sou · GRB356d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Ett sam- arbetsavtal mellan och AMS har träffats avseende rekryteringsprocessen in i . Utredaren skall se över rekryte- ringsprocessen för anställning i och, vid behov, lämna för- slag på förändringar. Utredaren skall i denna fråga samråda med . Förutsättningarna för att skall genomföra sitt uppdrag har delvis ändrats sedan ombildades till aktiebolag. Detta gäller framförallt intäktskällor, nämligen den statliga merkost- nadsersättningen och bolagets marknadsanpassning. Utredaren skall följa upp om slutsatserna i SOU 1991:67 i går och samt proposition 1991/92:91 om ombildning av till aktiebolag är giltiga. Utredaren skall vidare beskriva hur förslagen i utredningen påverkar förutsättningarna att bedriva verksamheten i aktiebolagsform. Utredaren skall samråda med utredningen politiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga (dir. 2002:22). SOU 2003:56 Bilaga 1 Den särskilda utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Beslut vid regeringssammanträde . Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över styrning och inriktning av . Utredningen har antagit namnet (N 2002:04). Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Utredaren skall, i stället, redovisa sitt uppdrag . Statistik över behovet av eller Samhalliknande verksamhet och arbetslivsinriktad rehabilitering En rapport av SCB på uppdrag av I denna rapport redovisas genomförandet och resultatet från SCB:s undersökning om behovet av eller Samhalliknande verk- samhet och arbetslivsinriktad rehabilitering för arbetssökande, långtidssjukskrivna och långvariga socialbidragstagare. Undersök- ningen har genomförts på uppdrag av . Målpopulationen är alla kommuner i . Som urvalsram används SCB:s register över kommuner . Urvalet omfattar totalt 146 kommuner. Behovet av skyddade anställningar och arbetslivsinriktad rehabi- litering skiljer sig åt mellan olika delar av landet. För att få ett representativt urval och god precision i skattningarna stratifierades populationen därför efter förvärvsregioner. Kommunerna klassifi- ceras till olika förvärvsregioner med utgångspunkt från areal, anta- let förvärvsarbetande, fördelningen av förvärvsarbetande på sekto- rer och näringsgrenar m.m. Metoden redovisas i publikationen Lokala arbetsmarknader och förvärvsregioner, (1991). När urvalsstorleken skulle bestämmas var huvudsakligen föl- jande aspekter utgångspunkt: Noggrannhet: Trots att urvalet ska vara så litet som möjligt ur ett kostnadshänseende ska det vara tillräckligt stort för att resultaten ska bli tillförlitliga. Det mått på precision som användes är rela- tiva medelfelet (variationskoefficient, cve) för skattning av totalen. Miniminivå: Urvalet måste vara tillräckligt stort för att konfidens- intervall skall kunna bildas (med stöd av centrala gränsvärdes- satsen). Bortfall kan dessutom medföra att vissa stratum blir utan observationer om det inkluderas för få observationer. Därför val- des minst två kommuner från varje stratum (förvärvsregion). Variationskoefficienten på en estimator för totalen för X (hjälpva- riabel) ger ungefär samma variationskoefficient för en estimator för totalen på Y (undersökningsvariabel) förutsatt att dessa variabler är högt korrelerade. Som hjälpvariabel användes en variabel baserad på summan av antal arbetslösa, antal vuxna socialbidragstagare och antal förtidspensionärer och mottagare av sjukbidrag. Denna varia- bel samvarierar i hög grad med undersökningens huvudvariabel. Framräknande av stickprovsstorleken (n) gjordes enligt följande: är summan av antal arbetslösa, antal vuxna socialbidragstagare och antal förtidspensionärer och mottagare av sjukbidrag är antal kommuner i stratum h är variansen för hjälpvariabel X i stratum h cve är variationskoefficienten för hjälpvariabel X När urvalet har dragits allokerades stickprovet enligt en metod som kallas X-optimal allokering. Då den valda designen är ett stratifierat urval med OSU inom strata