sou · GRB3105d4 · 2004-01-01 00:00:00 — De skogliga årgärderna i Miljö- och landsbygdsprogrammet startar först varför ingen utvärdering är aktuell i halvtid. Frågor och indikatorer till detta kapitel kommer därför inte att besvaras. Kapitel IX – Att främja anpassningen och utvecklingen av landsbygdsområden I ges projektstöd till projektering, marknadsföring eller lik- nande. Stöd ges inte till fasta anläggningar eller inventarier trots att det genom artikel 33 finns utrymme för sådana investeringar. Stöd för sådana investeringar söks i stället genom investeringsstödet. Projektstödens karaktär gör att effekterna av dem framför allt återfinns på lokal nivå och det är därför svårt att utvärdera dem ur ett nationellt perspektiv. Därmed är det inte sagt att den lokala effekten är betydelselös. I många fall leder projekten exempelvis till att arbetstillfällen bevaras som annars skulle ha gått förlorade. Detta kan i sin tur generera andra positiva effekter på landsbygden som inte nödvändigtvis kan härledas direkt till projektet. för halvtidsutvärderingen är flertalet projekt ännu inte avslutade och är totalt sett få och har därvid inte inkluderats i nedanstående svar. Det är därför inte möjligt för utredningen att relatera projektens effekter till landsbygdsbefolkningen och dess situation i andelar. Istället kommer frågorna att besvaras genom att relatera andelen projekt inom det relevanta området till det totala antalet projekt. Svaren nedan är baserade på totalt 91 projekt som avslutats fram inom samtliga åtgärdsområden. För vissa av indikatorerna under fråga IX.3 baseras svaren på 146 projekt som inkluderar prognoser –2006. Eftersom projektstöden i oftare söks av organisationer eller grupper än av enskilda lantbrukare eller lantbruksföretag är det svårt att göra en åtskillnad på lantbrukare/icke- lantbrukare. Grupp- erna kan bestå av både lantbrukare och icke-lantbrukare. I vissa fall är ingen av de sökande lantbrukare men projektet kan ändå direkt eller indirekt gynna dessa. Mot den bakgrunden har det varit svårt för utredningen att definiera lantbrukare/icke-lantbrukare och av samma skäl har det varit svårt för länsstyrelserna att göra en sådan bedömning. En uppskattning visar dock att andelen lantbrukare eller sammanslutningar av lantbrukare som söker projektstöd uppgår till . Ovan redogörelse gäller för indikatorerna IX.3–1.1, IX.3–3.1 och IX.3–3.2). Hur har landsbygdsbefolkningens inkomster bibehållits eller förbättrats? Svar på fråga IX.1. med tillhörande indikatorer: De avslutade projekten är få och har inte pågått under en tillräckligt för att ekonomiska effekter skall kunna utläsas. Dess- utom utgörs en stor del av projekten av förstudier, projekteringar eller liknande som inte nödvändigtvis har resulterat i en inkomst- bringande verksamhet. Därför rekommenderar utredningen att en studie av avslutade projekt och deras ekonomiska effekter görs inför slututvärderingen. Utredningen vill emellertid peka på att projekten t.ex. beräknas ha lett till att ett antal arbetstillfällen har eller kommer att ha bevarats eller skapats vilket tyder på att de haft betydelse för landsbygdsbefolkningens inkomster. Det är emellertid inte möjligt att kvantifiera detta i nuvarande skede. Hur har landsbygdsbefolkningens levnadsvillkor och välfärd bibehållits som ett resultat av sociala och kulturella verk- samheter, bättre fritidsanläggningar eller minskning av avstånden? Indikator IX.2.–1.1 /hushåll/företag som har tillgång till stöd- mottagande telekommunikationstjänster (%, antal). Av de projekt som avslutats syftade inget till att öka tillgången på telekommunikation. Ett projekt () syftar däremot till att öppna en Internetportal för företaget samt hemsidor för Beslutat belopp uppgår till . Föreningen har 60 medlemmar och samtliga har tillgång till hemsidan (W-län). Indikator IX.2.