sou · GRB3129d2 · 2004-01-01 00:00:00 — 1 § ha ett nationellt ansvar för frågor om samverkan mellan forskningsbibliotek bl.a. i fråga om försörjning med litteratur samt utnyttjande och utveckling av tjänster baserade på informations- teknik, – forskningsbibliotek ersätts av offentliga bibliotek. KB bör på samma sätt som många andra myndigheter ges gene- rell rätt att utfärda föreskrifter inom sitt verksamhetsområde. I av- snitt 6.6.2.4 ges ett exempel på KB:s behov att utfärda föreskrifter i egenskap av tillsynsmyndighet. KB omfattas f.n. av råds författningssamling. För en adekvat ansvarsfördelning och tydlighetens skull bör KB tas upp som egen ansvarsmyndighet i författningssamlingsförordningen (1976:725) bil. 1 som utgivande myndighet med ansvar för en egen serie. Det finns därmed inga SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling skäl för KB att fortsättningsvis utnyttja författnings- samling. Även i regleringsbrevet krävs en förändring: Under verksamhetsgrenen Infrastruktur och informationsför- sörjning bör målformuleringen ändras från Förbättra och effekti- informationsförsörjningen inom högre utbildning och forsk- ning till inom utbildning och forskning (ordet högre före- slås alltså strykas). I övrigt bör ändringar i instruktionen anstå tills dess att de före- slagna översynerna och strategiuppdraget genomförts. Det finns ingen anledning att nu föreslå några ändringar i biblio- tekslagen. Detta kan bli aktuellt först när de översyner och det strategiuppdrag som föreslagits slutförts, och regeringen tagit ställning till dessa. Nuvarande lag räcker som utgångspunkt för att genomföra det som föreslås i detta betänkande. Efter regeringens ställningstagande kunde någon form av ramlag där alla funktioner sammanfattas vara av värde, vilket skulle gynna samordningen i informationsförsörjningen. Det kunde då även vara ett bra tillfälle att klargöra de s.k. övriga forskningsbibliotekens ställning. I nuvarande lag framgår endast att av staten finansierade bibliotek ska avgiftsfritt ställa litteratur ur de egna samlingarna till folkbibliotekens förfogande samt i övrigt samverka med folk- och skolbiblioteken och att varje högskola ska ha ett eget bibliotek. Mot en förändrad lag kunde anföras att staten bestämmer över sina egna resurser och för detta behövs ingen lagtext. Man kan också fråga sig om lagen ensidigt beaktar folkbibliotekens behov. Av lagen framgår inte att folkbiblioteken också ska betjäna studenter och forskare att det finns och ska finnas en gemensam nationell biblioteks- katalog (Libris) att den bibliografiska informationen ska vara avgiftsfri (en slags demokratisk rättighet) att mängden digitalt publicerad information ökar vem/om någon har ansvar för tillsyn alternativt samordning av biblioteksverksamheten och på vilket sätt det ska ske Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling informationsfriheten eller den enskildes rätt att söka informa- tion bibliotekens betydelse för demokratisk samhällsutveckling Av lagtexten borde framgå att biblioteksväsendet numera betraktas som en visserligen lite spretande men en ändå någorlunda väl sam- manhållen samhällsfunktion. En del av de kompletteringar som berörts finns på andra håll i lagsamlingar. Den reviderade pliktlagen (SFS 1993:1392), innehåller 37 paragrafer och är synnerligen utförlig. En förordning som kom (SFS 2002:287) anger hur personuppgifter ska hanteras. Högskolelagen talar också summariskt om att varje hög- skola ska ha ett bibliotek. Oavsett regeringens ställningstagande till vad som föreslagits i detta betänkande bör KB upprätta handlingsplaner för de olika verksamheterna, såväl kortsiktiga som långsiktiga. Inriktningen bör vara att KB ska koncentrera sig på de stora systemfrågorna och de centrala nationalbiblioteksuppgifterna. Underlaget bör tas fram i samverkan med dem som berörs av KB:s verksamhet. Arbetet bör utgå från det visionsdokument som KB fastställer (se kap. 2). I arbetet bör hela KB:s personal vara engagerad. Det är självfallet också en fråga för styrelsen. 