sou · GRB396 · 2004-01-01 00:00:00 — Under första halvan av 1990–talet var däremot för- hållandet det omvända. Den sociala snedrekryteringen ökade sam- tidigt som ungdomarna generellt sett lockades mer till högskolan. Det tyder på att andra faktorer än tillgången på högskoleplatser har Bilaga 10 till LU 2003 Sammanfattning och avslutande diskussion betydelse för att minska snedrekryteringen. Den lågkonjunktur som rådde –talet påverkade troligen ungdomar att börja studera. Mest benägna till detta föreföll vara ungdomar från mer studievana miljöer, att döma av det mönster som kan iakt- tas . Kvinnor har en högre utbildningsnivå än män. Den högst utbil- dade gruppen av befolkningen är kvinnor i åldern 25–. För- språnget för kvinnor har dessutom ökat . Det har skett en ökning av kvinnors studiedeltagande på såväl högskola som inom övriga studier såsom folkhögskola och kvalificerad yr- kesutbildning. Inom den kommunala vuxenutbildningen dominerar kvinnligt deltagande starkt. Utbildningens inriktning skiljer sig fortfarande kraftigt åt mellan män och kvinnor, och tydligast är skillnaderna på gymnasial nivå. Men det finns också vissa tecken på att yngre kvinnor i viss mån börjar bryta sina traditionella utbildningsval och i högre grad än tidigare väljer naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Bland yngre män syns dock ingen motsvarande ökning av studier inom t.ex. vård och omsorg. Utbildningssubventionerna är omfördelande åtminstone på kort sikt Utbildningssatsningar påverkar fördelningen på lång sikt eftersom utbildning i många fall påverkar livschanser och därmed också livs- inkomster. Men subventionerna i utbildningssystemet, i form av kostnadsfri utbildning och studiestöd, har även en direkt påverkan på inkomstfördelningen på kort sikt. Den totala utbildnings- subventionen (dvs. värdet av den kostnadsfria utbildningen) bidrar till att omfördela resurser från ekonomiskt välbeställda till svagare grupper över ett enskilt år. Detta beror på att de grupper som ut- bildningssystemet vänder sig till, barnfamiljer och studerande, i genomsnitt har relativt låga inkomster. Utan en offentligt subven- tionerad grund- och gymnasieskola skulle många familjer sannolikt inte ha råd att låta sina barn fullfölja sin utbildning. är det de grupper som utnyttjar utbildningssystemet mest också de som drar mest fördel av subventionerna. Ett exempel på detta är subventionerna till den högre utbildningen. Dessa gyn- nar mest ungdomar från familjer med hög inkomst, eftersom det är barn till högutbildade som i högre grad läser på högskolan. Detta tycks ändå anses vara en acceptabel fördelningsprofil. Sammanfattning och avslutande diskussion Bilaga 10 till LU 2003 på att alternativet till en subventionerad högskola avgiftsfinansie- ring förmodas stänga ute vissa grupper helt från högskolan. Det är dock ovisst om avgifter skulle ha en sådan betydelse för valet att läsa vidare på högskolan eller ej, inte minst mot bakgrund av att grunden till den sociala snedrekryteringen tycks läggas tidigare i livet, långt innan valet till högskolestudier görs. Det är inte lika enkelt att beräkna subventionsvärdet av studie- stödssystemet. Studiestödet är egentligen ett samlingsbegrepp för flera olika stödsystem såsom studiehjälp, studiemedel i form utav bidrag och lån samt ett antal stöd till vuxenstuderande. En uppfattning är att bidragsdelen i studiestödet är av betydelse för att bredda rekryteringen. I avsaknad av studier på området har det dock visat sig svårt att finna samband mellan förändringar i studiestöden och sociala snedrekryteringen till högre utbildning. Den totala nivån på stöden är troligen en viktigare faktor än fördel- ningen mellan lån och bidrag. Men studiestödet får ändå anses ha en viktig roll att spela för sannolikt skulle snedrekryteringen vara påtagligt större om inga studiestöd alls fanns. Studiemedlet utgör också den viktigaste finansieringskällan för dagens studerande. är det inte troligt att reformer som enbart innebär