–1.2 Transporter/resor som underlättats eller undviks tack vare stöd- åtgärder (beskrivning av kilometer och/eller restid i timmar som undviks ) a)varav andel som gäller jordbruksföretag (beskrivning av kilometer och/eller restid i timmar som undviks ), b)varav andel som berör landsbygdssamhället (beskrivning av kilo- meter och/eller restid i timmar som undviks ). a)Av de projekt som avslutats syftar fyra () till att under- lätta transporter och resor. Inom åtgärden Infrastruktur finns tre avslutade projekt. Inom åtgärden Diversifiering finns ett projekt. Inget är gynnsamt för lantbruksföretag specifikt. Projektet väg syftar till att förbättra infrastrukturen genom en mer lämplig väganslutning till . Beslutat belopp uppgår till . Den nya infrastrukturen ger endast marginella vinster i kilometer/timmar räknat, men genom projektet går vägen inte längre genom det samhälle och villabebyggelse där den förut gick och därmed har miljön och säkerheten i samhället förbättrats ( T-län). Projektet –Fanaholm syftar till att arbeta för en upprustning och hårdläggning av en länsväg. Beslutat belopp uppgår till . Den nya vägen ger en tids- besparing (G-län). Projektet Vägsamfällighet syftar till att förbättra infrastrukturen för att kunna få en farbar väg året runt. Beslutat belopp uppgår till . Den nya vägen ger, genom att kurvorna rätats ut, en tidsbesparing samt minskar risken för olyckor (F-län). Projektet och mellan och Stjernsund syftar till att öka tillgängligheten och möjliggöra en cykelväg mellan Beslutat belopp uppgår till 888 733 kron- or. innebär inte någon förkortning i restid, men cykel- vägen är en betydligt säkrare färdväg för cyklister som genom denna undviker att åka på tillsammans med övrig trafik. Projektet innebär också fler besökare till Stjernsunds äggbod och café liksom ytterligare etablering av boende och aktiviteter i Stjernsund. b) Samtliga är gynnsamma för landsbygdssamhället i stort. Beskriv de ekonomiska verksamheter som är resultatet av stöd- mottagande förbättrade telekommunikationer eller transportmöjlig- heter. Tre avslutade projekt inom åtgärden Infrastruktur och ett inom åtgärden Diversifiering bidrar till en förbättring av transporter eller resor. Se beskrivning ovan. Indikator IX.2–2.1 Andel av landsbygdsbefolkningen som har tillgång till sociala och kulturella verksamheter inom stödmottagande anläggningar (%) a)varav andel jordbrukare som kan ta lediga dagar tack vare stöd- mottagande avbytartjänster (%, och antal dagar), b)varav andel ungdomar och unga familjer (%). Av de projekt som avslutats syftar fyra () till att höja den sociala och kulturella kvaliteten på landsbygden. Inom åtgärden Diversifiering återfinns två projekt och inom Marknads- föring och Turism återfinns ett projekt vardera. Delindikatorerna a) och b) är inte tillämpliga då inget av de avslutade projekten syftar till att främja avbytarverksamhet och verksamhet för ungdomar och unga familjer. Drättinge Gård har genom projektet upplevelsecentrum genomfört en projektering av en golfanläggning. Beslutat belopp uppgår till (E-län). hästcenter har genomfört en förstudie av Projekt vars syfte är att skapa en rid- och vandringsled genom Denna skall ge ökad turism, sysselsättning och livs- kvalitet. Beslutat belopp uppgår till (X-län). Verksamheten Trivselkvällar med sång och musik skall genom projektet utökas. Beslutat belopp uppgår till (O- län). Genom projektet har man avsett att skapa en upplevelse- och fritidsanläggning för allmänheten. Beslutat belopp uppgår till (X-län). Andel av landsbygdsbefolkning som har tillgång till fritidsanlägg- ningar eller bevarade kulturarv/natursköna platser tack vare stöd- åtgärder (%). Av de projekt som avslutats avser tre () att öka tillgången till fritidsanläggningar och sju () att bevara kulturarv/ natursköna platser. Totalt uppgår dessa till . Inom åtgärd- en Diversifiering respektive åtgärden Turism återfinns två projekt. Inom åtgärden Byutveckling återfinns fem projekt och inom Mark- nadsföring ett projekt. Projekten upplevelsecentrum och Projekt har beskrivits tidigare. Projekten har beskrivits tidigare. Offensiva har genom projektet och