sou · GRB3115 · 2004-01-01 00:00:00 — Enligt sina direktiv ska El- och naturgasmarknadsutredningen närmare analysera förslaget till en skärpning av kravet på åtskillnad mellan elnätsverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet genom att uppställa förbud mot gemensam VD och gemensam styrelse- majoritet i nätföretag och elhandels- eller elproduktionsföretag. Även andra skärpningar i kravet på åtskillnad kan övervägas. Särskilt skall konsekvenserna av förslaget för de mindre företagen med både elnätsverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet beaktas. Utredaren skall här beakta vad som anges i elmarknads- direktivet. I frågan om skärpning av kraven på åtskillnad mellan nätverk- samhet och konkurrensutsatt verksamhet ska El- och naturgas- marknadsutredningen samråda med (dir. 2002:160). har enligt sina direktiv motsvarande uppdrag. Fjärrvärmeföretag drivs ofta inom integrerade energikon- där såväl elhandel som elproduktion och nätverksamhet ingår. Korssubventionering mellan konkurrensutsatt och monopol- skyddad verksamhet utgör även här en risk. I vissa fall drivs fjärr- värmeföretagen även i samma juridiska person som elproduktion och elhandel. Kongruensen mellan kraven på åtskillnad mellan å ena sidan elnätverksamhet och elhandel och elproduktion och å andra sidan fjärrvärmeverksamhet och elhandel och elproduktion skall beaktas. Utredaren skall dessutom överväga behovet av skärpta regler och tillsyn av särredovisning av fjärrvärmeverksam- het i syfte att undvika korssubventionering och prisdiskriminering. Vidare skall behovet av särskilda regler för kraftvärmeföretag analyseras. Syftet är att kartlägga vilka gemensamma ledningsfunktioner som förekommer mellan företag i kategorierna nätföretag, elhandel och elproduktion respektive fjärrvärmeproduktion samt att belysa företagens uppfattning om konsekvenser av ett förbud mot gemen- samma ledningsfunktioner av den typ som föreslogs i prop. 2001/02:56. Fokus skall ligga på de små företagens situation. Utredningsarbetet har bedrivits i en kvantitativ del, som avser kartläggningen av ledningsfunktioner, och i en kvalitativ del, som avser djupintervjuer med branschföreträdare. Kartläggningen omfattar ledningsfunktionärer, varmed i det följande avses verkställande direktör och styrelseledamöter i samt- liga företag enligt följande. Undersökta branscher utifrån SNI-kod Nätverksamhet utom beträffande stam- och Ång- och hetvattenförsörjning m.m. Framställning och distribution av hetvatten och vattenånga från fjärr- och kraftvärmeverk samt framställning och distribution av fjärrkyla Försäljning av el till kunden Elhandel samt mäklaraktiviteter avseende förmedling av el via kraftförsörjningssystem som ägs av andra Data avseende firma, adress och organisationsnummer för företa- gen i respektive SNI-grupp har hämtats från SCB:s företagsregis- ter. Uppgifterna har kompletterats med data från PRV:s närings- livsregister avseende namn och personnummer för ledningsfunk- tionärer enligt ovan. Data från SCB bygger på företagens egna uppgifter. Detta kan utgöra en felkälla. Exempelvis förekommer att el- eller kakelugns- installatörer uppgivit överföring av el respektive värmeproduktion som sin huvudsakliga verksamhet. Som referensmaterial har därför använts uppgifter från sammanställning av nätföretagens s.k. särskilda rapporter för , som är den senaste tillgängliga, samt från branschorganisationen värmes medlemsregister i den del som är tillgänglig via Internet. Det insamlade materialet har jämförts med referensmaterialet i till- lämpliga delar i syfte att kvalitetssäkra underlaget. Företagen i elsektorn har delats in i storleksklasser. Vi har utgått från storleken på nätföretaget, mätt i antalet uttagspunkter, efter- som det är den enda av aktuella branscher där heltäckande och jämförbara storleksuppgifter avseende kundunderlag är tillgängliga. Beträffande fjärrvärmeföretagen saknas jämförbara data om före- tagsstorlekar. Ur materialet har därefter extraherats