sou · GRB328 · 2004-01-01 00:00:00 — förordning om ekonomiskt stöd till vissa utlandsstuderande för inackordering och dagliga resor Den som har rätt till ungdomsstudiestöd enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395) för studier utanför , och som inte har någon hem- kommun enligt 1 kap. 15 § skollagen (1985:1100) får enligt föreskrif- terna i denna förordning bidrag till inackordering och dagliga resor. Vad som sagt ovan om rätten till bidrag till inackordering och dag- liga resor gäller även för den som inte fyllt , och för vilken barn- bidrag lämnas enligt lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag och som bedriver sådana studier utanför som anges i 2 kap. 9 § studiestödslagen (1999:1395). Paragrafen innebär, att utlandssvenska elever som genomgår utbildning utanför skall ha rätt till ekonomiskt stöd för resor och inackordering. För inackordering lämnas bidrag med 1/30 av basbeloppet enligt lagen 1962:381) om allmän försäkring för varje hel kalendermånad under vilken den studerande bor inackorderad. Beloppet får avjämnas till närmast lägre hela tiotal kronor. Paragrafen innebär att ersättning för inackordering lämnas på samma grunder som till de studerande som får ersättning av hem- kommunen. Bidrag lämnas till kostnaderna för dagliga resor mellan bostaden och skolan om den studerande har en färdväg till skolan som uppgår till . Paragrafen innebär inte någon saklig förändring i förhållande till tidigare gällande föreskrift. Ansökan om bidrag enligt 2 och 3 §§ prövas av Centrala studiestöds- nämnden, som även fastställer storleken av bidrag som skall lämnas enligt 3 §. Paragrafen innebär inte någon annan ändring i sak i förhållande till tidigare regler än att CSN skall pröva fråga om rätt till ersätt- ning både för dagliga resor och inackordering. Centrala beslut får överklagas till allmän för- valtningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Paragrafen innebär att samma regler för överprövning skall gälla för CSN: s beslut som för hemkommunens. skall meddela de föreskrifter och all- männa råd som behövs för verkställigheten av denna förordning. Paragrafen innebär inte någon förändring jämfört med nuvarande regler. lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Allmänt barnbidrag utgår från och med månaden efter den, då barnet fötts eller rätt till sådant bidrag annars uppkommit, till och med den månad under vilken barnet fyller . Ändringen föranleds av att barnbidragsåldern föreslås höjas till . Motivet för detta finns i kap. 8. Med de barn som berättigar till flerbarnstillägg enligt 2 a § skall jäm- ställas barn som fyllt , men i övrigt uppfyller kraven för barnbi- drag enligt denna lag och som bedriver studier som ger rätt till ung- domsstudiestöd enligt 2 kap. studiestödslagen (1999: 1395). Som barn enligt första stycket räknas studerande från och med det kvartal under vilket barnet börjar studera och längst till och med det år under vilket den studerande fyller . Den studerande skall stadigvarande sammanbo med den bidragssökande för att berättiga till flerbarnstillägg. Studerande som deltar i undervisning som omfattar än eller deltidsundervisning inräknas inte i barnantalet. Detsamma gäller studerande som är gifta. Den som önskar uppbära flerbarnstillägg med stöd av bestämmel- serna i denna paragraf skall anmäla detta till den allmänna försäk- ringskassan. Ändringen föranleds av att barnbidragsåldern , att studiehjälp ersätts med ungdomsstudiestöd samt att lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag upphör att gälla. Avlider barn, för vilket allmänt barnbidrag utgår, eller inträffar annars före utgången av den månad då barnet fyller omständig- heter, på grund varav sådant bidrag inte längre skall bidraget dras in från och med den månaden efter den då dödsfallet inträffade eller för- ändringen ägde rum. Ändringen är av enbart redaktionell karaktär. Motivet för ändringen återfinns under 2 §. lag om upphävande av lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag Motivet för att upphäva lagen framgår av kap. 8. lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag 2 § I lagen förstås med 1.hushåll: barnfamiljer, makar utan barn och ensamstående utan barn 2.barn: den som är eller som får ungdomsstudiestöd 3.makar: makar som lever tillsammans. Ändringen är av enbart redaktionell karaktär. 