allokerades stickprovet enligt följande: nh = n HNh S xUh Erfarenheten säger att de flesta undersökningar kommer att drab- bas av bortfall. Om bortfallet inte är negligerbart kommer skatt- ningarna att få större varianser än de som angivits i villkoret för önskad precision. Därför var det lämpligt att ta hänsyn till förvän- tad andel svar i varje stratum vid allokeringen. X-optimal allokering med olika nivåer på variationskoeffi- cienten med minst två observationer i varje stratum nh (cve=10%) nh (cve=5%) nh (cve=2%) nh (cve=1%) * stratum som totalundersöks som användes i undersökningen Vanligtvis anses ett 5-procentigt precisionskrav vara till- räckligt bra. Skillnaden i det totala antalet undersökta objekt var dock marginell mellan 2- och 5-procentigt precisionsnivå. Vid antagande om ett slumpmässigt bortfall på kommer det önskade precisionskravet att försämras. De strata som innehåller de tre största kommunerna, , och , totalundersöktes. Inom varje utvald kommun finns flera redovisningsenheter (Försäkringskassa, Arbetsförmedling samt Socialkontor). Den valda stickprovsstorleken genererade följande antal redovisnings- enheter. *Pga. svårigheten att redovisa uppgifter gjordes ett två-fas urval för delundersökningen avse- ende socialkontor. Dessa resultat kommer att användas som en korrigeringsterm Adress, kontaktperson och telefonnummer för aktuella arbetsför- medlingar och försäkringskassor hämtades från AMS:s kontors- register samt försäkringskassornas adress och telefonkatalog. En viss bearbetning och uppdatering krävdes för att få aktuella upp- gifter. Vid test av enkäten till Socialkontoren samt genom samtal med om frågeutformningen framkom att det skulle vara tidskrävande och komplicerat att besvara enkäten om de långvariga socialbidragstagarnas behov. Med anledning av detta beslutades i samråd med uppdragsgivaren och efter hörande med att minska urvalet betydligt. Detta innebär att resultaten från Socialkontoren ska betraktas med Då resultaten troligtvis innehåller stora mätfel beslutades att separat redovisa skattningarna från Socialkontoren. Det är dessutom troligt att dessa antalsuppgifter och de siffror som är redovisade från arbetsförmedlingarna och försäkringskassorna överlappar varandra. Enkätformulär och följebrev framgår av bilaga 1. Undersökningen genomfördes med postenkäter. Tre olika enkäter skickades ut beroende på om undersökningsobjektet var en arbetsförmedling, försäkringskassa eller ett socialkontor. Enkä- terna togs fram i samråd med Mättekniska laboratoriet på SCB. Samtliga urvalsobjekt fick ett introduktionsbrev som beskrev undersökningens syfte och innehåll. För enkäten om långvariga socialbidragstagare kontaktades dessutom de berörda kommunernas socialtjänst per telefon för inhämtande av namn och adress till lämplig mottagare av enkäten. I samband med detta skedde en särskild introduktion av enkäten och förklaring av syftet med den. Dessutom sändes ett särskilt introduktionsbrev anpassat för socialkontoren ut. Enkäterna skickades ut 7. Sista svarsdatum var . För socialkontoren sändes enkäterna ut senare och sista svarsdatum var . Telefon- påminnelse och insamling fortsatte i detta fall till . 3.4 Resultat av datainsamlingen 3.4.1 Arbetsförmedlingar och försäkringskassor Det totala objektbortfallet uppgick till . Med objekt- bortfall menas att inget svar har kommit in från den utvalda kom- munen. Med partiellt bortfall menas att någon eller några av de redovisningsenheter som ingår i kommunen saknas. Totalt skickades 24 enkäter ut, varav 19 besvarades. Bortfallet bland socialkontoren uppgick därmed till . Estimation (uppräkningsförfarande) I det här avsnittet kommenteras uppräkningarna för arbetsförmed- lingar och försäkringskassor. Socialkontoren kommenteras och redovisas i särskilt avsnitt. Syftet är att skatta två totaler för behovet av antal skyddade anställningar respektive arbetslivsinriktad rehabilitering. Uppräk- ning av urvalet till populationstotaler sker med hänsyn till urvals- objektens