8 Utbildning och forskning Kraven på KB är höga och mångfasetterade. Vid KB bedrivs verk- samheter som ställer krav på djupa kunskaper inom vitt skilda om- råden – allt från djupa bokhistoriska kunskaper, kunskaper om konservering, biblioteks- och informationsvetenskap samt tekniska kunskaper. KB måste ligga steget före när det gäller hanteringen av den digitala ålderns material. Detta ställer krav på en välutbildad personal. Det ställer i sin tur krav på relevant utbildning samt forskning/forskarutbildning vid landets lärosäten och på att de olika områden som ingår i KB:s an- svarsområde beforskas. Det ställer också krav på att KB nyttiggör sig den forskning som bedrivs. KB bedriver inte, som andra lärda verk, någon egen forskning. kommer både grundutbildningen och forskarutbild- ningen inom området biblioteks- och informationsvetenskap att utvärderas av . KB har som alla myndigheter inför den kommande forsknings- propositionen lämnat in sin kunskapsstrategi till regeringen. I detta kapitel lämnas en sammanfattning av KB:s forskningsbehov. Vidare lämnas en kortfattad redogörelse för den utbildning och forskning som bedrivs inom området biblioteks- och informations- vetenskap. Det är inte möjligt att ge någon överblick över all ut- bildning och forskning som bedrivs på alla områden som berör KB:s område, däremot informera om de brister KB upplever inom sitt verksamhetsområde – områden som behöver beforskas. Det gäller i första hand det digitala området. Det har inte funnits möjligheter för KB att göra den omvärlds- analys som är en förutsättning för att kunna ge en tillförlitlig och heltäckande bild av behovet av utbildade och av forskning inom biblioteksområdet. Det ingår dock i KB:s målsättning att arbeta med dessa frågor framledes och det är ett område som kommer att ingå i ABM-centrums uppgifter eftersom behoven inom sektorn delvis sammanfaller. Det gäller speciellt de behov som är en konse- kvens av den tekniska utvecklingen och utvecklingen på medie- området (den digitala utvecklingen). 8.2KB:s behov av utbildning och forskning på olika områden KB framhåller i den kunskapsstrategi som lämnades till regeringen () 2003 följande: Både för forskningens och den högre utbildningens fortsatta ut- veckling krävs mer samordnade och kraftfulla insatser för en effektiv informationsförsörjning. Det ställs nya krav på infra- strukturen och på vår egen kunskapsutveckling inom området digitala bibliotek. KB vill särskilt framhålla följande uppgifter: att få fram en djupare bedömning av de samlade, framtida forsknings- och utbildningsbehoven inom hela biblioteks- sektorn att planera och genomföra ett nationellt insatsprogram för digi- tal informationsförsörjning till utbildning och forskning –2008. att utreda hur det långsiktiga bevarandet av digital information ska samordnas. att fastställa en nationell digitaliseringsstrategi och samordna arbetet med övriga ABM-myndigheter 8.2.2Behov av utbildade inom olika områden KB:s utbildningsprofil och rekryteringsbehov Av KB:s totalt 290 anställda är 177 bibliotekarier, varav 112 har bibliotekarieexamen. pensioneras mellan 50 och 80 (beroende på när man tar ut sin pension) av KB:s nuvarande 177 bibliotekarier. Av de övriga anställda kommer cirka 15–35 personer att pensioneras. Behovet av att kunna rekrytera bibliotekarier kommer således att öka . har behovet och därmed rekryteringen ökat inom IT- området. KB:s rekryteringsbehov omfattar därutöver en rad specialistkompetenser, t.ex. inom områden som bokvård och kon- servering, för hantering av specialsamlingar som bilder, musikalier etc. Inte minst kommer KB ha ett ökat behov av personal med olika slags IT-kompetens. KB har f.n. endast sju anställda som har doktorsexamen. Även här finns ett rekryteringsbehov. Inom den statliga arkivorganisationen (, och landsarkiven) är situationen densamma, framför allt i gruppen . I sin kunskapsstrategi 2005–2008 