifterna är sekretessbelagda. När det gäller bestämmelserna i 1 kap. 5 § samt 14 kap. 1 och 4 §§ sekretesslagen hänvisas i huvudsak till redogörelsen i avsnitt 8.1.2 om sekretessbrytande bestämmelser för skolhälsovården. En ofta åberopad bestämmelse i sekretesslagen när uppgifter be- höver lämnas från en myndighet till en annan – eller mellan själv- ständiga verksamhetsgrenar inom en myndighet – är den s.k. gene- ralklausulen i 14 kap. 3 §. Enligt denna bestämmelse kan sekretess- belagda uppgifter lämnas ut om det är uppenbart att intresset för att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekre- tessen skall skydda. Bestämmelsen kan tillämpas inom elevvården när uppgifter behöver lämnas till andra myndigheter, t.ex. från en skolpsykolog eller skolkurator till en socialnämnd eller en barn- psykiatrisk klinik.29 Den personal inom skolan som arbetar med 1997/98:6, s. 61 28Jfr Norstöm, Sekretess i skola och förskola, s. 69 1981/82:186, s. 37. På grund av att legitimerade psykologers verksamhet numera ofta utgör hälso- och sjukvård, har det ifrågasatts om generalklausulen är eller bör vara till- lämplig i sådan verksamhet (se t.ex. Sverne/, Etik och juridik för psykologer och Sekretess inom elevhälsan m.m. elevvård kan med stöd av generalklausulen på motsvarande sätt lämna ut uppgifter om enskilda elever till skolhälsovården, men bestämmelsen är inte tillämplig i det omvända fallet (jfr avsnitt 8.1.2). En förutsättning för att sekretessbelagda uppgifter skall få lämnas ut efter en intresseavvägning måste givetvis vara att utläm- nandet verkligen behövs för den mottagande, eller eventuellt den utlämnande, myndighetens verksamhet.30 Enligt 1 kap. 5 § sekretesslagen kan skolpersonal lämna ut sekre- tessbelagda uppgifter om elever till andra myndigheter, till skolhäl- sovården vid den aktuella skolan eller till enskilda, om det är nöd- vändigt för att t.ex. elevvårdsverksamheten skall kunna fullgöras hos den utlämnande myndigheten. Om en elev byter från en skola till en annan – mellan vilka det råder sekretess – kan bestämmelsen alltså inte åberopas för ett utlämnande av sekretessbelagda uppgif- ter från den gamla skolan, när det är den nya skolan som behöver ta del av uppgifterna. Slutligen bör nämnas att det med tillämpning av 24 kap. 4 § finns begränsade möjligheter att i nödsituationer bry- ta sekretessen för uppgifter inom elevvården och lämna ut sekre- tessbelagda uppgifter utan att det anses som brott mot tystnads- plikt.31 Av bestämmelsen framgår att en gärning som någon begår i nöd, utgör brott endast om gärningen med hänsyn till farans be- skaffenhet, den skada som åsamkas annan och omständigheterna i övrigt är oförsvarlig. Personal som arbetar vid flera myndigheter I avsnitt 8.1.2 om skolhälsovården redogörs för vad som gäller när skolläkare och skolsköterskor som är anställda av en kommun tjänstgör vid flera skolor som lyder under skilda kommunala nämnder. Motsvarande gäller också för personalen inom elevvår- den, t.ex. skolpsykologer som arbetar med samma typ av verksam- het vid flera skolor som lyder under olika myndigheter (nämnder). psykoterapeuter, s. 112 f). Med hänsyn till att det i 14 kap. 3 § sekretesslagen inte görs något undantag för uppgifter som omfattas av sekretess enligt 7 kap. 9 § samma lag, torde det dock inte föreligga någon tveksamhet om att generalklausulen formellt är tillämplig fortfarande (jfr t.ex. , Sekretess i skola och förskola, s. 259 f ) 30Jfr //, Sekretesslagen – En kommentar, 14:26 31Jfr JO 2001/02 s. 451 (för att varna andra skolelever lämnade en rektor ut sekretessbelag- da uppgifter om en elev som först hade medfört ett laddat skjutvapen till skolan och däref- ter, sedan han avväpnats av personalen, hotat med att hämta ett nytt) Sekretess inom elevhälsan m.m. 8.1.4Kunskapen inom skolan om sekretessreglerna (erfarenheter från vår enkätundersökning m.m.) Det har vid olika tillfällen och i skilda sammanhang påtalats att da- gens sekretessbestämmelser är komplicerade och svåra för skolper- sonalen att överblicka.