urvalssannolikhet och på grundval av kända populations- uppgifter från urvalsramen. Den valda estimatorn, GREG-estimatorn, för skattningen av totalerna utnyttjar hjälpinformation för att förbättra precisionen i skattningarna och/eller minska bias p.g.a. bortfall. I princip använder sig GREG-estimatorn av det linjära beroendet mellan variabeln av intresse och hjälpvariabeln via en regressionsmodell. De grundläg- gande egenskaperna hos estimatorn - att skattningen är approxi- mativt unbiased och att skattningen av är valid - är inte beroende av att regressionsmodellens parametrar är "sanna". Effek- tiviteten hos estimatorn är beroende av hög korrelation mellan undersöknings- och hjälpvariabeln. I detta avsnitt ges en översiktlig beskrivning av den teori som ligger till grund för den valda estimatorn (för ytterliggare informa- tion se Särndal, och (1992)). population bestående av N element, säg U = {u1 ,...,uk ,...,uN }, och antag att man av att skatta totalen ty = U yk , där yk är värdet på undersökningsvariabeln y för det k:te elementet i populationen. Låt s vara ett stickprov av storleken n draget från med sannolik- heten p(s). Inklusionssannolikheterna är då k = s k p(s) ochkl = s {k ,l} p(s) . Pga. bortfall erhålls svar endast för mängden r ( r s ) vilken är av storleken m. Antag vidare att vi har en hjälp- variabel xk för k s och att vi känner motsvarande populations- storheter. Den generella regressionsestimatorn () för ty kan nu skrivas tˆy ,reg = r dk gk yk dk = n /(m k ) och gk = 1+ ( U xk r dk xk ) ( r dk xk xk ) 1 xk 4.2 Estimation i undersökningen samt val av hjälpinformation All insamlad data registrerades i Excel. Efter avslutad granskning skapades en SAS-datafil innehållande alla godkända uppgifter. För att möjliggöra användning av GREG-estimatorn krävdes en lämplig hjälpvektor innehållande bra hjälpinformation. För att för- bättra precisionen ska en bra hjälpinformation samvariera med undersökningsvariabeln. Fler olika kombinationer av registervari- abler testades. Alla tillgängliga och väsentliga hjälpvariabler var korrelerade med varandra vilket medförde att bara en hjälpvariabel användes i estimationen. Den variabel som ansågs vara mest lämplig var befolkningsantalet för respektive kommun. De kvantitativa frågorna i enkäterna ligger till grund för total- skattningarna i undersökningen. Se avsnitt 7. Förutom punktskatt- ningar för totaler redovisas spridningsmått så som variansen och felmarginalen för dessa punktskattningar. Förutom rikstotalskattningar för undersökningsvariablerna redovisas även totalskattningar för vissa redovisningsgrupper. Allokeringen och stratifieringen möjliggjorde en särredovisning för stratum 1, 2, 3 och 4-10. Samtliga punkt- och medelfelsskattningar är genomförda i PC- miljö med CLAN, vilket är ett vid SCB utvecklat SAS-makro (och , 1998). I det här avsnittet kommenteras tillförlitligheten för uppgifterna från arbetsförmedlingarna och försäkringskassorna. Delundersök- ningen om socialkontoren kommenteras och redovisas i avsnitt 8. Samtliga skattningar som redovisas under avsnitt 7 är behäftade med en viss osäkerhet på grund av olika felkällor som uppkommer i undersökningen. I en urvalsundersökning är alltid skattningarna behäftade med fel beroende på att endast en delmängd (ett urval) av populationen studeras. Detta fel, som benämns urvalsfel, kan kvantifieras med hjälp av konfidensintervall. Det är dock viktigt att tänka på att urvalsfelet endast är en av flera faktorer som påverkar undersök- ningens kvalitet. Betydande faktorer är naturligtvis även mätfel, ramfel och bortfallsfel. Mätfel: frågor och svar kan ha uppfattas på olika sätt vilket leder till att resultaten blir felaktiga/osäkra. För att få ett mått på mät- felens storlek krävs en evalveringsstudie vilket inte är praktiskt möjligt vid engångsundersökningar. SCB har försökt att minimera mätfelen genom konsultation med Mättekniska laboratoriet på SCB samt genom test hos potentiella uppgiftslämnare. Vår bedömning