en höjd bidragsdel ger effekt i form av minskad snedrekrytering. Ett mönster som kan urskiljas är däremot att utnyttjandet av studiestöden skiljer sig åt mellan äldre och yngre. Yngre studerande utnyttjar studiemedel i högre grad än äldre, är andelen med enbart studiebidrag också störst i de yngsta åldersgrupperna. Den vanligaste stödformen bland äldre studerande har i stället varit de något mer förmånliga olika vuxenstudiestöden. Regional utbyggnad löser inte problemen med snedrekrytering Uppgifter om andelen studerande i olika socioekonomiska grupper som läser på högskolan säger egentligen inte så mycket om vilka faktiska möjligheter som individerna får genom sin utbildning. Olika utbildningsinriktningar ger olika möjligheter och olika hög- skolor ger likaså olika möjligheter . Olika utbildningar och högskolor uppvisar också varierande grad av social snedfördelning. Mest snedrekryterande är de längsta ut- bildningarna och utbildningar som kräver de högsta betygen eller poängen. Den sociala sammansättningen har ändrats lite –talet. Men det finns några utbildningar där det har skett en Bilaga 10 till LU 2003 Sammanfattning och avslutande diskussion viss utjämning, såsom inom områdena juridik och samhällsveten- skap, undervisning samt vård och omsorg. Det har funnits förväntningar på att etableringen av högskolor på nya orter skulle medverka till att bredda rekryteringen. Men ut- ifrån tillgängliga studier verkar den regionala utbyggnaden av hög- skolan inte ha minskat den sociala snedrekryteringen i någon större utsträckning. Utbildningsnivån i regionerna har däremot höjts. Det visar sig vara den sociala strukturen i upptagningsområdet som är av betydelse för att förklara den sociala sammansättningen av stu- derande. Närheten till studieorten tycks visserligen ha betydelse, men verkar inte ha större betydelse för personer från arbetarhem än för andra grupper. Den regionala utbyggnaden ser också ut att framför allt ha gynnat de allra äldsta och de yngsta studerande. Med en snabb expansion av nya högskolor ökar risken för att kvaliteten på utbildningen försämras och att utbildningen får en för lokal profil. Men det finns inte tillräckligt med underlag för att säga om vi har haft en sådan utveckling eller ej. Studier av inkomst- utveckling och av möjligheten att få jobb efter högskolestudier vi- sar visserligen på markanta skillnader olika högskolor emellan. Men andra faktorer än kvaliteten på utbildning kan vara av betydelse, varför det inte går att dra alltför långtgående slutsatser utifrån detta förhållande. En sådan faktor kan vara att studenten efter sina studi- er gör ett eget fritt val att etablera sig på annat håll än i storstadsre- gionerna och på så sätt får sämre löneutvecklingsmöjligheter. Utbildning ingen garanti för hög inkomst Jämfört med många andra länder är svenska studenter gynnade un- der själva studietiden. Högskoleutbildningen är avgiftsfri och Sve- rige har ett generöst studiestödssystem. En omdiskuterad fråga är hur mycket utbildning egentligen lönar sig för individen. Tvärt- emot vad som ofta hävdas visar internationella jämförelser att den privatekonomiska avkastningen på utbildning i inte uppvi- sar några dramatiska skillnader jämfört med andra länder. I alla fall inte om hänsyn också tas till effekterna av skatter och studiemedel samt de direkta kostnaderna för utbildning. Påfallande är att utbildningspremien156 för längre universitetsut- bildningar tycks ha fallit mer än premien för övriga utbildningsni- 156 Med utbildningspremie avses den relativa löne- eller inkomstökning som följer av att skaffa sig en viss utbildning. Sammanfattning och avslutande diskussion Bilaga 10 till LU 2003 Det ger svaga incitament till att skaffa sig längre utbildningar. Utbildningspremien varierar också mellan olika utbildningsinriktningar och med avseende på kön. Kvinnor har lägre utbildningspremie än män, men det är svårt att avgöra om skillnaden i utbildningspremien mellan könen beror på skillnader i utbildningsval. Det