företag där gemensamma ledningsfunktioner förekommer. Detta har skett dels i relationen nätverksamhet kontra elhandel/elproduktion, dels i relationen fjärrvärmeverksamhet kontra nät/elhandel/elproduktion. För varje storleksklass anges hur många nätföretag som har gemen- sam VD-funktion och styrelseledamöter med elhandel. Beträffande styrelseledamöterna anges hur många nätföretag i respektive stor- leksklass där en majoritet av styrelsen i ett elhandelsförtag också återfinns i styrelsen för ett nätföretag. Konsekvenserna för företagen av ett eventuellt förbud har utretts genom djupintervjuer med ledande företrädare för fem utvalda mindre energikoncerner, som har gemensamma ledningsfunk- tioner i alla koncernbolag som verkar i energisektorn. Närmare om urvalskriterierna framgår i avsnitt 4. Underlaget för intervjuerna i denna del, intervjuguiden, återfinns bilaga 1. Intervjuguiden har varit avsedd som en allmän vägledning och instrument för att skapa en gemensam struktur i intervjuerna, men avsikten har inte varit att styra mot kvantitativ analys. Sammanställning av intervjuguiden har skett i samråd med uppdragsgivaren och mot bakgrund av den checklista för reglers påverkan på små företag, som utarbetats av Simplexgrupp.2 Som referensmaterial har dessutom två intervjuer genomförts med företrädare för mindre energikoncerner, som har separata lednings- funktioner, d.v.s. där olika personer är VD i koncernens bolag och där styrelserna inte alls, eller huvudsakligen inte, består av samma perso- ner. Syftet härmed är bl.a. att spegla de argument mot en sådan ordning, som framkommit i de fem första intervjuerna. VD i koncerner med gemensamma ledningsfunktioner kan antas ha ett personligt intresse av att motverka ett förbud. Detta kan i viss utsträckning antas snedvrida intervjuresultaten. Å andra sidan kan denna omständighet också antas säkerställa att alla tänkbara argument mot ett eventuellt förbud kommer fram i intervjuerna. Mot den bakgrunden, och då VD generellt bedöms ha bäst över- blick över verksamheten, har i samtliga koncerner VD intervjuats. Intervjuerna genomfördes – 09-21. Redovisningen inleds i nästa avsnitt med några iakttagelser av de aktuella branschernas struktur. Därefter redovisar vi i avsnitt 3 frekvensen av gemensamma ledningsfunktioner mellan de olika branscherna. I avsnitt 4 redovisas resultaten av djupintervjustudien. Slutligen redovisas, i avsnitt 5, några övergripande slutsatser med analyskaraktär. Elproduktion på den svenska elmarknaden är koncentrerad till ett fåtal större företag. 2001 genererades av produktio- nen inom de sex största energiföretagen, , , , Fortum Kraft, Kraft och . lade Fortum , till största delen ägt av , ett bud på . Budet godkändes av de europeiska konkurrensmyndigheterna . och Fortum Kraft utgör nu Fortum and . 2 Reglers effekter för små företag. lade , som ägs av den tyska , ett bud på . Även detta köp granskas av de europeiska konkurrensmyndigheterna. Marknaden förväntar sig dock att köpet kommer att godkännas, vilket innebär att den största delen av landets produktion produceras av fyra företag. Av de fyra före- tagen, , , och Kraft, är det klart dominerande företaget. producerar mer än hälften av den el som används i . På elhandelssidan dominerar , och marknaden. Genom uppköp av hela bolag, delägande eller partner- avtal har de stora bolagen fått tillgång till en över- vägande andel av slutkundsmarknaden. Tillsammans har de av försäljningen till slutkunderna.3 Koncentrationen på elmarknaden har alltså ökat betydligt . Det gäller på marknaden för nättjänster såväl som inom elhandeln. Ett led i denna omvandling har utgjorts av sammanslag- ningar och försäljningar av elhandelsföretag. En speciell grupp av företag som uppstått är t.ex. de s.k. gemensamma elhandelsföretagen, exempelvis , , , , och . Sådana företag samägs ofta av en krets kommunala energiföretag eller energikoncerner där verksamheter som nätverksamhet, fjärrvärme och bredbandsverk- samhet ingår. De