är dessutom att uppgiftslämnarna är insatta i ämnet samt i hög grad berörs av resultaten vilket borde medföra tillför- litliga resultat. Ramfel: rampopulation och målpopulation överensstämmer inte vilket leder till under- och/eller övertäckning. I denna studie var undertäckning (precis som övertäckningen) av mindre betydelse då uppgifterna rörande kommuner och dess arbetsförmedlingar respektive försäkringskassor kan ses som stabila över tiden. I och med det att urvalsobjektet var kommuner fanns inga kända ele- ment som hör till över- eller undertäckning. I arbetsförmedlingar- nas adressregister fanns däremot arbetsförmedlingar som var ned- lagda och andra som till följd av annan verksamhetsinriktning eller specialisering inte hade registrerade personer. Bortfallsfel: svar saknas från undersökningsobjekt som ingått i urvalet vilket leder till skevhet i resultaten; se även avsnitt 3.4. För att göra en bedömning av felens betydelse skiljer man på slumpmässiga och systematiska fel. Slumpmässiga fel orsakar en slumpmässig osäkerhet hos resultaten och systematiska fel påver- kar (snedvrider) resultaten i en viss riktning vilket leder till en överskattning eller underskattning. Genom att utnyttja statistiska samband mellan registervariabler (hjälpinformation) och undersökningsvariabler, kan både urvals- felet och bortfallsfelet reduceras. Den slumpmässiga osäkerheten som beror på urvalsfel kan uttryckas i form av ett konfidensintervall, som beräknas med hjälp av skattningens medelfel. Ett approximativt 95-procentigt konfi- densintervall för en skattning bildas genom: skattning ± 1,96 × (medelfelet för skattningen) Talet 1,96 motsvarar konfidensgraden . Med ett 95- procentigt konfidensintervall menas att det sökta värdet i 95 fall av 100 ligger inom dess gränser, om andra fel än slumpfel är försum- bara. I denna rapport redovisas ett approximativt 95-procentigt konfidensintervall till de skattningar som beräknats. Skattningar och dess konfidensintervall redovisas i avsnitt 7. Bortfall och mätfel är vanligtvis de felkällor som i första hand orsa- kar systematiska fel. För att förhindra mätfelens omfattning har datamaterialet genomgått olika granskningsåtgärder. De inkomna enkäterna granskades manuellt. Den vanligaste granskningsåtgärden bestod i att ta kontakt med uppgiftslämnaren för komplettering eller justering av uppgifter där de saknades eller var uppenbart felaktiga. Många uppgiftslämnare ansåg det svårt att besvara frågorna, detta gällde särskilt de försäkringskassor och socialkontor som ansvarade för stora kommuner eller delar av stora kommuner. För att reducera bortfallet genomfördes telefonpåminnelser. Detta arbete hade god verkan och antalet inkomna enkäter för- dubblades. I det här avsnittet redovisas resultaten av undersökningen av beho- ven för personer som är långtidsarbetslösa respektive långtidssjuk- skrivna. För resultaten från studien om behoven för långvariga socialbidragstagare se avsnitt 8. Fråga 3 i delundersökningen för arbetsförmedlingar (Antal inskrivna arbetssökande med arbetshandikapp) Fråga 5 i delundersökningen för arbetsförmedlingar (Antal personer, av de inskrivna arbetssökande med arbetshandi- kapp, med behov av rehabilitering/sysselsättning vid Samhall- eller Samhalliknande verksamhet som inte är tillgodosett) Fråga 4 i delundersökningen för arbetsförmedlingar (Antal långtidsinskrivna arbetssökande) Fråga 6 i delundersökningen för arbetsförmedlingar (Antal personer, av de långtidsinskrivna arbetssökande, med behov av annan arbetsinriktad rehabilitering än eller Samhallik- nande verksamhet) Fråga 3 i delundersökningen för försäkringskassor (Antal långtidssjukskrivna) Fråga 4 i delundersökningen för försäkringskassor (Antal personer, av de långtidssjukskrivna, som har behov av reha- bilitering/sysselsättning vid Samhall- eller Samhalliknande verk- samhet som inte är tillgodosett) Fråga 5 i delundersökningen för försäkringskassor (Antal personer, av de långtidssjukskrivna, som har behov av