sou · GRB385d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Det finns dock även andra grupper av personer som av olika anledningar inte anslutits till PA 03 och som därför fortfarande omfattas av PA-91. Den statliga tjänstepensionen enligt PA-91 är till största delen ett förmånsbestämt pensionssystem. Enligt den förmånsbestämda delen garanteras den anställde från och med en tjänste- pension enligt en viss nivå beroende av den anställdes pensions- underlag (PU). I PA-91 definieras pensionsunderlaget som medel- talet av den pensionsgrundande lönen för de fem kalenderår som närmast föregått den anställdes avgångsår. PU uttryckt i antal förhöjda PU uttryckt i kr (2002 års Pensionsnivå enligt PA 91 – 1 161 000 Den anställde som har minst 30 tjänsteår och som har ett pensions- underlag upp till 7,5 förhöjda prisbasbelopp får av pen- sionsunderlaget. För delar över 7,5 och upp till 20 förhöjda pris- basbelopp uppgår nivån enligt och för delar däröver, upp till 30 förhöjda prisbasbelopp, till . Gränsen för de olika nivåerna anges i förhöjda prisbasbelopp. Prisbasbelop- pet och det förhöjda prisbasbeloppet beslutas av regeringen och följer den allmänna prisutvecklingen. Vid beräkning av ålders- pension används förhöjda prisbasbelopp, som uppgår till . I PA-91 kallas pensionsförmåner som den anställde kan ha rätt till vid upphörande av anställningen innan pensionsavgång för liv- Reglerna för livräntor medför att ökningen av den anställdes pensionsrätt består av två delar. Den ena delen utgörs av värdet av att få tillgodoräknas som pensions- grundande tid. Den andra delen utgörs av att pensionsunderlaget ändras. Tekniken att beräkna livränta har betydelse för premiebe- räkningen, vilket visas i avsnitt 13. I PA-91 finns även en avgiftsbestämd del i form av en komple- tterande ålderspension (Kåpan). Till denna avsätter arbetsgivaren av den anställdes lönesumma. Dessa pensionsmedel förvaltas av för det Statliga Området (FSO). I avtalet finns utöver bestämmelser om ålderspension även be- stämmelser om sjukpension, tillfällig sjukpension, efterlevandepen- sion och kompletterande efterlevandepension. gäller det statliga pensionsavtalet PA 03. Avtalet omfattar anställda med pensionsålder som är födda eller senare samt anställda med pensionsålder som är födda eller . Det nya tjänstepensionsavtalet be- står både av en avgiftsbestämd och av en förmånsbestämd del. Den avgiftsbestämda delen utgörs av en individuell ålderspension (IÅP) och en kompletterande ålderspension (Kåpan). Den individuella ålderspensionen innebär att arbetsgivaren sätter av av den anställdes lön upp till 30 in- komstbasbelopp till dennes tjänstepension. Den anställde kan själv välja mellan ett antal olika försäkringsgivare för placering av avgiften. Om den anställde inte väljer hur pengarna skall placeras sker place- ringen hos FSO. Enligt avtal med administrerar SPV valet av försäkringsgivare. Beträffande den kompletterande ålderspensionen sätter arbetsgivaren av av den anställdes lön upp till 30 inkomstbasbelopp. Dessa pengarna för- valtas av FSO. SPV sköter administrationen av den kompletterande ålderspensionen vad gäller såväl inbetalning av avgiften som utbe- talning av förmånerna. Arbetsgivaren betalar den individuella avgiftsbestämda delen till SPV, som fördelar denna på respektive försäkringsgivare Utöver den avgiftsbestämda delen finns en förmånsbestämd del. Likväl som i PA-91 innebär den förmånsbestämda delen att den an- ställde från och med garanteras en tjänstepension till en viss nivå. Pensionsnivåerna enligt PA 03 PU uttryckt i antal PU uttryckt i kr () Pensionsnivå enligt PA 03 – 1 164 000 Till skillnad mot PA-91 har enligt PA 03 de arbetstagare som är födda och senare inte rätt till någon förmånsbestämd del under 7,5 inkomstbasbelopp. Avseende delar av pensionsunderlaget mellan 7,5 och 20 inkomstbasbelopp uppgår pensionsnivån till 60 pro- cent. För delar däröver uppgår nivån till . Arbetstagare födda –1972 har rätt till en förmånsbestämd ålderspension i