är anmärkningsvärt att det ändå är kvinnorna som utbildar sig mest och att de också stärkt sitt delta- gande ytterligare på högskolan . En hypotes som har lagts fram för att förklara kvinnors flitiga studerande är att det ställs högre formella krav vid anställning i den offentliga sektorn (än i privata näringslivet), dvs. på den del av arbetsmarknaden där många kvinnor återfinns. Det finns också indikationer på att barn till högutbildade och från högre socialgrupper får en högre avkastning av utbildning. Det är svårt att avgöra om det beror på skillnader i utbildningsval eller om de får mer hjälp hemifrån med sina studier och/eller har lättare att finansiera studierna och därför får lägre studiekostnader. Ytter- ligare en aspekt som förts fram är att utbildning skulle löna sig mer för dem som redan har en hög inkomst. Även om utbildning lönar sig i den meningen att utbildnings- premien i genomsnitt är positiv, så tycks det finnas stora skillnader mellan olika grupper och utbildningsinriktningar. Det går därför inte generellt att dra slutsatsen att högskoleutbildning utgör en ga- ranti för en hög inkomst åt alla. Det går inte att diskutera den sociala snedrekryteringen till hög- skolan utan att titta på vad som händer under de tidigare åren un- der utbildningen. Det visar sig också att prestationerna skiljer sig åt mellan olika sociala grupper redan på . Barn till tjäns- temän i mellanställning och högre tjänstemän har högre betyg än övriga. Men det finns också könsskillnader som innebär att flickor har högre betyg än pojkar. Skillnaderna är särskilt stora i språkbe- tygen. Det är slående att flickornas väg genom utbildningssystemet utgörs av bra betyg, hög utbildningsnivå men att detta resulterar i låg avkastning på utbildningen. Skillnaderna mellan olika socioekonomiska grupper grundläggs också . Under årskurs 7–9 är svårigheterna att följa skolun- dervisningen större bland elever från arbetarhem än för barn från Bilaga 10 till LU 2003 Sammanfattning och avslutande diskussion Samma mönster återfinns troligen även i tidigare årskurser, men här finns det ingen statistik att tillgå. Det finns hel- ler inga tecken på att skillnaderna i elevprestationer på mellan olika socioekonomiska grupper är mindre än –talet. Betygsskillnaderna får som följd att valet till gymnasieskolans program skiljer sig åt mellan olika grupper, även om de allra flesta elever går vidare till något gymnasieprogram. De studieförbe- redande programmen (samhälls– och naturvetenskapsprogrammet) är de allra vanligaste programmen för barn till högre tjänstemän. Barn till ej facklärda arbetare går oftare än andra barn på det indi- viduella programmet. Det är oklart vilka effekter den nya föreslag- na gymnasieskolan skulle kunna ha, där det individuella program- met helt avskaffas. Det var ett uttalat syfte med programgymnasiet, som infördes –talet, att gymnasievalet skulle bli mer oberoende av tidigare skolprestationer. Det är svårt att finna klart stöd för att gymnasieskolan i och med gymnasiereformen blev en skola för alla. Visserligen finns det tecken på att den sociala snedrekryte- ringen till studieförberedande gymnasieutbildningar har minskat. Men en ökning av andelen elever som inte fullföljer gymnasie- skolan har också observerats. Svårigheterna att locka arbetarbarn till högskolan tycks inte hel- ler helt kunna förklaras av skillnader i studieinriktning på gymna- sieskolan. Betydligt färre ungdomar från arbetarhem än från tjäns- temannahem, som ändå har fullföljt gymnasieskolans studieförbe- redande program, väljer att läsa vidare på högskolan inom de när- maste åren. Det tycks därför vara svårt att komma ifrån att det är av betydelse om eleven har vuxit upp i en studievan miljö eller inte. På tycks dock betydelsen av denna faktor minska, då fler personer från arbetarhem studerar på högskolan i de något äld- re åldersgrupperna. har en mer likvärdig skola än många andra länder, men många klarar inte att fullfölja den Att barn får en likvärdig