enskilda kommunerna är i regel, och ofta via ett helägt nätföretag, minoritetsägare i sådana gemensamma elhan- delsföretag. Vi har identifierat ett sextiotal nätföretag som inte längre har ett närstående elhandelsföretag på det sätt som är fallet vid fullständig ägargemenskap eller majoritetsägande. Offentlig statistik saknas emellertid i denna del, varför antalet sådana fall kan antas vara större. Också inom nätverksamheten har koncentrationen ökar väsent- ligt. Senast tillgängliga sammanställning från avser förhållandena . Vid en genomgång av materialet fram- går att det i många delar redan är inaktuellt. Exempelvis har sam- manlagt 13 olika nätföretag inom nätområden slagits samman till två företag. energi ägs numera av . har köpts av och har namn- ändrat som en följd härav etc. 3 Elmarknade 2002. Såväl nätverksamhet som elhandel bedrivs i regel i aktiebolagsform. Det finns dock ett inte obetydligt antal, drygt 30, koncerner som bedriver verksamhet i ekonomisk förening. Föreningen äger i regel ett aktiebolag där endera nätverksamhet eller elhandel bedrivs. Den ekonomiska föreningen förekommer bara bland de mindre koncer- nerna. I storleksklassen (på nätföretaget) färre än 5 000 uttags- punkter är 26 av 49 företag ekonomisk förening. Det största före- taget av typen ekonomisk förening har knappt 20 000 uttagspunk- ter. förekommer också i några enstaka fall. Enligt SCB fanns sammantaget 222 företag i landet med fjärrvärmeverksamhet. Bland dessa framträder 114 företag med uteslutande fjärrvärmeverksamhet. I övriga 108 företag finns dessutom annan verksamhet, såsom elhandel, elnät eller verk- samhet som inte tillhör energisektorn. Tabell 2.1 Fjärrvärmeföretagens verksamhetskombinationer Fjärrvärme, elproduktion och verk- Fjärrvärme och verksamhet utanför Med verksamhet utanför energisektorn avses t.ex. insamling av miljöavfall eller uthyrning av lokaler. Av de 108 företag som hade fjärrvärmeverksamheten och någon annan verksamhet i samma bolag, hade av företagen fjärrvärme och elproduktion, av företagen hade fjärrvärme, elproduktion och någon annan verksamhet och av företagen hade fjärrvärme och elhandel. I av fallen hade företaget fjärrvärme och nät- verksamhet i samma bolag. Det samma gäller för de företag som har fjärrvärme och någon eller några andra verksamheter i samma bolag. I 28 av de sammanlagt drygt 40 företag, som bedriver fjärr- värme i kombination med elproduktion, produceras kraftvärme. I har fjärrvärmeproduktionen ökat från ungefär 1970 till omkring 1997.4 producerade fjärrvärme och producerade . För Fortum saknas siffror för produktionen, men fjärrvärmeförsälj- ningen uppgick till år 2002.5 Bland fjärrvärmeföretagen, oavsett verksamhetskombination, kan olika grupperingar identifieras utifrån ägarrelationen. av företagen är kommunalägda. Dessa ingår ofta i en ener- gikoncern med t.ex. elnät och elhandel. Företaget kan i sådana fall antingen bedriva uteslutande fjärrvärmeverksamhet eller bedrivs verksamheten i ett nät- eller elhandelsföretag. I vissa kommuner, speciellt i norra finns ett kommunalt eller delvis kommu- nalt fjärrvärmeföretag, men kommunen bedriver ingen verksamhet med elhandel eller elnät. Så är fallet i t.ex. , där kommu- nen och äger fjärrvärmeföretaget med lika del, men Norrnät bedriver nätverksamheten. En annan viktig ägargrupp utgörs av de stora energiföretagen, , och Fortum, som bedriver fjärrvärmeverksamhet i egna bolag i olika delar av landet, men som också samäger fjärrvärmeföretag med kommunerna. Omkring en femtedel av företagen återfinns i denna grupp. De företag som uteslutande bedriver fjärrvärmeverksamhet är i samtliga fall i aktiebolag. 