varierande procenttal av pensionsunderlaget enligt vissa övergångs- regler. Gränsen för de olika nivåerna i PA 03 anges i inkomstbas- belopp. Inkomstbasbeloppet följer den allmänna inkomstutveck- lingen i . Vid beräkning av pension används inkomstbasbelopp, som uppgår till . Även i PA 03 utgörs den anställdes pensionsunderlag av medel- talet av den pensionsgrundande lönen för de fem kalenderår som närmast föregått den anställdes avgångsår. Om den anställde upp- hör sin anställning före pensionsåldern har den anställde inte rätt till en livränta såsom denne kunde ha enligt PA-91, utan till ett så kallat fribrev. intjänas månad för månad och storleken av den intjänade delen beräknas så att dess kapitalvärde är lika med bruttopremien för månaden enligt försäkringstekniska riktlinjer. Fribrevstekniken påverkar beräkningen av premierna för förmåner- na. I avtalet finns utöver bestämmelser om ålderspension även be- stämmelser om sjukpension, tillfällig sjukpension och efterlevande- pension. PA 03 innehåller dock inte några bestämmelser om en kompletterande efterlevandepension.1 10.4Pensionsavtal för vissa yrkesofficerare För vissa yrkesofficerare gäller fortfarande pensionsavtalet , PA-74. Avtalet upphörde men gäller fortfarande för officerare som avgår med så kallad särskild pension och officerare på reservstat. PA-74 bygger på ett brutto- system, vilket innebär att pensionen minskas med hela eller viss del av den allmänna pensionen. Utöver pensionsavtalen omfattas statligt anställda av ett flertal andra kollektivavtalade förmåner. Enligt avtal om statens tjänstegrupplivförsäkring (TGL-S) be- talas ersättning ut till efterlevande om en anställd avlider. Ersätt- ningen betalas ut i form av begravningshjälp samt ett grundbe- lopp som annat beror på den anställdes ålder. 1 Det finns emellertid vissa övergångsbestämmelser för kompletterande efterlevandepension och familjepension. Avtal om ersättning vid personskada (PSA) ger den anställde ersättning vid personskada till följd av olycksfall eller sjukdom i arbetet eller vid färd till eller från detta. Ersättningen består bland annat av kompensation för inkomstförlust. (TA) innehåller åtgärder för att minska eller eliminera behov av uppsägning samt åtgärder för att undvika att uppsägningshotade eller uppsagda arbetstagare blir arbetslösa. Avtalet reglerar även utbetalning av olika ersättningar, exem- pelvis pensionsersättning till uppsagd arbetstagare som uppnått en viss ålder och som väljer att inte stå till arbetsmarknadens förfogande. 10.6Tillgodoräknande av tjänstetid från andra avtals- områden Den anställde tjänar under sitt yrkesverksamma liv i staten in en pensionsrätt som växer i takt med den anställdes tjänstetid och löneutveckling. För att få full pension krävs att man har uppnått en tjänstetid på minst 30 år.2 För pensionen enligt PA-74 och PA-91 inräknas tjänstetid från de flesta andra pensionsplanerna på den svenska arbetsmarknaden i den pensionsgrundande tjänstetiden. Den statliga tjänstepensionen minskas med vad som betalas ut från dessa planer. Den totala tjänstepensionen blir därmed som om all tjänstetid fullgjorts hos staten. Enligt övergångsbestämmelser till PA 03 gäller detta även dem som hade an- ställning med statlig pensionsrätt. För övriga med pensionsrätt enligt PA 03 gäller att endast statlig anställningstid tillgodoräknas. Om en arbetstagare har gått från staten till det privata området har den intjänade pensionsrätten utgjorts av en livränta enligt reglerna i PA-74 respektive PA-91. Livräntan har samordnats med pensionsrätten i den nya anställningen om detta följer av det pensionsavtal som gäller i den nya anställningen. Detta gäller för till exempel ITP-planen. 2 För vissa befattningar gäller ett annat krav på tjänstetid för full pension. 