annan arbetslivsinriktad rehabilitering än eller Samhalliknande verksamhet) Antal långtidssjukskrivna, inskrivna arbetssökande med arbetshandikapp och långtidsinskrivna arbetssökande Antal personer av de långtidssjukskrivna och inskrivna arbetssökande med arbetshandikapp som har ett behov av Samhall- eller Samhalliknande verksamhet som inte är tillgodosett Antal personer av de långtidssjukskrivna och långtidsin- skrivna arbetssökande som har ett behov av arbetslivsinriktad reha- bilitering (ej eller Samhalliknande verksamhet) Det precisionskrav som sattes upp i form av en variationskoeffici- ent (cve) vid bestämningen av stickprovsstorleken var lika på totalskattningen. Den faktiska precisionen blev . Även skattningarna för de redovisningsgrupper som finns i tabellerna har en god precision, samtliga har en variations- koefficient på . Avsikten med datainsamlingen från socialkontoren var att samla in behovet av Samhall- eller Samhalliknande åtgärder för långvariga socialbidragstagare (), som inte var långtidsarbetslösa eller långtidssjukskrivna. Enkäten testades av några socialkontor och representanter för . Det stod då klart att socialkontoren inte skulle klara av att besvara frågorna med den korta tid som stod till buds. Enkätfrågorna ändrades och minskades i antal. Förenk- lingarna ledde till att det inte blev möjligt att avgöra om de långva- riga socialbidragstagarna dubbelräknades i undersökningen i de fall de fanns med arbetsförmedlingarnas och försäkrings- kassekontorens redovisningar. Trots förenklingarna uttalade stor tveksamhet till möjligheten att samla in data med tillräcklig kvalitet. föreslog att insamlingen påbörjades genom att SCB tog direkta telefonkontakter med de tillfrågade kommunerna, i vart fall till de stora kommunerna. De tio kommu- ner som har flest långvariga socialbidragstagare står för av samtliga långvariga socialbidragstagare i landet och de tre storstäderna står för . Med den tid och de resurser som utredningen hade till sitt förfogande fattades beslutet att samla in data från tio av de stora kommunerna, inklusive , och , samt välja ytterligare fjorton kommuner för att få spridning över alla förvärvsregioner. SCB har varit i telefonkontakt med representanter för social- tjänsten för samtliga dessa kommuner, vanligen någon chef eller samordnare för rehabiliteringsfrågor. När kontakt etablerats och syftet med undersökningen presenterats har SCB i de flesta fall kunnat komma fram till en lösning för hur kommunen skulle kunna lämna sina uppgifter. Här skall man dock vara medveten om att uppgifterna inte kunnat hämtas från befintliga underlag. Kommunerna har fått göra kvalificerade bedömningar. För de små kommunerna har detta nog ingen stor betydelse för kvaliteten, de känner sitt klientel väl. För kommuner med en orga- nisation med delegerade ansvar och flera enheter har det varit svå- rare. SCB måste konstatera att uppgifterna för alla tre storstäderna har stora brister. Detta därför att det inte finns någon samlad och aktuell bild av bidragstagarnas behov. SCB har tvingats göra grova skattningar med hjälp av andra informationskällor. De behovsuppdelade uppgifterna från kommunerna kan därför bara betraktas som mycket grova indikatorer och bör inte kopplas samman med statistiken som rör arbetsförmedlingar och försäk- ringskassor. Med ovanstående restriktioner för osäkerheter i resultaten skat- tades antalet långvariga socialbidragstagare till 64 500 varav 14 500 hade ett behov av Samhall- eller Samhalliknande åtgärder som inte kunnat tillgodoses och 21 500 hade behov av arbetslivsinriktade rehabiliteringsåtgärder. Som redan nämnts bör resultaten för undersökningen för arbets- förmedlingar och försäkringskassor vara av god kvalitet. I tidigare avsnitt i rapporten har möjliga felkällor belysts. Några ytterliggare kommentarer bör göras. Referenstidpunkten för undersökningen var . Det har noterats att flera av uppgiftslämnarna haft annan referens- period, oftast november/. Det har inte funnits