5Uppgifterna om energikoncernernas fjärrvärmeproduktion är hämtade från respektive företags årsredovisning. Kartläggningsarbetet har utgått från nätföretagen. Det beror på att dessa är väl dokumenterade av . Härtill kommer att tillförlitliga och heltäckande uppgifter om företagsstorlekar, här mätt i antal uttagspunkter, endast är tillgängliga beträffande nätfö- retagen. Bruttourvalet har utgjorts av samtliga nätföretag enligt sammanställning av nätföretagens särskilda rapporter för . Vissa justeringar har gjorts i materialet i anledning av kända förändringar i branschstrukturen, som ägt rum som förflutit sedan rapporterna ingavs. Sammanlagt 162 nätföretag återstår efter sådana justeringar. Dessa har undersökts för att kartlägga i vilken utsträckning samma perso- ner är VD eller har styrelseuppdrag i företag med verksamhet inom energisektorn såsom nät-, elhandels- och fjärrvärmeföretag. Före- tag med elhandels, elproduktions- eller fjärrvärmeverksamhet har identifierats genom SCB:s företagsregister. Personuppgifterna har inhämtats från PRV. I det följande avses med begreppet elhandels- företag företag som enligt SCB bedriver elhandel och, i förekom- mande fall, också eller enbart produktion av el. Tillgängliga data överensstämmer enligt våra erfarenheter inte i alla delar med verkliga förhållanden. Det beror bl.a. på att struktur- omvandlingen i de aktuella branscherna går snabbt. En annan omständighet, som kan påverka resultaten, är felaktiga uppgifter hos SCB. Uppgifterna i SCB:s företagsregister bygger på vad före- tagen själva rapporterat. I materialet förekommer ganska många företag som har registrerats med en felaktig eller i sammanhanget vilseledande SNI-kod. Den största enskilda gruppen tycks utgöras av företag som säljer och monterar vindkraftaggregat och tillbehör till sådana, och som registrerats som elproducenter. Det anförda innebär att resultat som redovisas i det följande inte är helt exakta. Felmarginalerna kan generellt uppskattas till mellan . Resultaten stämmer således i huvudsak och ger, med hän- syn till det tydliga utfallet, en god bild av hur det förhåller sig med gemensamma ledningsfunktioner i energisektorn . 3.2Relationen nät – elhandel/produktion Resultaten visar att i ungefär hälften av nätföretagen, i 83 av 162 fall, är nätföretagets VD också VD i ett elhandelsföretag. I minst tre fall går denna koppling på tvärs över koncerngränsen. Det inne- bär att nätföretagets VD i dessa fall är VD i ett elhandelsföretag som ingår i en koncern med okänd ägarkoppling. Det är oklart om någon annan slags koppling mellan koncernerna föreligger, som kan utgöra bakgrund till den gemensamma ledningsfunktionen. Absolut vanligast är alltså att delade VD-funktioner förekommer mellan närstående företag i samma koncern. Med närstående före- tag menas här, och i det följande, majoritetsägda koncernbolag. I mer än hälften av fallen har styrelsen i elhandelsföretagen väsent- ligen likartad sammansättning som i ett nätföretag. En viktig iakt- tagelse är att elhandelsföretagens styrelser generellt sett består av färre personer än nätföretagens. Att i ett sådant läge mäta hur många, eller hur stor andel, av nätföretagets styrelseledamöter som också är ledamöter i elhandelsföretag leder, med hänsyn till hur uppdraget är formulerat, till ett snedvridet resultat. Vi har mot den bakgrunden kartlagt det omvända förhållandet. I det följande redo- visas dels fall där alla ett elhandelsföretags styrelseledamöter också sitter i styrelsen för ett nätföretag, dels fall där en majoritet av ett elhandelsföretags styrelseledamöter också sitter i styrelsen för ett nätföretag. utgörs av företag där endera ingen gemen- sam styrelseledamot förekommer eller där hälften eller mindre än hälften av styrelseledamöterna i ett elhandelsföretag också sitter i styrelsen för ett nätföretag. Kartläggningen visar att 72 av 162 nätföretag har gemensam styrelse med ett elhandelsföretag i den meningen att samtliga elhandelsföretagets styrelseledamöter återfinns i styrelsen för ett nätföretag. I många av dessa fall består alltså nätföretagets styrelse av ytterligare ett varierande antal personer. I sammanlagt 15 fall sitter en majoritet av ett elhandelsföretags styrelseledamöter också i styrelsen för ett nätföretag. I sammantaget 19 fall finns ingen som helst styrelsegemenskap mellan