11Den nuvarande försäkrings- modellen Den nuvarande finansieringen av förmånerna i de statliga avtalsför- säkringarna sker genom försäkringsmodellen som infördes . På grund av svårigheter med beräkningen av premi- erna kom den emellertid att tillämpas fullt ut först . Innan modellen infördes finansierades de statliga avtals- förmånerna genom ett schablonmässigt lönekostnadspålägg för de statliga myndigheterna. Med modellen började avtalsförmånerna i stället att finansieras genom försäkringsmässigt beräknade . Försäkringsmodellen tillkom som ett led i målsättningen att myndigheterna skall ha det fulla kostnadsansvaret för förändringar i anställningsvillkoren. Med modellen blev det även möjligt att re- dovisa en samlad pensionsskuld för statens avtalsförsäkring samt att göra prognoser över framtida pensionsutbetalningar. Den grundläggande principen för finansieringen av avtalsförsäkringarna är att denna så långt som möjligt skall ske på samma villkor som på den övriga arbetsmarknaden och vara jämförbar med denna. Modellen för finansieringen av de statliga avtalsförsäkringarna innebär i huvudsak att arbetsgivarna skall betala försäkringsmässigt beräknade för sina anställdas kollektivavtalade försäk- ringsförmåner.1 Premierna beslutas av NSA och betalas in till SPV. SPV förfogar emellertid inte över de som betalas in. Pre- mierna förs i stället till statsbudgeten och redovisas mot inkomst- titeln (5211). För utbetalning av avtalsför- månerna till förmånstagarna tilldelas SPV medel från an- slaget Statliga tjänstepensioner m.m. (anslag 1:13 under utgifts- område 2). 1 Vissa av arbetsgivarna skuldför dock förmånerna. Inbetalning av och utbetalning av förmåner När försäkringsmodellen infördes värderades statens pensionsskuld till förmånstagarna. Värdet motsvarande statens skuld redovisades i försäkringsrörelsen som en fordran på statsverket. De som betalas in till försäkringsrörelsen redovisas under denna post. Försäkringsrörelsens tillgångar utgörs således av fordran på statsverket som står mot värdet av de för- pliktelser försäkringsrörelsen har. Försäkringsrörelsens tillgångar fonderas inte som i ett försäkringsbolag. I stället tillskrivs till- gångarna en beräknad avkastning enligt en modell som beslutas av NSA. Även denna beräknade avkastning redovisas i försäkrings- rörelsens fordran på statsverket. Försäkringsmodellen omfattar de statliga myndigheterna samt vissa icke-statliga arbetsgivare som är anslutna till statens avtalsförsäk- ringar. För de statliga myndigheterna är anslutningen till försäk- ringsmodellen obligatorisk. Vissa myndigheter, framför allt affärs- verken, betalar inte in till SPV utan gör i stället reserve- ringar i sina bokslut för framtida pensionsutbetalningar. Dessa myndigheter kallas för självförsäkrare. Försäkringsmodellen kan delas in i tre områden. Försäkringsrörelsen omfattar förmåner till anställda den 1 ja- nuari 1998 eller senare för vilka betalas till SPV. I för- säkringsrörelsen ingår försäkringsgrenarna pension, gruppliv och personskada. Med äldre förmåner avses förmåner som är grundade på en anställning som upphört före när försäk- ringsmodellen infördes. Utbetalningar och pensionsskulden för förmånerna redovisas i försäkringsmodellen. Självförsäkrarna betalar inte till försäkringsrörelsen utan redovisar i stället en pensionsskuld motsvarande förmå- nerna i sin balansräkning. Detta gäller även övriga myndigheter för pensionsersättningar enligt det statliga trygghetsavtalet, TA, och för förmåner som enligt arbetsgivaren beviljas utöver kollektivavtalet. Utbetalningar och pensionsskulden för dessa förmåner redovisas i försäkringsmodellen. De som löpande betalas in till försäkringsrörelsen avser pensioner enligt pensionsavtalen PA 03, PA-91 och PA-74 vissa pensionsförmåner till personer som har haft pensions- ersättning enligt det statliga trygghetsavtalet, TA gruppliversättningar enligt statens tjänstegrupplivförsäkring, TGL-S personskadeersättning enligt statens personskadeavtal, PSA De avgiftsbestämda förmånerna, kompletterande ålderspension och individuell ålderspension, enligt PA 03 och PA-91 fonderas utanför staten och faller utanför försäkringsmodellen. Förmåner till anställda eller senare för vilka betalas