konstaterar att aktuella anställningsvillkor är attraktiva för vetenskapligt utbildad arbetskraft och att därför särskilda former för nyrekrytering av sådan personal i tillräcklig omfattning kan be- höva prövas. KB framhåller behov av forskning på följande områden utveckling av digitala bibliotek utvärdering av och tjänsteutveckling av biblioteksservice samhällsvetenskapliga studier av informationsmarknad, publi- ceringssystem, informationens roll i samhället m.m. forskning inriktad på tryckta, äldre samlingar, bokhistoria, analys av samlingar, bevarandefrågor 8.3Utbildning och forskning inom biblioteks- och informationsvetenskap m.m. I behandlas frågor om informationens spridning, organisa- tion och återvinning främst inom ämnet biblioteks- och informa- tionsvetenskap (B&I), i linje med det internationellt etablerade Library and Information Science (numera ofta också betecknat Information Studies eller enbart Information Science). Det finns inom detta ämne tydliga kopplingar till flera praktikfält, inte bara till bibliotek utan också till arkiv och museer, samt i ökad utsträck- ning skolor, företag och andra organisationer. Grundutbildningen i B&I är inte en yrkesutbildning utan en generell akademisk utbildning i det, såväl i som internatio- nellt, relativt unga ämnet biblioteks- och informationsvetenskap. I har magisterutbildning i B&I kommit att ersätta den gamla bibliotekarieutbildningen och den svenska biblioteksvärlden har visat sin uppskattning för akademiseringen och anställer i stort sett bara de som har bibliotekarieutbildning. Såsom generell akademisk utbildning inom informationsområdet ger dock utbildningen en bra grund för andra arbeten inom verksamheter med högt ställda krav på informationshantering. Denna nya grundutbildning på magisternivå startade (antal nybörjarstudenter inom parentes). Utbildningen bedrivs vid (200 samt 140 på distans), Lunds (42), (65) och (34) univer- sitet. Ht startades en ny grundutbildning på kandidatnivå i . B&I är ett av starkaste profilområden. Söktrycket är högt och de färdigutbildade får snabbt arbete. Exempel på andra grundutbildningar som berör KB:s verksamhet är den kulturvårdsutbildning som bedrivs i . Där bedrivs konservatorsutbildning med bevarandet som expertområde. Grundutbildning i arkivvetenskap som också har betydelse i sam- manhanget bedrivs kontinuerligt vid och i , med vissa uppehåll även vid Lunds, och . Närliggande utbildning vid har en något bredare ABM-karaktär. Självfallet berör utbildningar som litteraturvetenskap, system- och datavetenskap också KB. Den stora yrkesgruppen vid KB är bibliotekarier varför fokus i detta sammanhang ligger på denna ut- bildning. Inom det flerdisciplinära forskningsfält som biblioteks- och infor- mationsvetenskapen utgör studeras processer och sammanhang där information organiseras, förmedlas och används. Information tillerkänns allmänt mycket stor strategisk betydelse för samhället. Flödet av information har ökat ofantligt som kraven på god information ökat. vetenskap (BHS) i samarbete med svarar för den dominerande delen av forskningen/forskarutbildning inom ämnet i landet. Forskningen vid BHS fokuserar på områden som rör informationssökning och informationsförmedling i vid mening, dess förutsättningar och dess konsekvenser. I detta ingår bland annat studier av informationsåtervinning (information retrieval). Ett IR-lab (Information Retrieval) har byggts upp i efter modell från i . Här studeras bland annat automa- tisk indexering och olika indexeringsmetoders effektivitet. Uppmärkning av elektroniska dokument och elektronisk publi- cering är ett annat område med flera forskare och doktorander inkopplade. Ett centrum för informetriska studier finns med forskning kring ämnesportaler och deras utnyttjande. Institutionen är koordinator för en ansökan inom EU:s sjätte ram- program med deltagande från fem europeiska länder, inriktat på digitala lösningar för bevarande av kulturarv. Tillsammans med forskning kring