elhandels- och nätföretag. I 56 fall återfinns hälften eller mindre än hälften, dock minst en, av styrel- seledamöterna i ett elhandelsföretag också i styrelsen för ett nätfö- retag. En slutsats är också att i 75 fall (56 + 19) återfinns mellan av elhandelsföretagets styrelseledamöter i styrelsen för ett nätföretag. Gemensamma styrelseledamöter i nät- och elhandels- bolag Grad av överensstämmelse i styrelserepresentation Nätföretag där samtliga styrelseledamöter i ett elhandelsföretag sitter i nätföretagets styrelse Nätföretag där en majoritet av styrelseledamöterna i ett elhandelsföretag sitter i nätföretagets styrelse Nätföretag där minst en men högst hälften av styrelse- ledamöterna i ett elhandelsföretag sitter i nätföretagets Nätföretag där ingen ledamot i ett elhandelsföretag sitter Ett klart mönster kan urskiljas när det gäller vilka företag som har gemensamma ledningsfunktioner enligt vad som redovisats. Två skiljelinjer framträder tydligt i materialet. Den ena gäller storleken på nätföretaget (och koncernen). Den andra avser ägarrelationen till elhandelsföretaget. De mindre nätföretagen har i betydligt högre grad gemensamma ledningsfunktioner med elhandelsföretag än de största. I den grupp om sammanlagt 14 nätföretag som har mer än 50 000 uttags- punkter, finns bara ett företag med gemensamma lednings- funktioner mellan elnät och elhandel. Företaget hör till de minsta i sin storleksklass och har såväl VD som en majoritet av styrelsen gemensam med elhandelsföretaget. Den storleksklass där gemen- samma ledningsfunktioner är vanligast är dock inte den med de allra minsta företagen. Av 34 undersökta nätföretag med mellan 5 000 och 9 999 uttagspunkter hade 18 gemensam VD med ett elhandelsföretag och i 16 av dessa nätföretag fanns samtliga eller en majoritet av styrelsen i ett elhandelsföretag också i nätföretagets I storleksklassen med upp till 4 999 uttagspunkter hade drygt hälften eller 26 av de sammanlagt 49 undersökta nätföretagen gemensam VD. Totalt 30 företag i denna grupp hade gemensam eller huvudsakligen gemensam styrelse med ett elhandelsföretag. Gemensamma ledningsfunktioner mellan nät- och elhandelsföretag i koncerner med olika storleksklasser, mätt i antal uttagspunkter I knappt 60 av oss kända fall saknas närstående elhandelsföretag. Detta beror endera på att elhandeln sker genom ett gemensamt elhandelsföretag eller på att elhandelsförtaget helt enkelt avyttrats. Inte i något av dessa fall finns gemensamma ledningsfunktioner av de slag som här varit föremål för kartläggning. Däremot före- kommer att VD i ett nätföretag tillika är styrelseledamot i ett elhandelsföretag av aktuellt slag. Dataunderlag i denna del finns inte i offentliga register utan bygger uteslutande på uppgifter som inkommit i samband med ECONs marknadsbevakning. Det kan med en hög grad av sannolikhet antas att det finns betydligt fler nätföretag där närstående elhandelsbolag saknas. En slutsats med generell giltighet är att nätföretag med en storlek upp till 50 000 uttagspunkter, och som inte har gemensamma ledningsfunktioner, i regel kan antas sakna närstående elhandelsföretag och vice versa. 3.3Relationen fjärrvärme – nät/elhandel/produktion I följande sekvens har vi undersökt i vilken utsträckning gemen- samma ledningsfunktioner förekommer mellan å ena sidan företag som enligt SCB uteslutande bedriver verksamhet med fjärrvärme och, å andra sidan, företag i övriga undersökta branscher. framgått i det föregående bedrivs fjärrvärmeverksamheten i närmare hälften av landets fjärrvärmeproducerande företag i kombination med annan verksamhet i energisektorn, t.ex. elnät eller elhandel. Det är knappast meningsfullt att närmare kartlägga eventuella gemensamma ledningsfunktioner mellan företag med sådan blandad verksamhet och de övriga. Av de sammanlagt 114 företag, som enligt SCB enbart bedriver fjärvärmeverksamhet, har 70 företag gemensam VD med ett annat fjärrvärmeföretag i samma grupp. I några fall är en person VD i mer än två