grundade på en anställ- ning som upphört före Finansieringen och administrationen av avtalsförmånerna är re- glerad i en rad olika förordningar och föreskrifter. I förordning (1997:908) om för statens avtalsförsäkringar regleras beräkningen och betalningen av myndighetens för de anställdas förmåner. Premierna fastställs enligt de grunder som fastställs av NSA och skall i huvudsak betalas som preliminära och slutliga . NSA:s verksamhet regleras i förordning (1999:1170) med in- struktion för . Förordningen stadgar att NSA har det övergripande ansvaret för att försäkrings- tekniska korrekta beräknas för de åtaganden myndigheter och andra arbetsgivare som är anslutna till avtalsförsäkringarna har gentemot de anställda. De som NSA beslutar om skall betalas in till SPV. Enligt förordning (1997:131) med instruktion för skall SPV särskilt svara för att myndigheter och andra arbetsgivare som är anslutna till de statliga avtalsförsäkringarna debiteras pre- mieavgifterna. SPV svarar även för att värdet av statens åtagande kan redovisas. De finansierade förmånsbestämda förmånerna handläggs vid SPV enligt förordning (1997:909) om handläggning av ärenden om statliga tjänstepensionsförmåner. Av förordningen framgår bland annat att myndigheterna skall lämna SPV de upp- gifter som verket behöver för att kunna föra matrikel över arbetstagarnas anställningsuppgifter. Närmare föreskrifter om hur och när detta skall ske finns meddelade i Statens pensionsverks föreskrifter om lämnande av uppgifter till systemet för automatisk matrikelföring (AgVFS 2001:1 A). Person-, löne- och anställnings- uppgifterna ligger till grund för SPV:s beslut om statliga tjänste- pensionsförmåner och NSA:s beslut om för statens avtals- försäkringar. Förmånerna betalas ut av SPV enligt förordning (2002:869) om utbetalning av statliga tjänstepensions- och grupp- livförmåner. De förmåner som finansieras med till försäkringsrörel- sen finns som vi nämnt i pensionsavtalen PA 03, PA-91 och PA-74. PA 03 är det senast ingångna avtalet och gäller . Till PA 03 har författats försäkringsvillkor som bland annat behandlar avstämning av preliminära och slutliga samt premiebefrielse vid den försäkrades arbetsoförmåga. Enligt förordning (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetsta- gare med icke-statlig anställning skall PA 03, med vissa undantag, även tillämpas på dessa arbetstagare. Ytterligare förmåner som fi- nansieras med till försäkringsrörelsen finns reglerade i avtalet om trygghetsfrågor, TA, Statens tjänstegrupplivförsäkring TGL-S och Statens personskadeförsäkring PSA. Utbetalningen av personskadersättning finns reglerad i SAVFS 1990:3 A1 och görs av Trygghetsförsäkringsaktiebolag. NSA har det övergripande ansvaret för att försäkringstekniskt korrekta premiekostnader beräknas för de åtaganden som de ar- betsgivare som är anslutna till statens avtalsförsäkringar har gent- emot sina anställda. NSA ansvarar även för att det totala försäk- ringsmässiga värdet av sådana åtaganden beräknas. Inom NSA:s ansvarsområde ligger att fatta beslut om: Förutsättningar för beräkning av preliminär premie Årlig redovisning av försäkringsmodellen för statens avtalsför- säkringar (tjänstepensioner och gruppliv-, personskade- samt pensionsersättningar) Anslutning till statens avtalsförsäkringar av icke-statliga arbets- givare som har anställningsvillkor som stämmer överens med dem som gäller för statligt anställda Nämnden undantas från förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag och är därför inte föremål för någon årlig revi- sion. Nämnden är emellertid skyldig att till lämna en årlig redovisning av förmånssyste- mens intäkter, kostnader och förpliktelser enligt de riktlinjer som finns i ett av regeringen särskilt fattat beslut. Nämnden är även skyldig att lämna en berättelse över verksamheten under det se- naste verksamhetsåret. Nämnden inrättades 1997 och var till en början en nämnd inom SPV. blev nämnden emellertid en egen myndighet. Nämnden utses av regeringen och består av fyra ledamöter som vardera har en personlig ersättare. Den får stöd från en kanslifunktion vid SPV som utgörs av två personer samt bistås i arbetet av SPV och vid behov av externa konsulter. 