Kulturutflykt avsett att marknadsföra landsbygden. Beslutat belopp uppgår till (G-län). har genom projektet i Örsta restaurerat denna för att tydliggöra det agrara kulturarvet. Beslutat belopp uppgår till (C-län). har genom projektet fönster med handblåst glas och gamla beslag renoverat en bygdegård av kulturhistoriskt värde och på så sätt bevarat en mötesplats. Beslut- at belopp uppgår till (E-län). har genom där vinden vände avsett ge inspiration för landsbygds- utveckling och öka allmänhetens insikt. Beslutat belopp för detta projekt uppgår till (nationellt). Råsbo pistolskytteklubb har genom projektet byggt upp en lantbruksmiljö från . Beslutat belopp uppgår till (U-län). Genom projektet lada, har en av de få stora kvarvarande timmerladorna som fortfarande står på sin ursprungliga plats bevar- ats. Beslutat belopp uppgår till (W-län). har genom projektet avsett att skapa ett större intresse för att använda gamla odlingstekniker och sorter. Beslutat belopp uppgår till (C-län). Andel bostäder eller logi som utökats på grund av stödet (antal och %) a)varav logi för landsbygdsturism (%), b)varav bostäder som kan stimulera kvarboende i eller flyttning till området (%). a)Av de projekt som avslutats är tre () inriktade på bostad/logi för landsbygdsturism. Ett av projekten finns inom åtgärden Diversifiering, ett inom Marknadsföring och ett inom Turism. Projektet har identifierat hinder och möjligheter för markägare att uppföra uthyrningsstugor. Beslutat belopp uppgår till (I-län). Projektet för Bo på Lantgård syftar till att öka efterfrågan för att bo på lantgård. Beslutat belopp uppgår till 36 700 (W-län). Genom projektet har två nya medlemmar värvats med sammanlagt 11 bäddar att erbjuda. Verksamheten har sammanlagt 21 medlemmar med 137 bäddar totalt. Genomsnittligt utnyttjande av dessa är per säsong. Verksamheten syftar även till att ordna aktiviteter för gästerna, något som ytterligare bidrar till inkomster för lantbrukarna. Bo på lantgård – på väg mot 100 nya bäddar i har syftat till att få fler lantbrukare att bli värdar för Bo på lantgård. Beslutat belopp uppgår till (E-län). Genom projektet har 20 lantbrukare anmält intresse för denna verksamhet. Uppskattningsvis kan dessa erbjuda sex bäddar var vilket innebär 120 nya bäddar i . Projektet har därmed mer än uppfyllt sin mål- sättning. Genom projekten med inriktning på att bo på lantgård har totalt 22 lantbrukare anmält intresse vilket har lett till en ökning med 131 bäddar. hade Bo på lantgård-verksamheten cirka 465 medlemmar och sammanlagt drygt 3 900 bäddar. b)Delindikatorn besvaras ej då inget av projekten direkt syftar till att stimulera kvarboende eller inflyttning. Svar på fråga IX.2. Antalet projekt är relativt litet och det är därför inte möjligt att tala om effekter för landsbygdsbefolkningen i stort. På lokal nivå har projekten varit gynnsamma för landsbygdsbefolkningen och dess levnadsvillkor. Detta beror framför allt på att projekten underlättat villkoren genom t.ex. säkrare och mer användarvänliga vägar, men också genom att projekten förbättrat den sociala och kulturella miljön. Många av projekten är konstruerade så att de förbättrar både lokalbefolkningens levnadssituation och möjligheterna till ökad turism. Detta kommer i förlängningen den lokala befolkningen till godo genom ökad försäljning av lokala produkter, ökat antal besök- are på kaféer och i butiker m.m. Hur har sysselsättningen i landsbygdsområden bibehållits? Arbetstillfällen inom jordbruket som skapats/bibehållits genom stödåtgärder (heltidsekvivalenter, antal berörda jordbruksföretag) a)varav andel genom förbättrat jordbruk eller förbättrade transak- tioner som genererats av stödåtgärder utanför jordbruket (%), b)varav andel inom diversifierad verksamhet som genererats av stödåtgärder utanför jordbruket (%), c)varav andel som berör jordbrukare som inte fyllt (%), d)varav andel som berör kvinnor (%). a)och b) Delindikatorerna går ej att besvara med den resultat- information som är