möj- ligheter att få uppgifter avseende den rätta perioden. Det finns dock ingen anledning att tro att nivåerna markant förändrats på så . Då frågorna ger utrymme för uppskattning eller bedömning av antalsuppgifter tenderade flera av de inkomna svaren att vara av- rundade till närmaste fem- eller tiotal. De kontakter SCB har haft med uppgiftslämnarna har genomgå- ende varit positiva. Många har visat stort engagemang och tagit undersökningen på allvar. SCB:s förhoppning är att resultaten av den här undersökningen kommer att vara till nytta för . , C., och , L. (1998). A User's Guide to CLAN 97 - a SAS-program for computation of point- and stan- dard error estimates in sample surveys, SCB Lokala arbetsmarknader och förvärvsregioner – Nya geografiska indelningar för regionala analyser i serien Information om arbetsmarknaden 1991:7, ISBN91-618-0517-3. Särndal, C.E., , B. och , J.H. (1992). Model Assisted Survey Sampling. Teknisk beskrivning Intervjuundersökning till anställda inom med arbetshandikapp () har på uppdrag av Näringsdeparte- mentet/genomfört en intervjuundersökning till anställda inom med arbetshandikapp. Undersökningen genomfördes månad . Syftet med undersökningen är att belysa förhållandena inom när det gäller personalutveckling och arbetsmiljö. Aktuell urvalsram har hämtats från personaldatabas . Utöver intervjudata finns även uppgifter om kön, ålder och anställningstid inom . Urvalet bestod av 1 020 slumpmässigt utvalda personer. Urvalet stratifierades med avseende på kön och ålder. Aktuella namn- och adressuppgifter hämtades från SCB:s register över totalbefolkningen (RTB). Innan undersökningen startade genomförde ett test av frågeformuläret. Testet genomfördes av två för detta syfte specialutbildade intervjuare. Den metod som användes var ett s.k. kognitivt test. Kognitiva test ger kunskap om hur uppgiftsläm- nare förstår frågor, hur de tänker och resonerar sig fram till svar och till slut anpassar sina svar till alternativ i blanketten. Testper- sonen () svarar på frågorna i intervjun som intervjua- ren noterar frågor som Tp verkar ha problem med. en del kompletterande frågor till Tp. Några är förberedda, probes, andra beroende av intervjuarens observationer. Testet gjordes på nio arbetshandikappade personer anställda på . De förslag på ändringar som testet resulterade i infördes i det slutliga frågeformuläret. Datainsamlingen genomfördes till och med . innan datainsamlingen påbörja- des skickades ett introduktionsbrev till samtliga i urvalet. I infor- mationen beskrevs syftet med undersökningen och att SCB skulle genomföra undersökningen. Undersökningen genomfördes i form av datorstödda telefon- intervjuer. Frågeformuläret omfattar ca 15 frågor. Bortfallet består till största del av ej anträffade personer. Andelen vägrare var litet (av det totala urvalet) och många uttryckte att de kände sig motiverade att delta i undersökningen gällande deras egen utveckling och arbetsmiljö. Övertäckningen består av personer som är tjänstlediga eller barnlediga längre än , samt de som är anställda inom . En undersöknings resultat är behäftade med en viss osäkerhet på grund av olika felkällor som uppstår i undersökningen. Ett antal olika felkällor påverkar en undersöknings tillförlitlighet. Osäkerhet uppstår genom felaktigheter i urvalsramen (täck- ningsfel), genom att svar saknas från personer som ingår i urvalet (bortfallsfel), att frågor och svar kan ha missuppfattats vilket leder till felklassificeringar (mätfel), genom fel vid dataregistreringen (bearbetningsfel) och genom att endast ett urval undersöks (urvalsfel). För att göra en bedömning av felens betydelse skiljer man på slumpmässiga fel och systematiska fel. Slumpmässiga fel orsakar en slumpmässig osäkerhet - felmarginal hos resultaten och systema- tiska fel påverkar - snedvrider resultaten i en viss riktning, vilket leder till en över- eller underskattning av resultaten. Täckningsfelet kan delas upp i två olika komponenter, övertäck- ning och undertäckning.