skolutbildning och att eleverna fullföljer sin utbildning är grundläggande i en politik för att utjämna livs- chanserna. Sammanfattning och avslutande diskussion Bilaga 10 till LU 2003 Det kan konstateras att andelen elever i som inte fullföl- jer sin utbildning har ökat –talet. Det gäller såväl på som på gymnasieskolan. Det verkar inte heller som om det främst är dessa som återfinns på den kommunala vuxen- utbildningen. Där har i stället andelen som redan har minst en tre- årig gymnasieutbildning ökat. Konkurrenskomplettering, dvs. komplettering av redan erhållna slutbetyg, tycks vara den do- minerande orsaken till att många yngre väljer att studera vid kom- vux. Men det finns också vissa tecken på att det i högre grad är per- soner från studieovana miljöer som återfinns bland komvux- studerande. När det gäller graden av likvärdighet tyder studier på att har en jämnare kunskapsnivå än flera andra –länder. I en omfattande –undersökning uppvisar en jämn och relativt hög nivå på läsförståelse internationellt sett. Det visar sig också att den socioekonomiska bakgrunden för en elev har ett måttligare inflytande på läsförståelse jämfört med andra länder. Re- sultaten i –studien gäller endast läsförmåga, och går därför inte att generalisera till andra förmågor. får läsförmågan anses vara en grundläggande faktor för förutsättningarna att preste- ra väl också i andra sammanhang. Enligt –studien tycks , tillsammans med andra nordiska länder som och , ha skolsystem med relativt hög grad av likvärdighet. Det tydliga samband i svenska skolor mel- lan socioekonomisk bakgrund och prestation som vi ser i stati- stiken är därför ännu starkare i flertalet andra –länder. Men hamnar inte på någon topposition, trots de i högt ställda ambitionerna. 9.2Vilka åtgärder verkar i rätt riktning? Givet att det finns en strävan efter att ungdomar från mindre stu- dievana miljöer lockas till högskolestudier och att olika utbild- ningsinriktningar blir mindre könsuppdelade, finns det anledning att tänka på följande: Åtgärder som syftar till att minska den sociala snedrekryteringen till högskolan bör sättas in tidigt i utbildningskedjan. Det kräver tidiga kontrollstationer t.ex. i form av nationella prov där elever kan fångas upp och få hjälp . Att stödja de elever som har svårighe- Bilaga 10 till LU 2003 Sammanfattning och avslutande diskussion ter att följa med i skolarbetet är en åtgärd som både kan leda till ökad jämlikhet, men också till minskade kostnader senare i utbild- ningssystemet. Utbildningssystemet bör inte ha tidig uppdelning av eleverna på olika utbildningslinjer. Det är viktigt att utbildningar inte blir till en återvändsgränd, utan att det finns flexibilitet. måste be- gåvade elevers möjligheter kunna tas tillvara. För att kunna följa upp målet om att utbildningen ska vara likvärdig krävs organiserade uppföljningar av , gymnasieskolans och vuxenutbildningens resultat och kvalitet. Organiserade uppfölj- ningar är inte bara viktigt ur effektivitetssynpunkt, utan också ur jämlikhetssynpunkt. En expansion av utbildningsplatser och/eller utbildningsorter garan- terar inte en jämnare utbildningsnivå. Men det ökar möjligheten för ungdomar med såväl tjänstemannabakgrund som arbetarbak- grund att studera vidare. Det är viktigt att kvalitetssäkra utbildning hos olika högskolor och att deras profil inte blir alltför lokal. har uppdrag att kvalitetsgranska alla högskoleutbildningar, och det är viktigt att detta arbete följs upp. Det är även relevant att studera inkomstutveckling och sysselsättning för studerande från olika lärosäten efter avslutad utbildning. Tydligare mål behövs för vuxenutbildningen. Satsningen på vuxen- utbildningen attraherar även andra grupper än den tänkta mål- gruppen, varför det är stor risk för överdimensionerad vuxen- utbildning. Möjligheten för konkurrenskompletteringar bör därför vara begränsad. Det är viktigt att förtydliga vilka mål studiestödssystemet främst ska ha. Studiestödet ska verka rekryterande men också