fjärrvärmeföretag. Sammanlagt 11 fjärrvärmeföretag har gemensam VD med ett nätföretag. Tre fjärrvärmeföretag har gemensam VD med företag som enligt SCB bedriver verksamhet i konstellationen nätverksamhet och elproduktion. I vardera ett av sammanlagt tre fjärrvärmeföretag är VD VD i ett företag som enligt SCB bedriver verksamhet i konstellationen elhandel, elproduktion och nätverksamhet respektive enbart elproduktion och enbart elhandel. Gemensamma VD-funktioner hos företag med enbart fjärrvärmeverksamhet Fjärrvärmeföretag med VD som inte är VD i något annat företag i undersökta branscher Fjärrvärmeföretag som har gemensam VD med ett Fjärrvärmeföretag som har gemensam VD med ett Att nätverksamhet förekommer i kombination med elproduktion eller, vilket kan tyckas än mer anmärkningsvärt, i kombination med elhandel, kan möjligen förklaras med att det handlar om elproduktion för ersättning av överföringsförluster. Det kan också röra sig om felaktiga eller inaktuella uppgift hos SCB. Tabellen visar att det är ganska vanligt att en person är VD i flera, vanligen två, fjärrvärmeföretag. Det förekommer dock att samma person är VD i upp till 6 olika fjärrvärmeföretag. Gemensamma VD-funktioner med företag i övriga undersökta branscher förekommer ganska sparsamt bland fjärrvärmeföretagen. I endast 17 av sammanlagt 114 företag med uteslutande fjärrvärme- verksamhet förekommer gemensam VD-funktion med sådana företag. Den vanligaste konstellationen i denna grupp, 11 av 17 fall, är fjärrvärme – elnätföretag. I två fall förekommer gemensam VD mellan fjärrvärmeföretag och vardera ett elhandels- och ett elproduktionsföretag. Dessa ingår i tabellgruppen Övriga fjärrvärmeföretag, som dessutom innefattar 4 fall av gemensam VD-funktion mellan å ena sidan fjärrvärmeföretag och å andra sidan företag som enligt SCB bedriver en blandad verksamhet. Nätverksamhet förekommer här i kombination med t.ex. elproduktion. Motsvarande resultat, som beträffande VD-gemenskap, har framkommit när det gäller gemensam styrelserepresentation i fjärrvärmesektorn. Enbart i 16 av 114 företag med uteslutande fjärrvärmeverksamhet förekommer styrelseledamöter som är gemensamma med ett företag i andra undersökta branscher. Dessa företag är i stort sett de samma som har gemensam VD med företag i andra delar av energisektorn än fjärrvärmebranschen. Exempelvis har styrelserna i allt väsentligt likartad sammansättning i nät- respektive i fjärrvärmeföretaget i de 11 fall där gemensam VD-funktion konstaterats, se Tabell 3.3 ovan. 4 Effekter av ett förbud ECON har genomfört en begränsad intervjuundersökning med sammanlagt sju verkställande direktörer i små energikoncerner. Syftet med utredningen i denna del är främst att utreda vilka effekter branschens företrädare bedömer skulle följa av ett förbud mot gemensamma ledningsfunktioner. I ett första steg har fem koncerner valts ut för intervju utifrån följande kriterier. Samma person är VD för de olika energiföretagen i koncernen. Bolagsstyrelserna i respektive koncern består av samma eller väsentligen samma personer i de aktuella företagen. Fjärrvärmeproduktion finns i koncernen Koncernerna representerar de mindre företagen på marknaden Småskalig elproduktion bör finnas i koncernen I ett andra steg har intervjuats företrädare för 2 koncerner, som motsvarar nämnda kriterier, men med den skillnaden att olika personer är VD i respektive företag och att styrelserna inte, eller huvudsakligen inte, är bemannade med samma personer. 4.1Koncerner med gemensamma ledningsfunktioner (5 intervjuer) De aktuella koncernerna är kommunalägda och bedriver verksamhet med elnät, elhandel och fjärrvärme. Viss annan verksamhet förekommer också såsom bredbandsutbyggnad. Ingen av koncernerna har bildat eget bolag för fjärrvärmen. I tre koncerner finns också småskalig vattenkraftproduktion. Bland de undersökta koncernerna har en färre än 5 000 nätkun- der, två mellan 5 000 och 10 000 nätkunder, en drygt 10 000 nät- kunder och en drygt 20 000 nätkunder.