tillgänglig. c)I är gränsen för utbetalning av startstöd till lantbrukare istället och därför besvaras indikatorn med som utgångspunkt. av deltagarna i projekten är . Cirka 265 av de arbetstillfällen som förväntas skapas genom projekten kommer därmed uppskattningsvis att innehas av personer . Cirka 597 av de arbetstillfällen som för- väntas bevaras efter att projekten avslutats beräknas innehas av personer . Cirka 312 av de arbetstillfällen som förväntas skapas efter att projekten avslutats beräknas inne- has av personer . Sammantaget skapas/bevaras 1 174 () arbetstillfällen för personer genom projekten. d)Totalt förväntas 2 797 arbetstillfällen att skapas/bevaras för både män och kvinnor genom beviljade projektstöd. Genom projekten beräknas 296 av dessa arbetstillfällen skapas för kvinn- or. efter att projekten genomförts förväntas 639 arbets- tillfällen för kvinnor bevaras. Av de arbetstillfällen som förväntas skapas efter att projekten avslutats innehas 309 av kvinnor. Sammanlagt 1 244 () arbetstillfällen skapas/bevaras för kvinnor genom projekten. Kostnad per arbetstillfälle som bibehållits/skapats för jordbrukarna (euro/heltidsekvivalenter). Kostnaden för ett arbetstillfälle varierar med hänsyn till olika fakt- orer som t.ex. geografiskt läge, lokalkostnader, typ av arbete etc. Dessa variabler är inte tillgängliga för utredningen, varför kostnaden i stället beräknas genom att dela kostnaden för projekten (totalt baserat på 146 projekt) med totalt antal för- väntade bevarade/skapade arbetstillfällen (2 797). På så sätt har en genomsnittskostnad räknats fram. I genomsnitt kostade således varje arbetstillfälle, som bibehållits eller skapats genom projektstöden, . Denna kostnad gäller för både lantbrukare och icke-lantbrukare. Arbetskraft som har sysselsättning med låg jord- bruksverksamhet tack vare stödet (heltidsekvivalenter, antal berörda personer). Den typ av projekt som kan skapa sysselsättning i detta sammanhang är i första hand turism. Den kulminerar dock då det också är som mest att göra inom jordbruket. Se även indikator IX.3–2.2. Förlängning av turistsäsongen (dagar/år). Utredningen har endast resultat för 20 turistprojekt och detalj- information om 12 av dessa. Utifrån detta ringa antal projekt, som dessutom är av begränsad omfattning, är det inte möjligt att härleda information om förlängning av turistsäsongen. Det är heller inte möjligt att härleda information om kapacitetsutnyttjande inom turistnäringen. Arbetstillfällen som bibehållits/skapats för stödmottagande icke jordbrukare genom stödet (heltidsekvivalenter, antal berörda person- er) a)varav andel inom turism (%), b)varav andel inom hantverk och lokala produkter (%), c)varav andel inom verksamhet relaterad till jordbruket (%), d)varav andel som berör personer som inte fyllt (%), e) varav andel som berör kvinnor (%). Andelen icke-lantbrukare som sökt projektstöd är i genomsnitt enligt länsstyrelsernas uppgifter. Detta skulle innebära att ca 1 538 arbetstillfällen förväntas skapas/bevaras för icke- lantbrukare. Det är emellertid viktigt att notera att denna andel även inkluderar grupper med både lantbrukare och icke-lantbrukare som sökt projektstöd samt organisationer vars arbete direkt eller indirekt kommer lantbrukarna till godo. Uppgifter om icke-lantbrukare risk- erar därmed att vara tilltagna i överkant. a)Totala antalet arbetstillfällen som bibehållits/skapats för stödmot- tagande icke-lantbrukare genom stödet till turism är 434. procent (andel icke-lantbrukare) av dessa är 239 stycken. 