ha en utjäm- nande verkan mellan olika grupper i befolkningen. Studenter är en heterogen grupp medan studiestödet är generellt och därför ett trubbigt fördelningspolitiskt instrument. Det finns ett behov av fortsatta studier kring bl.a. studiestödssystemets rekryterande effekter. De studier som finns har mycket begränsat värde och kan inte användas som underlag för eventuella reformer av systemet. För att bryta traditionella könsuppdelade utbildningsinriktningar är det viktigt att män förmås att välja kvinnodominerade inriktningar. De yngre kvinnorna tycks redan i viss mån ha börjat söka sig till mansdominerade utbildningar. Sammanfattning och avslutande diskussion Bilaga 10 till LU 2003 Ett oberoende bör inrät- tas. Det är viktigt med ett väl fungerande utbildningssystem både ur effektivitets- som jämlikhetssynpunkt. Med tanke på de senaste årens stora satsningar inom utbildningsområdet finns behov av systematiska studier och forskning kring utbildningssystemet som helhet, dvs. från förskola till forskarutbildning. Denna rapport är en bilaga till långtidsutredningen som har ett framåtblickande perspektiv. Om vi vänder blicken framåt, vilka fördelningseffekter kan framtidens utbildningsväsen tänkas föra med sig? Det finns ett antal trender inom utbildningsområdet som kan förmodas påverka utbildningsnivån och studiedeltagandet. I det följande listar vi några av dessa och formulerar ett antal frågor. Frågorna har vi inte kunnat behandla inom ramen för vår rapport, men det kan vara viktigt att följa upp dessa i takt med att utbild- ningsväsendet förändras. Framväxten av nya utbildningsalternativ och en ökad valfrihet för föräldrar och elever har kommit att förändra skolan. Barnomsorg i enskild regi har ökat –talet, liksom elevantalet i fri- stående grund– och gymnasieskolor. Detta väcker en rad frågor. Kommer alla elever att erbjudas en likvärdig utbildning eller kom- mer skillnader mellan bra och dåliga skolor att förstärkas? Kommer studiemotiverade elever från mindre studievana miljöer utnyttja valfriheten och söka sig till andra skolor som ger dem andra möjlig- heter? Eller kommer ett ökat inslag av valfrihet endast leda till en ökad segregering? Bilaga 10 till LU 2003 Sammanfattning och avslutande diskussion Det livslånga lärandet är ett begrepp som har blivit något av ett ledord i utbildningspolitiken. Även om det livslånga lärandet ofta förknippas med lärande för vuxna så omfattar det även det allra för- sta steget inom utbildningssystemet: förskolan. En reform som syftat till att öka tillgängligheten till förskola och barnomsorg är maxtaxans införande och allmän förskola för fyra– och femåringar. Kommer vi kunna se effekter av att barn fått en mer lika tillgång till det pedagogiska innehållet i förskoleverksamheten? Kommer betygsskillnaderna i mellan olika socio- ekonomiska grupper därmed att minska? Lärandet hos vuxna är en annan central del i det livslånga läran- det. Olika reformer som syftar till fortbildning och omskolning har lanserats. Kommer sådana åtgärder att bidra till att utjämna utbild- ningsnivån ? Den nya tekniken ger stora möjligheter att studera på distans. har etablerats som erbjuder kurser och olika utbildning- ar. Vilka väljer att läsa på distans? Kräver distansläsning en redan hög studievana, och lockar den därmed främst till sig elever från studievana hem? Eller gör möjligheten att studera på egna villkor att detta även lockar till sig elever som lyckats mindre bra i den tra- ditionella utbildningsformen? Även andra, mer lokalt initierade inslag, som t.ex. kommunala lärcentra, kan komma att spela en roll för att nå en jämnare utbild- ningsnivå. Hur utformas sådana system så att studiemotivationen ökar bland nya grupper? har en global utbildningsmarknad vuxit fram, vilket ställer krav på de nationella utbildningssystemen. Kommer detta att påverka arbetet med att bredda rekryteringen? Kommer elever från studievana miljöer välja att i högre grad skaffa sig sin utbildning utomlands? Kommer det