11.4.2Statens pensionsverk (SPV) SPV är en central förvaltningsmyndighet och har som huvudsaklig uppgift att administrera de statliga tjänstepensionsförmånerna. Verket utför emellertid även viss uppdragsverksamhet. SPV svarar för den huvudsakliga administrationen av avtalsför- säkringarnas förmåner. SPV har som uppgift att föra matrikel över de anställda som omfattas av avtalsförsäkringarna. I verket upp- rättas förslag till NSA:s beslut om . Verket debiterar myn- digheterna för statens avtalsförsäkringar. SPV lämnar i sin årsredovisning uppgifter om utbetalda förmåner, inbetalda , pensionsskuld m.m. SPV sysselsätter cirka 370 personer i och . Inom Pensionsverksamhet Staten arbetar cirka 170 personer med administrationen av den statliga tjänstepensionen. Inom sektion Försäkringsteknik arbetar sju personer på heltid med beräkning och administration av pensionsskulder och för de statliga avtalsförsäkringarna. Vid SPV finns även NSA:s kanslifunktion som består av två personer. I kansligöromålen ingår bland annat att bereda och föredra ärenden inför nämnden. Försäkringsbolaget administrerar per- sonskadeersättningarna enligt personskadeavtalet PSA. Trygg- hetsförsäkring prövar rätten till förmån och betalar ut förmånerna. Bolaget tar även fram underlag för NSA:s beslut om och försäkringsteknisk redovisning för personskaderörelsen. 12.1Faktorer som påverkar premieberäkningen De avtalspremier som arbetsgivarna skall betala in till SPV är upp- delade i individuella och kollektiva . De kollektiva premierna avser bland annat Tjänstegrupplivför- säkringen (TGL-S), (TA) och Personskadeförsäk- ringen (PSA). Premierna kan utgöras av ett enhetligt belopp per person eller en bestämd procentsats av pensionsunderlaget eller lönen. Eftersom de kollektiva premierna beloppsmässigt utgör den mindre delen av de som arbetsgivarna betalar kommer dessa inte att beskrivas närmare. De individuella premierna, sparpremierna, som är den största delen av de arbetsgivaren betalar, bestäms enligt försäk- ringstekniska riktlinjer som NSA beslutar om. Enligt riktlinjerna bestäms premierna med hänsyn till den anställdes ålder, pensions- ålder, tid under vilken pensionen intjänas och pensionens storlek. Genom pensionsavtalen garanteras den anställde, avseende den förmånsbestämda delen, en viss procentuell del av pensionsunder- laget i pension. För att den anställde skall erhålla denna pension förutsätts det att denne har uppnått full tjänstetid, vilket är . Pensionens storlek är alltså beroende av vilken pensionsgrun- dande lön den anställde haft samt hur länge denne har arbetat. Ar- betsgivaren skall bekosta den anställdes pension genom att betala in sparpremier som motsvarar den framtida utbetalningen. Vad som utgör den anställdes pensionsunderlag framgår av pensionsavtalen. Enligt PA-91 och PA 03 utgörs pensionsunderlaget av medeltalet av den pensionsgrundande lönen för de fem kalender- år som närmast föregått den anställdes avgångsår. De fyra äldsta åren räknas upp till det senaste (femte) årets nivå med hjälp av pris- basbeloppet. När premien skall beräknas påverkas denna, om än på olika sätt för enligt PA-91 och PA 03, av pen- sionsunderlagets höjning från föregående år. Av denna anledning är de pensionsgrundande lönerna från intressanta vid premieberäkningen. För att visa detta ger vi följande förenklade exempel. Premien skall beräknas för en anställd för . Den anställde har haft följande pensionsgrundande löner . Figur 12.1 Exempel på pensionsunderlag För att få fram vilken höjning av pensionsunderlaget som skett för den anställde måste först de genomsnittliga pensionsunderlagen för räknas fram (i exemplet bortses uppräkningen med prisbasbeloppet). I exemplet uppgår dessa till respektive . Höjningen, , som påverkar förmånens storlek, resulterar i en viss premie. Som