användning av informations- och kommunika- tionsteknologi ger detta en profil som också kan bidra till utveck- lingen av digitala bibliotek och informationstjänster. framhåller B&I i sin forskningsstrategi och lyfter även fram senare tvärinstitutionella insatser kring informa- tionssystem, där expertis inom biblioteks- och informationsveten- skap samverkar med forskare inom informatik med inriktning på utveckling av informationssystems användbarhet. har forskning inom bibliometri som profil- område, med internationell spets. Bibliometri är benämningen på en uppsättning metoder för statistisk analys och visualisering av information i dokument av olika slag, texter, webb-sidor m.m. En tillämpning finns inom området vetenskapsindikatorer där metoder nu utvecklas och används i svenska och europeiska forskningspoli- tiska analyser. Inom bibliometrin har en världsledande roll. Utveckling av praktiska tillämpningar sker i samspel med bl.a. , och motsvarande organ i . står för ISSI:s konferensen i (). informationsteoretiska grundforskning som bedrivs är framförallt relevant för KB ur ett mera långsiktigt, strategiskt perspektiv. De teoretiska studierna av informationens karaktär, funktion och egenskaper kan få stor betydelse för fram- tida investeringar av strukturell karaktär, dvs. olika system för ordnande. En viktig del av de teoretiska studier ägnas den i någon mån mera tillämpade domänanalytiska modellen som mera direkt kan vägleda ämnesbestämningen av olika informationsobjekt. På ett liknande vis kan forskning om informationsbeteenden under- lätta avgöranden vad gäller indexering och ämnesbestämning såväl som bevarandefrågor. Vidare inom området intellectual property rights där ägande och upphovsrättsliga liksom publika intressen vad gäller information studeras. har en ABM-profil genom att B&I samarbetar (bl.a. flera gemensamma kurser i grundutbild- ningen) med Arkivvetenskap och Museologi. De tre ämnena finns vid samma institution. och informationssök- ning är huvudinriktningen för forskningen i där man ägnar särskild uppmärksamhet åt informationsbeteende, särskilt i forskarnätverk, samt utveckling av informationsförsörjning för högre utbildning och forskning, t.ex. virtuell informationsservice för att understödja distansstudenters lärande. Inom arkivvetenskap finns tills vidare enbart en professor på del- tid vid . Ansatser till forskning på doktor- andnivå finns där samt (inom ramen för informationsvetenskap) vid (i ) men än så länge har inga av- handlingsarbeten slutförts. Innehållsligt tar de från olika utgångs- punkter upp arkivteoretiska aspekter på den digitala arkivbild- ningen. Behovet att förstärka arkivvetenskapen på forskningsnivån har betonats i kunskapsstrategi 2005–2008. 8.3.3Centrala forskningsfrågor inom KB:s verksamhetsområde Det finns ett stort behov av forskning och kvalificerat utvecklings- arbete för en vidareutveckling av KB:s verksamhet och för utveck- lingen inom bibliotekssektorn i stort. Ofta kan det vara svårt att avgöra vad som är hänförbart till forsknings- respektive utveck- lingsarbete inom området. Bibliotek är institutioner som organiserar, strukturerar, beskriver och tillhandahåller information, företrädesvis textinformation. hanterar biblioteken i allt högre grad information i digital form förmedlad via Internet. Detta ställer krav på en ny infrastruktur som i många avseenden skiljer sig fundamentalt för den struktur som byggts upp för de konventionella informationsbärarna. Frågor kring hur man beskriver, tillgängliggör och bevarar dessa digitala resurser står i fokus för forskning och utvecklingsarbete . Sam- verkan mellan digitala bibliotek kommer alltmer i förgrunden och är en grundläggande beståndsdel i det insatsprogram för att ut- veckla ett nationellt, digitalt bibliotek som tas upp i avsnitt 7.14. Men det finns också forskningsfrågor som rör alla slag av biblio- teksservice och forskningsfrågor som enbart rör bibliotekens tryckta samlingar. Den FoU som är