10 § Rätt till bostadsbidrag har den som 1.har vårdnaden om barn och varaktigt bor tillsammans med barnet, 2.efter en myndighets beslut har tagit emot barn för vård i familjehem, om barnet beräknas bo i hemmet ,eller 3.på grund av vårdnad eller umgänge har barn boende i sitt hem. Bostadsbidrag lämnas även för barn som för vård eller undervisning inte varaktigt bor hemma men vistas i hemmet under minst så som motsvarar normala skolferier. Om barnet bor i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende, får föräldern eller föräldrarna bidrag även i andra fall, om det finns särskilda skäl att bidrag lämnas. Bestämmelserna i första och andra styckena tillämpas även i fråga om den som är och som får ungdomsstudiestöd. Bostadsbidrag enligt första stycket 3 lämnas inte för bostäder som omfattar mindre än två rum utöver kök eller kokvrå, eller med en bostadsyta understigande . Ändringen är av enbart redaktionell art. 11.7Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd Förutsättningar för att stödet skall lämnas Ett barn som fyllt har rätt till förlängt underhållsstöd som barnet bedriver studier som ger rätt till ungdomsstudiestöd enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395), dock längst till och med juni månad det år då barnet fyller . Studier som omfattar än eller deltidsstudier medför dock inte rätt till förlängt underhållsstöd. Ett barn har inte rätt till förlängt underhållsstöd i fall som avses i 4 §. Härvid skall vad som sägs om boföräldern i 4 § 1 och 4 gälla den studerande. Rätt till förlängt underhållsstöd föreligger inte heller, om den studerande har ingått äktenskap. Förlängt underhållsstöd lämnas från och med månaden efter det att den studerande har fyllt eller återupptagit studier som avses i första stycket till och med den månad under vilken rätt till stöd upp- hör. Förlängt underhållsstöd lämnas dock inte tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. Ändringen är av enbart redaktionell karaktär. lag om ändring i skollagen (1985:1100) Paragrafen föreslås upphöra att gälla, eftersom dess sakliga innehåll kommer att återfinnas i lagen om kommunernas skyldighet att svara för ekonomiskt stöd för inackordering och för dagliga resor till studerande i vissa utbildningar. vuxenutbildning (komvux) Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om skyldighet för en kommun att betala ersättning för gymnasial vuxenutbildning till den kommun eller det landsting som anordnar utbildningen. I sådana fall skall lagen (0000:0000) om kommunernas skyldighet att svara för ekonomiskt stöd för inackor- dering och för dagliga resor för studerande i vissa utbildningar til- lämpas i fråga om ungdomar fram till och med det första kalender- halvåret det år då ungdomarna fyller . Ändringen är av enbart redaktionell karaktär. Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall se över studiehjälpssystemet, dvs. studie- stödet för studerande under i gymnasieskolan och i annan gymnasial utbildning. Utredaren skall klargöra studiehjälpens syfte, dess roll som studiestöd i relation till olika ekonomiska samhälls- stöd, främst på det familjepolitiska området, samt graden av mål- uppfyllelse i systemet. Utredaren skall utifrån den gjorda analysen ge förslag till studiehjälpens framtida syfte och roll. Utredaren skall vidare granska regelverket för studiehjälpen och lämna förslag till författningsändringar som leder till att regelverket förenklas och förtydligas. Utredaren skall särskilt se över frågan om studiestöd till elever i gymnasiesärskolan. Utredaren skall därvid kartlägga och analysera konsekvenserna av tre olika alternativ. Om dessa elever