239 av 2 797 (totala antalet arbetstillfällen för projektstöden) är . Andelen arbetstillfällen som skapats/bevarats för stöd- mottagande icke-lantbrukare genom stödet inom åtgärden turism är således . b)Inget av de genomförda projekten har inriktning på hantverk. Åtgärder som syftar till att öka försäljningen av lokala produkter förekommer dock, t.ex. genom bondens egen marknad. (16 projekt) av de avslutade projekten är inriktade på att öka försäljningen av lokala produkter. Med samma resonemang som under delindikator a) har uppskattningsvis 276 arbets- tillfällen för icke-lantbrukare skapats/bevarats genom åtgärder som syftar till att öka försäljningen av lokala produkter vilket utgör c)37 projekt är direkt kopplade till jordbruket vilket utgör av de avslutade projekten. Med samma resonemang som ovan har uppskattningsvis 647 arbetstillfällen för icke-lantbrukare skapats genom projekt vars verksamhet är relaterad till lantbruket vilket utgör . d)I kan startstöd utbetalas till lantbrukare under istället för under och därför görs beräkningen med som utgångspunkt även för icke-lantbrukare. av dem som sökt projektstöd är . Samma relation, 42 pro- cent, förutsätts gälla för icke-lantbrukare. Därmed beräknas 646 icke-lantbrukare under ha fått projektstöd vilket motsvarar . e)Arbetstillfällen för kvinnor i lantbruket beräknas uppgå till . Samma relation, , förutsätts gälla för icke- lantbrukare. 700 arbetstillfällen har därmed skapats/ bevarats för kvinnliga icke-lantbrukare vilket utgör . Kostnad per arbetstillfälle som bibehållits/skapats för icke jord- brukare (euro/heltidsekvivalenter). Se svar på indikator IX.3–1.2. Svar på Fråga IX.3. Närmare 2 800 arbetstillfällen förväntas skapas eller bevaras genom projekten. Dessa uppgifter är emellertid osäkra eftersom de bygger på prognoser. Därför rekommenderar utredningen att resultaten följs upp i anslutning till programperioden. En bidragande orsak till osäkerheten i detta svar är att underlaget dessutom är relativt litet. Därför anser utredningen att det inte går att dra några säkra slut- satser om i vilken grad projektstöden har bidragit till syssel- sättning i landsbygdsområden. Utredningen anser likväl att projekt- stöden har förutsättningar att bidra till sysselsättningen, särskilt då arbetstillfällen skapade genom projektstöden har en förhållandevis låg initial kostnad. Noterbart är att en relativt stor del av arbets- tillfällena beräknas skapas/bibehållas för kvinnor i jämförelse med andelen kvinnor inom jordbrukssektorn (respektive ). Det är också noterbart att en relativt stor del av arbetstillfällena beräknas skapas/bibehållas för personer . Hur har landsbygdsekonomins strukturella särdrag bibehållits eller förbättrats? där jordbruket förbättrats tack vare stöd- åtgärder (antal och % jordbruksföretag och hektar) a)varav andel markförbättring (antal och % hektar), b)varav andel med förbättrad bevattning (antal och % hektar), c)varav andel som berör gård- eller fältstruktur (antal och % jord- bruksföretag), d)varav andel där jordbruksföretagets förvaltning blivit mer professionell (antal och % jordbruksföretag). a), b) och c) besvaras inte. har inte problem på dessa områd- en och projektstöden har därför inte en sådan inriktning. Del- indikatorerna syftar dessutom till fasta investeringar, något som heller inte främjas genom projektstöden i . d)Delindikatorn kan delvis besvaras genom följande exempel som utgör av de avslutade projekten: Projektet för lantbrukare som har rekryteringsbehov syftar till att få lantbrukare och andra verksamma inom lantbruksföretagen att utveckla sina kompetenser. Projektet syftar också till att öka profileringen hos företagen samt att trygga personalförsörjningen. 20 lantbrukare har ingått i projektet, varav 12 har ansökt om ytterligare medel med syfte att starta en Internetportal som vänder sig till arbetssökande och till skolor samt intresserad allmänhet. Beslutat belopp uppgår till (U-län). Beskriv stödmottagande ny/förbättrad produktionsrelaterad verk- samhet med anknytning till jordbruket, inklusive saluföring av kvalitetsprodukter från jordbruket. Ett flertal projekt är av intresse i detta sammanhang. Bondens egen marknad och liknande projekt återfinns i flera delar av landet. Två exempel från (O-län) är: Bondens egen marknad i som syftar till att skapa avsätt- ningskanaler för småskalig livsmedelsproduktion samt att skapa en positiv inställning hos konsumenterna. Beslutat belopp uppgår till . Bondens egen marknad i syftar till att öka efterfrågan på företagets produkter samt till att knyta kontakter. Beslutat belopp uppgår till . Ett annat exempel på ett projekt som är intressant i samman- hanget är projektet kvalitetsprodukter – Trä, som syftar till att öka den småskaliga produktionen av kvalitetsprodukter i trä. Beslutat belopp uppgår till (nationellt). Ytterligare ett projekt drivs av läns biodlareförbund som genom genomför ett planmässigt avels- arbete i syfte att minimera förlusterna av bisamhällen och öka pollineringen samt verka för en god utveckling inom binäringen. Beslutat belopp uppgår till . (H-län). Kapacitetsutnyttjande av anläggningar utanför jordbruket (%). Se indikator IX.3–2.2. Indikator IX.4–2.1 Andel hotad mark som skyddats tack vare stödåtgärder (hektar och %). Åtgärder som syftar till skydd och eller förbättring av mark utvärderas i kapitel VI. Indikator IX.4–2.2 Andel skadad mark som återställts tack vare stödet (hektar och %). Åtgärder som syftar till återställande av mark och eller förbättring av mark utvärderas i kapitel VI. Indikator IX.4–3.1 Beskriv på vilka sätt dynamismen /potentialen ökat tack vare stöd- åtgärder (t.ex. relevanta nätverk, finansieringsteknik). En stor del av de projekt som avslutats har som syfte att öka lands- bygdens potential och därmed också landsbygdens dynamism. Projekten är förhållandevis små och deras effekter är märkbara framför allt på lokal nivå. Fokus för projekten är ofta samarbete för bygdens och därigenom den enskilda individens bästa. Ofta handlar det om att bilda nätverk eller andra former av samarbete och att på så sätt öka sin försäljning eller lösa praktiska problem. Olika typer av Bondens marknad är ett bra exempel på hur dynamismen och potentialen kan öka genom att bönder går samman för att lokalt sälja skapar man en mötesplats för traktens befolkning, något som kan vara gynnsamt även i andra sammanhang än försäljning. Bondens marknad återfinns på ett flertal ställen i . Fler exempel finns som är värda att tas upp. Två projekt återfinns inom åtgärden Diversifiering, två inom Marknadsföring, ett inom Turism och två inom Byutveckling. VAFAB:s projekt lantbrukare till växtkraftanlägg- ningen i syftar till att bilda nätverk och genom detta lösa de organisatoriska, praktiska och tekniska frågor som rör odling och konservering av vallgröda samt användningen av rötrester. Beslutat belopp uppgår till (U-län). Ett annat exempel från samma län är projektet för lant- brukare som har beskrivits tidigare. i (U-län) har genom projektet i möjliggjort för lokala producenter/lantbrukare att marknadsföra sina produkter och skapa möjligheter till ny försörjning. Beslutat belopp uppgår till . har startat en omsorgsgrupp i nätverksform för att hjälpa varandra. Beslutat belopp uppgår till . Projektet har som syfte att utveckla nya verksamheter och skapa förutsättningar för gemensam marknads- föring och nätverk. Beslutat belopp uppgår till . har skapat ett centrum för utveckling i bygden genom sitt projekt . Beslutat belopp uppgår till (H-län). Sockenlag har fått för sitt projekt Utveckling av den sociala ekonomin i som syftar till att skapa en levande landsbygd genom utveckling av den sociala eko- nomin (X-län). Svar på fråga IX.4. Projektstöden i går inte till fasta investeringar och därför har de inte påverkat t.ex. mark- och fältstrukturer. Genomförda investeringar har framför allt syftat till att öka försäljning av redan existerande produkter och tjänster, förädla produkter och utveckla företag med målet att finna nya marknader. Andra syften har varit att förmedla kunskaper och stöd eller att öka dynamismen på lands- bygden, t.ex. genom intresseföreningar. Eftersom investeringarna är av sådan karaktär är det svårt att mäta konkreta resultat, särskilt på ett tidigt stadium. För att få en uppfattning om resultaten av projekten bör en uppföljning göras efter programperioden. På lokal nivå bedöms dock projektstöden vara positiva för landsbygdsekono- min.