relevant i sammanhanget kan mycket förenklat hänföras till några stora huvudområden: Utvecklingen av digitala bibliotek, forskning kring t.ex. automatisk klassificering och indexering, skapandet av kun- skapsontologier, strukturering eller uppmärkning av elektro- niska dokument, utformning av metadata och identifikatorer, digitalisering och digitalt långtidsbevarande. Utvärdering och tjänsteutveckling av biblioteksservice. Studier av användarbehov och beteende, användning av bibliotek och informationstjänster, användbarhet av tjänster, servicemodeller och kvalitetsutveckling. Samhällsvetenskapliga studier av informationsmarknad, publi- ceringssystem, informationens roll i samhället, informations- försörjning relaterad till IT-utveckling och övergripande över- gripande IT-strategier. Forskning inriktad på tryckta, äldre samlingar: bokhistoria, analys av samlingar, bevarandefrågor Specifika frågor i digital biblioteksutveckling För att kunna hantera de elektroniska dokumenten mer rationellt än krävs till exempel en vidareutveckling av metoder för automatisk klassificering och indexering som delvis kan ut- nyttja biblioteksvärldens befintliga system och tesaurer men som också måste bygga på lingvistisk analys och statistik. Beskrivning av ämnesinnehåll i form av s.k. kunskapsontologier och Topic Maps är ett internationellt aktivt forskningsområde. För att kunna återanvända digital innehåll på ett flexibelt och kraftfullt sätt krävs en standardiserad uppmärkning av modulariserat innehåll i form av texter och andra slag av material som används i forskning och ut- bildning. Hur kan traditionella klassifikations- och indexeringssystem ut- vecklas för hantering av nya typer av dokument? Metadata är en förutsättning för att man ska kunna hantera det digitala materialet. Man behöver metadata på två nivåer. Man måste ha arkivmeta- data, dvs. uppgifter om filtyp, ev. komprimering, ankomstdatum och checksumma för varje fil. Man måste också ha traditionella kataloguppgifter, författare, titel, utgivningstid etc. Detta är betyd- ligt viktigare för digitalt material än tryckt, eftersom katalogupp- giften är den enda möjligheten att få veta vad som finns – det finns ingen hylla att vandra utmed. I princip skulle en fulltextdatabas kunna eliminera behovet av särskilda metadata, under förutsättning att alla textdokument levererades strukturerade och uppmärkta enligt bestämda regler, så att t.ex. författarnamn kan sökas som sådana. Det är inte fallet , men här pågår mycket utvecklings- arbete och många försök världen över. Vilka nya former för informationsservice riktad mot allmänheten och professionella grupper växer fram? Vilka är förutsättningarna för informationssökning och hur påverkas människors infor- mationssökning av nya IT-baserade hjälpmedel? Utvecklingen av portalprogram ger nya möjligheter att erbjuda användarna samlade ingångar till elektroniska resurser, att skräddarsy information efter specifika behov och att involvera användarna mer aktivt. Ett viktigt problem är att den elektroniska adresserna, URL:erna, inte är sär- skilt beständiga, vilket tvingar fram nya lösningar Detta tämligen enkelt att lösa för en enskild webbplats, men blir mycket komplext om man vill hitta lösningar för t.ex. hela .se-domänen. För att den digitala informationen ska utnyttjas effektivt är det viktigt att den är integrerad i den i allt högre grad nätbaserade lärande- eller forskningsmiljö, där användarna arbetar. Det måste också finnas effektiva former för stöd och vägledning integrerat i användarmiljön. Hur kan vi säkra tillgången till information och kunskap för olika grupper, nu och för framtiden? Vilka problem innebär lagring av elektroniskt information, för informationens tillgänglighet och bibliotekens ansvar? Det långsiktiga bevarandet är en nödvändig del i informationsinfrastrukturen, och det är framförallt en natio- nalbiblioteksuppgift. Det är också angeläget att finna lösningar på bevarandeproblemen även för annat