även fort- sättningsvis skall få förlängt barnbidrag, om gymnasiesärskolan skall inordnas i studiehjälpssystemet eller om den skall inordnas i såväl studiehjälps- som studiemedelssystemet. Utredaren skall i det sammanhanget kartlägga och analysera samspelet mellan studiestöd och andra former av ekonomiska samhällsstöd till elever i sådan utbildning och deras familjer. Utredaren skall ta ställning för ett av alternativen. I det fall utredarens förslag innebär att författningar behöver ändras, skall utredaren lämna förslag till sådana. Studiehjälpssystemet i ett historiskt perspektiv Studiehjälpssystemet infördes i sin moderna form 1964. De grund- läggande principerna för studiehjälpen formulerades av studie- hjälpsutredningen i betänkandet Bättre studiehjälp (SOU 1963:48). Studiehjälpen skulle ingå som ett led i utbildningspolitiken. Den skulle vara ett stöd i samhällets strävan att ge alla ungdomar - obe- roende av social och ekonomisk bakgrund och oavsett bostadsort - möjlighet att få den utbildning de hade förutsättningar och intresse för. Studiehjälpen skulle också utgöra en del av samhällets stöd till barnfamiljerna. Studiehjälpen bestod 1964 av ett generellt bidrag till elever som påbörjat gymnasiala studier och ett studiebidrag till elever som påbörjat de gymnasiala studierna efter . Vid sidan om det generella studiebidraget ingick även i studiehjäl- pen ett inkomstprövat tillägg och ett behovsprövat tillägg som syftade till att stimulera en breddad rekrytering till gymnasiesko- lan. Vidare bestod studiehjälpen av ett inackorderingstillägg och ett resetillägg som syftade till att skapa mer likvärdiga utbildningsmöj- ligheter för ungdomar i glesbygd och mindre tätorter. Studiehjälpens utformning har förändrats i olika avseenden sedan1964. Bland annat beslutade 1973 att äldre elever (dvs. elever som fyller minst under det kalenderhalvår då läs- året eller kursen börjar) inom gymnasieskola, folkhögskola, kom- munal och statlig vuxenutbildning m.fl. skolformer, skulle föras över till studiemedelssystemet. Vidare beslutade 1979 att fr.o.m. ge 18- till 19-åringar, som var oberoende av föräldraekonomin och som gick i gymnasial utbildning, möjlighet att låna återbetalningspliktiga studiemedel upp till samma belopps- nivå som elever inom studiemedelssystemet. Denna möjlighet avskaffades . infördes ett extra tillägg inom studiehjälpen med syfte att öka möjligheterna för ungdomar i inkomstsvaga hushåll att bedriva studier. Även har vissa förändringar genomförts i studiehjälpssystemet. Studiehjälpen består av studiebidrag, extra tillägg och inackor- deringstillägg. Bestämmelser om studiehjälpen finns främst i stu- diestödslagen (1999:1395), i studiestödsförordningen (2000:655), i förordningen (CSNFS 1983:17) om bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor samt i föreskrifter som har meddelats av (). Studiehjälpen administreras av CSN. Studiehjälp lämnas för utbildning på gymnasial nivå i allmänhet fr.o.m. kvartalet efter det att den studerande fyllt t.o.m. det första kalenderhalvåret det år då han eller hon fyller . Inackor- deringstillägg kan dock lämnas även till studerande som är yngre. Fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år då den studerande fyller lämnas studiemedel för studier på gymnasial nivå. Studiehjälp lämnas till skillnad från det allmänna barnbidraget som lämnas . Studiehjälp lämnas endast för de delar av ett läsår då den studerande bedriver studier. Avsikten är att studiehjälpen skall lämnas i enlighet med beslut med anledning av ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:UbU2, rskr. 2000/01:100). Huvudregeln är att studiehjälp endast får lämnas vid heltidsstudier. Studiebidraget i studiehjälpen följer beloppsmässigt det allmänna barnbidraget. Bidragen är lika stora och lämnas obero- ende av föräldrarnas ekonomiska situation. är stödet per barn och månad. betalades studiebidrag ut till omkring 386 000 elever. Extra tillägg är ett bidrag som studerande från