faktum att är ett av få länder som har avgiftsfri högskoleutbildning påverka vilka som söker sig till studier i ? Sammanfattning och avslutande diskussion Bilaga 10 till LU 2003 Givet ambitionen att alla ska kunna delta i utbildning oberoende av social bakgrund, kön och etnicitet är det angeläget att följa upp vil- ka effekter ovanstående och andra trender har . En slutsats från denna rapport är att tycks ha kommit en bit på väg mot en hög och jämnare utbildningsnivå, men verkar ha svårt att komma vidare. –talet ändrades inte den sociala snedrekryteringen i någon stor utsträckning, trots de insatser som gjorts för att åstadkomma breddad rekrytering. Även om möjlig- heterna i princip står öppna, gör personer oftast ett traditionellt val givet sin sociala bakgrund och kön. Att man i hemmet har välutbil- dade föräldrar som förebild, och kanske också som extrahjälp, tycks alltjämt ha stor betydelse. Sannolikt spelar också de ekono- miska drivkrafterna stor roll, vilka i detta fall inte tycks ge en sär- skilt hög förväntad avkastning på högre studier. Akerlof, G. & Kranton, R. [2002], Identity and Schooling: Some Lessons for the Economics of Education, , , vol. 40, issue 4, pp. 1167–1201. Arai, M. & , C. [1999], Returns to Human Capital in , i , R. & , T. ), Returns to Hu- man Capital in Europe – A , , The Rese- arch , . Arai, M. & , C. [2001], kapitel 14 i Harmon, C., , I. & , N. ), Education and Earnings in Europe: A Cross Country Analysis of the Returns to Education, , Cheltenham. Arrow, K. [1973], Higher Education as a Filter, , vol. & , T. [1999], An Introduction to the Revi- ews i , R. & , T. ), Returns to Human Capital in Europe – A , , of the Finnish Economy, . [1964], Human Capital, NBER, . [1975], Human Capital, , . , A, [1992], The Impact of Family Background on the Returns to and Length of Schooling in , Working Paper Series No. 336, (). & , C. [1994], Avkastningen på utbild- ning i till 1991, i , R. & , J. O. ), Sorteringen i skolan, , . [1999], Utbildningspolitik och utbildningens lön- samhet i Calmfors, L. & , M. ), Tillväxt och eko- nomisk politik, , . Calmfors, L. & , M. (red.) [1999], Tillväxt och ekonomisk politik, , . Bilaga 10 till LU 2003 CSN [2002], Den första terminen med det nya studiestödet, CSN rapport. Dir. 2000:35, Gymnasieskolans utbud av studievägar, Utbildnings- departementet. Dir. 2001:8, Tilläggsdirektiv till 2000, Utbild- ningsdepartementet. Dir. 2002:47, Översyn av studiehjälpen, . Dir. 2002:148, Forskarutbildningen och perioden efter doktors- Dryler, H. [1994], Etablering av nya högskolor – ett medel för minskad snedrekrytering?, i , R. & , J. O. ), Sorteringen i skolan, , . Ds 1994:135, Skatter och socialförsäkringar över livscykeln – En si- muleringsmodell, Rapport till expertgruppen för studier i offent- lig ekonomi () av Hussénius, J. & Selén, J., , . Ds 1999:65, En akademisk fråga – en rapport om ranking av C- uppsatser, Rapport till expertgruppen för studier i offentlig eko- nomi av Härnqvist, K., , . Ds 2000:19, Studiebidraget i det långa loppet, Rapport till expert- gruppen för studier i offentlig ekonomi () av , P. & Hussénius, J., , . Ds 2000:58, Utbildningens omvägar – en om kvalitet och effektivitet i svensk utbildning, Rapport till expertgruppen för studier i offentlig ekonomi av , , , O. & , , , . Ds 2001:24, Betyg på skolan – en om gymnasieskolorna, Rapport till expertgruppen för studier i offentlig ekonomi av Löfbom, E., , . Ds 2003:33, Skolmisslyckande – hur gick det sen? Rapport till ex- pertgruppen för studier i offentlig ekonomi () av , H., , . , P-A., , P. & , B. [1994] Utbildnings- nivå och utbildningsavkastning i i , A. & , A. ), Studier av svensk utbildning, Ekonomiska Rådet, , . [2001], University Enrollment and Geographical Mobility – The Case of , Economic Studies No. Bilaga 10 till LU 2003 Emmerson, C. & , H. [2002], Avgifter för offentliga tjäns- ter, i , P. & , T. ), Alternativ i väl- färdspolitiken, , . [1994], Efterfrågan på högre utbildning i , i , A. & , A.