material än rena text- dokument, som t.ex. faktadatabaser. startade ett samarbetsprojekt mellan och – Långsiktigt Digitalt Bevarande (LDB). Projektet bedrivs med tre doktorander och specialistpersonal från . Målet är att skapa förutsätt- ningar för långsiktigt bevarande av digital information som produ- ceras inom den offentliga förvaltningen och utgår från en samman- hängande process tillkomst-leverans-bevarande-tillhandahållande. Projektet hänger naturligt samman både med tillväxten av e-för- valtningen och konceptet 24-timmarsmyndigheten. Vid Mitt- högskolan har initiativ tagits till ett anknytande forskningsprojekt om digitalt bevarande från mer renodlat arkivteoretiska utgångs- punkter. har föreslagit att KB och får i upp- drag att utreda hur det långsiktiga bevarandet av digital information ska samordnas för att ge permanent tillgång till information (se avsnitt 6.8). 8.3.4Behov av fler forskarutbildade m.m. – bedömning Bedömning: Behovet av fler forskarutbildade inom ämnen med anknytning till bibliotekens verksamhet är stort. utvärdering bör avvaktas innan ställning tas till omfattning, inriktning och lokalisering. Behovet av lärare är stort, inte minst av forskarutbildade lärare. Det behövs många fler forskarutbildade för att trygga försörjningen av kompetenta lärare vid de lärosäten som utbildar inom ämnet B&I. Det är det enda sättet att säkra behovet av välutbildad personal inom såväl biblioteksvärlden som på andra håll där stora mängder information struktureras och processas. Detta kräver att forskarutbildningen byggs ut. Antalet dokto- är alldeles för litet för att kunna fylla behovet av lärare/forskare inom ämnet biblioteks- och informationsvetenskap. Visserligen kan ämnet dra nytta av kunskap och forskning från andra ämnen men kommer det att underminera den inom- vetenskapliga utvecklingen och ämnet om inte andelen disputerade lärare ökar. Härutöver behövs fler högutbildade inom biblioteks- och informationssektorn. Det behövs fler forskarutbildade för att tillgodose tillgången på expertkompetens bl.a. inom bibliotek – inte minst inom national- . Det gäller också andra informationshanterande institu- tioner. Dessa befinner sig i en snabbt föränderlig situation som blir alltmer komplex. Inom biblioteken har behovet av såväl generellt välutbildad personal som expertkompetenser uppmärk- sammats. Forskning och forskarutbildning riktad mot de problemområden som ligger närmast KB:s verksamhet är förhållandevis mycket svag i . En lösning är att inrätta doktorandanställningar vid be- fintliga utbildningsinstitutioner med inriktning mot områdena analys, organisation, hantering, sökning och användning av digital information. Lärosätenas bedömning är att , och bör ha minst fem doktorander vardera för att kunna bilda fruktbara lokala forskningsmiljöer. att och skulle behöva ytterligare tre doktorandanställ- ningar vardera och två. Antalet verksamma doktorander vid är totalt cirka 30 varav två–tre ägnar sig åt ovanstående problemområden. Därför föreslås en förstärkning med tre doktorandanställningar riktade mot dessa områden. Professor , , har initierat, planerat och leder forskarskolan NORSLIS (in Information Science). /har i princip samtliga 30 doktorander med i pro- grammet med varierande finansiering. En stor del av doktoranderna har endast finansiering till . Några är dock i slutet av sin utbildning. Särskilt viktig är forskarskolan för de nya doktorander som tillkommit . För den mindre del doktorandan- ställningar som tillskapats med tidsbegränsade medel utgör för när- varande bristen på medel för omkostnader och materialinsamling ett problem. Det nordiska samarbetet intensifieras nu med sikte på att sam- verka för att ge de nordiska länderna en stark internationell slag- kraft. Förutsättningarna att gå vidare med detta är emellertid mycket begränsade då detta ämne i saknar basresurser i form av doktorandtjänster m.m. Forskarutbildningen inom biblio- teks- och informationsvetenskap startade /2000.