inkomstsvaga hushåll kan ansöka om. Beroende på det ekonomiska underlag som beräknas för familjen är tillägget , eller . Det ekonomiska underlaget får uppgå till högst /02 för att en familj skall kunna få det lägsta beloppet i extra tillägg. av studie- hjälpstagarna får extra tillägg. Till elever i gymnasieskolan som behöver inackordering till följd av skolgången skall hemkommunen lämna ekonomiskt stöd enligt 5 kap. 33 § i skollagen (1985:1100). Skyldigheten gäller t.o.m. det första kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller . Stödet skall avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hem- met. Bidragsnivån är knuten till prisbasbeloppet. Till studerande vid andra läroanstalter och utbildningar än sådana som ingår i det offentliga skolväsendet kan statligt inackorderings- tillägg lämnas (2 kap. 2 § studiestödsförordningen). Av CSN:s föreskrifter (CSNFS 2001:6) framgår att inackordering kan lämnas till en elev om ett nationellt program eller ett program med natio- nell inriktning inte finns på elevens hemort och skolorten ligger på sådant avstånd att eleven lämpligen inte kan resa . Vilket belopp som lämnas beror på avståndet mellan föräldrahemmet och skolan. Det statliga inackorderingstillägget lämnas med lägst och högst . Drygt en procent av studiehjälpstagarna får ett sådant tillägg. Ekonomiska stöd till elever i gymnasiesärskolan Gymnasiesärskolan bygger på den obligatoriska särskolan och vän- der sig till ungdomar som inte kan gå i gymnasieskolan därför att de är utvecklingsstörda. Drygt 5 100 elever deltog i gymnasiesär- skolan /01. I 6 kap. skollagen (1985:1100) finns särskilda bestämmelser om särskolan. Särskolan omfattar obligatorisk särskola samt gymnasie- särskola. Den obligatoriska särskolan skall ha tio årskurser, varav den sista årskursen är frivillig. Ungdomar har rätt att påbörja studier i gymnasiesärskolan fram t.o.m. det första kalenderhalvåret det år de fyller , om styrel- sen för särskolan i hemkommunen bedömt att de inte kan gå i gymnasieskolan för att de är utvecklingsstörda. Hemkommunen skall sörja för att utbildning inom särskolan anordnas för var och en som har rätt att gå i särskolan. Detta skall ske genom att hemkommunen anordnar särskola eller kommer överens med en annan kommun att denna tar emot eleven i sin sär- skola. Varje kommun som anordnar särskola är skyldig att, så långt det är möjligt, organisera särskolan så att ingen elev blir tvungen att bo utanför det egna hemmet p.g.a. skolgången. I övrigt skall även beaktas vad som ur kommunikationssynpunkt är ändamålsenligt för eleverna. Kommunerna är skyldiga att för eleverna i sin särskola anordna kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållandena, elevens funktionshinder eller någon annan särskild omständighet. Kommunens skyldighet omfattar dock inte sådana elever som väljer att gå i en annan särskola än den som kommunen annars skulle placerat eleven i om något önskemål om en viss skola inte framställts. För barn och ungdomar som behöver bo utanför föräldrahem- met finns föreskrifter om stöd och service i form av boende i familjehem eller bostad med särskild service i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Gymnasiesärskolan är inte en studiestödsberättigande skolform. I stället får elever i gymnasiesärskolan förlängt barnbidrag, enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag. Det förlängda barnbidra- get lämnas med fr.o.m. kvartalet efter det under vilken eleven fyllt . Förlängt barnbidrag lämnas t.o.m. den månad eleven slutför utbildningen eller avbryter studierna. Många av gymnasiesärskolans elever har rätt till förtidspension eller sjukbidrag. Förtidspension lämnas till den som fyllt om arbetsförmågan är varaktigt nedsatt med minst en fjärdedel enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Sjukbidrag lämnas om ned- sättningen av arbetsförmågan inte kan anses vara varaktig men kan antas bli bestående . Bestämmelserna om förtidspension och sjukbidrag kommer att