synes har tidigare årslöner inverkan på premieberäkningen för ett visst år. I nedanstående exempel visas detta ännu tydligare. I exemplet har den anställde haft en låg lön 1996, som räknas med vid beräkningen av pensionsunderlaget . Vid beräk- ningen av pensionsunderlaget faller låga lön bort. I stället tillkommer lön, vilket gör att pensionsunderlagets höjning blir högre i detta exempel än i det förra. Att pensions- underlaget utgörs av genomsnittvärdet för de fem föregående åren kan alltså förklara höjningar av premien även om någon höjning av den pensionsgrundande lönen inte skett . Figur 12.2 Exempel på pensionsunderlag Om en anställd inte kan tillgodoräkna sig pensionsgrundande lön för samtliga fem som föregått beräkningsåret utgörs pensionsunder- laget av medeltalet av de hela kalenderår som den anställde kan tillgodoräkna sig. Om den anställde endast kan tillgodoräkna sig utgörs pensionsunderlaget av . Kan inte något kalenderår tillgodoräknas skall pensionsunderlaget utgöra det på hela kalender- månader grundade genomsnittsbeloppet multiplicerat med tolv. Anledningen till att pensionsunderlaget utgörs av ett medeltal av pensionsunderlaget är att inte endast skall vara avgörande för den anställdes pension. Även andra faktorer än ökad tjänstetid och ökat pensionsunder- lag påverkar premiens storlek. Lönen har inverkan på värdet av den intjänade pensionsrätten. Lönedelar som överstiger 7,5 förhöjda prisbasbelopp enligt PA- 91 och 7,5 inkomstbasbelopp för PA 03 kostar väsentligt mer för arbetsgivaren än lönedelar därunder. Ovan dessa gränser upp till 20 förhöjda prisbasbelopp/inkomstbasbelopp utgör tjänstepensionen av den anställdes pensionsunderlag, eftersom det inte utgår någon allmän pension för lönedelar över 7,5 inkomstbasbelopp. De försäkringstekniska riktlinjerna som NSA beslutar om inne- håller antaganden om ränta, livslängd, omkostnader m.m. som påverkar nivån på premien. Beroende av försäkringsrörelsens resultat och konsoliderings- nivå lämnas premierabatter till arbetsgivarna. Dessa premie- rabatter påverkar nivån på premien. Vid beräkningen av sparpremien har den anställde tillgodo- räknats en tjänstetid enligt en schablon. Enligt schablonen räknar man premien som om den anställde tjänat in pensionsrätt i staten från den första tidpunkt som avtalet föreskriver, det vill säga . Detta gäller även om den anställde arbetat in pensionsrätt inom ett annat avtalsområde. Den pension som tjänats in inom ett annat område behöver naturligtvis inte finansieras via sparpremien. För att kompensera detta har NSA beslutat om en schablonmässig sänkning av premierna . Fram till dess att samtliga anställda arbetstagare blir fullt tjänstetidsberäk- nade, vilket är ett uppdrag som SPV har, måste schablonberäknad tjänstetid tillämpas. Tekniken för hur sparpremien skall betalas skiljer sig mellan PA-91 och PA 03. I PA-91 tillämpas en teknik som kallas livränteteknik. Om den anställde slutar sin anställning för ordinarie pensionsavgång har denne rätt till en livränta. Livräntans storlek regleras i avtal. Om den anställde går i pension före den avtalade pensionsåldern redu- ceras livräntan i proportion till hur stor del av intjänandetiden som återstår till pensionsåldern. Livräntetekniken gör att den lönehöj- ning en anställd får skall betalas in med en engångspremie. Vid inbetalning av engångspremien skall sparpremien täcka hela kost- naden för värdeökningen av pensionsrätten. En anställd som får en löneökning tidigt i arbetslivet har endast en kort intjänad tid som sparpremien skall bekosta varför premien inte blir så hög. Om en anställd däremot får en höjning sent i arbetslivet skall sparpremien bekosta en lång tjänstetid varför premien kan bli hög. Premiens storlek beror emellertid även på andra faktorer såsom ökningen av pensionsunderlaget. PA-91 tillkom innan försäkringsmodellen ska- pades och är inte anpassat för en försäkringslösning. Diagram 12.1 Förenklad bild över intjänande och enligt PA-91 Ökning som premien ska bekosta