ändras fr.o.m. (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257). Detta innebär bl.a. att ungdo- mar med funktionshinder i åldern kommer att kunna få aktivitetsersättning i stället för förtidspension. Aktivitetsersätt- ningen skall beviljas för längst i taget för att uppmuntra till aktivitet hos dem som är ersättningsberättigade. Till personer som är funktionshindrade i åldern som studerar på grundskole- eller gymnasienivå kommer hel aktivitetsersättning att lämnas utan någon prövning av arbetsförmågan. Elever i gymnasiesärskolan och deras familjer kan även få andra ekonomiska stöd såsom exempelvis handikapper- sättning. I slutbetänkande Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24) lämnas olika förslag till förändringar av de sociala trygg- hetssystemen som, om de genomförs, kommer att beröra studie- hjälpen. Betänkandet bereds inom (). Behovet av en översyn Studiehjälpssystemet berördes inte av den studiestödsreform som trädde i kraft . Stödet undantogs uttryckligen från (dir. 1994:148) arbete. Vissa nödvändiga anpassningar i lagstiftningen har gjorts beträffande studiehjälpen med anledning av studiestödsreformen, men någon mer genomgri- pande översyn av lagstiftningen har inte gjorts på . CSN har under pekat på behovet av en samlad översyn av studie- hjälpssystemet. Bland annat anser CSN att studiehjälpens roll och måluppfyllelse behöver klargöras i förhållande till andra ekono- miska familjestöd. Som tidigare redovisats syftar det extra tillägget till att öka möj- ligheterna för ungdomar i inkomstsvaga hushåll att bedriva studier. CSN har i utvärderingar funnit att stödets utbildningspolitiska betydelse har minskat. Träffsäkerheten är dock osäker. Med anled- ning av förändringar i samhället och av utbildningsväsendet kan det, enligt myndigheten, ifrågasättas om det extra tillägget verkli- gen fungerar på avsett sätt, dvs. som ett instrument för att mot- verka social snedrekrytering. Rätten till inackorderingsbidrag regleras på olika sätt beroende på vem som är huvudman för utbildningen. CSN har pekat på att det statliga inackorderingstilläggets funktion vid sidan av kommu- nens ansvar för inackordering behöver ses över och klargöras. Bland annat skiljer sig beloppen beroende på om den studerande får stöd till inackordering från kommunen eller staten. Bidragsnivåerna för det extra tillägget och inackorderingstilläg- get inom studiehjälpen har varit oförändrade . Beloppen saknar koppling till något index, t.ex. prisbasbeloppet. Bidragsnivåerna i studiehjälpen och sättet att beräkna stödet behö- ver därför ses över. Även förordningen om bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor (CSNFS 1983:17) behöver ses över, och bl.a. anpassas till la- gen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor. I skrivelser från (dnr U2000/362/ST), Klippans gymnasiesärskola (dnr U2000/317/ST) och socionomer i särskolan (U2001/2651/ST) framhålls att elever i gymnasiesärsko- lan särbehandlas då de inte, som övriga gymnasieelever, har rätt till studiehjälp. Även CSN har vid ett flertal tillfällen tagit upp frågan om studie- stöd för elever i gymnasiesärskolan. CSN har pekat på vissa svårigheter med att inordna gymnasiesärskolan i studiestöds- systemet. En svårighet som nämns är studiehjälpens åldersgränser i förhållande till särskolans längd. Vidare påpekar CSN att bestäm- melser om stöd för boende och resor för gymnasiesärskolans elever är fördelaktigare än motsvarande bestämmelser för gymnasiesko- lan. CSN har därför framhållit att det görs en samlad översyn av de olika ekonomiska samhällsstöd som lämnas till elever i gymnasie- särskolan. Elever i gymnasiesärskolan kan få både förlängt barnbidrag och förtidspension eller sjukbidrag medan en elev i gymnasieskolan i vissa fall inte kan få helt sjukbidrag eller hel förtidspension och studiehjälp (2 kap. 23 § studiestödsförord- ningen). Någon liknande samordning finns dock inte i studie- medelssystemet. Frågan om elever i gymnasiesärskolan skall få studiestöd i stället för förlängt barnbidrag är, mot bakgrund av vad som ovan beskri- vits, inte okomplicerad. Att inordna gymnasiesärskolan i studie- stödssystemet kan dels innebära en ekonomisk försämring för vissa elever, dels få konsekvenser för det stöd som eleverna får genom andra ekonomiska samhällsstöd. De ekonomiska förutsättningarna för gymnasiesärskolans elever under gymnasiestudierna behöver därför belysas i ett helhetsperspektiv. Detta framför allt med hän- syn till de andra samhällsekonomiska stöd som kan lämnas . En särskild utredare skall göra en översyn av studiehjälpen. Utreda- ren skall klargöra studiehjälpens syfte, dess roll som studiestöd i relation till olika ekonomiska samhällsstöd, främst på det familjepolitiska området, samt graden av måluppfyllelse i systemet. Utredaren skall utifrån den gjorda analysen ge förslag till studie- hjälpens framtida syfte och roll. Utredaren skall granska regelverket för studiehjälpen och lämna förslag till författningsändringar som leder till att regelverket för- enklas och förtydligas. Det extra tillägget och inackorderingstillägget skall särskilt granskas med utgångspunkt i stödens funktion och grad av mål- uppfyllelse. Även bidragsnivåerna och sättet att beräkna beloppen skall granskas. Utredaren skall utgå från att beloppsnivån för stu- diebidraget även fortsättningsvis skall följa det allmänna barnbidra- get. Utredaren skall särskilt se över frågan om studiestöd till elever i gymnasiesärskolan. Utgångspunkten skall vara att utifrån ett hel- hetsperspektiv kartlägga och analysera konsekvenserna av tre olika alternativ, nämligen om dessa elever liksom skall få förlängt barnbidrag, om gymnasiesärskolan skall inordnas i studiehjälpssys- temet eller om den skall inordnas i såväl studiehjälps- som studie- medelssystemet. För- och nackdelar med de tre olika alternativen skall redovisas. Utredaren skall i detta sammanhang särskilt kart- lägga och analysera samspelet mellan studiestöd och andra former av ekonomiska samhällsstöd till elever i gymnasiesärskolan. Utre- daren skall ta ställning för ett av alternativen. I det fall utredarens förslag innebär att författningar behöver ändras, skall utredaren lämna förslag till sådana ändringar. Utöver de frågor som berörts ovan står det utredaren fritt att ta upp och föreslå även andra författningsändringar som har samband med uppdraget, exempelvis beträffande möjligheterna till studie- hjälp vid studier utomlands, administrationen av stödet eller kravet på studieomfattning. För utredningen gäller kommittéförordningen (1998:1474). Eventuella ekonomiska konsekvenser av förslagen skall analyseras och bedömas. Utredaren skall hålla sig informerad om det reformarbete som pågår med anledning av avslutade arbete (SOU 2001:24). Som en konsekvens av förslag kan vissa anpassningar i studiehjälpens regelsystembehöva föreslås. Utredaren skall i arbetet samråda med berörda myndigheter och organisationer samt sådana utredningar som kan ha betydelse för utformningen av förslagen, t.ex. den utredning som ser över utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstör- ning (dir. 2001:100) samt nya (U2000:06, dir. 2001:8, dir. 2002:8) och (U1999:01, dir. 2002:9). Utredaren skall redovisa uppdraget . (U 2002:05) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för tillkallat en särskild utredare med uppdrag att se överstudiehjälpssystemet (dir. 2002:47). Utre- daren skall utifrån den gjorda analysen ge förslag till studiehjälpens framtida syfte och roll samt granska regelverket för studiehjälpen. Vidare skall utredaren lämna förslag till författningsändringar som leder till att regelverket förenklas och förtydligas. Utredaren skall enligt direktiven redovisa uppdraget . Med ändring av denna tidpunkt skall uppdraget redovisas . Redogörelse för utredningens arbete Redogörelse för utredningens arbete har under arbetet haft kontakter med olika delar av samhällslivet både för att utbyta information och diskutera idéer och förslag.