sou · GRB353d6 · 2004-01-01 00:00:00 — saker till nuvarande tandstatus, förebyggande behandlingar av sjuk- domstillstånd i munhålan, men också hur patienterna ska återfå en fungerande tuggapparat med ett tilltalande utseende. Undervis- ningen sker i form av gruppundervisningar, demonstrationer, kli- niska seminarier, fallpresentationer, simulatorövningar och littera- turstudier. I kursen Behandlingsstrategier – medicinskt relaterade problem (termin 10/5 p) får tandläkarstudenterna grundläggande teoretiska kunskaper inom medicinska ämnesområden som har en speciell an- knytning till odontologin. Kursen ska ge ökade kunskaper om patienter som har en medicinsk allmänsjukdom och där odonto- login deltar med speciell kompetens i diagnostiken och den efter- följande medicinska rehabiliteringen. Undervisningen är foku- serad på följande medicinskt relaterade problem: infektiösa och in- flammatoriska tillstånd, trauma och anomalier i orala och periorala vävnader, cirkulationsrubbningar, hematologiska sjukdomar och ökad blödningsbenägenhet, tumörstigmata samt smärta och bete- endemedicinska tillstånd. Syftet med kursen är att de blivande tandläkarna ska få tillräck- liga kunskaper för att kunna kommunicera med sina medicinska kolleger så att de tillsammans ska få en helhetssyn på patienten. Lagar, förordningar och samhällsföreskrifter Kursen Diagnostik och patientomhändertagande 2, (termin 5/2 p) ska ge goda insikter om gällande lagar och förordningar, såsom tandvårdslagen, journallagen, olika föreskrifter och bestämmelserna om . Här behandlas också vilka regler som gäller för registrering, dokumen- tation och journalföring. får studenterna ingen information om kemilag- stiftningen, men i den nya utbildningsplanen kommer ett sådant avsnitt att ingå antingen under termin 9 eller 10. Där kommer också tandläkarens anmälningsplikt av biverkningar till tillverkaren och att behandlas. På i utbildas tandläkare, tandhygie- nister och tandtekniker. Utbildningen för de olika tandvårdsutbild- ningarna startar med en gemensam introduktionskurs. utbildningspolicy är uppbyggd kring fyra principer: självstyrt lärande, helhetssyn på kunskap och patient, oral hälsa och teamarbete. En viktig princip i de tre utbildningarna är satsningen på en studerandeaktiv miljö, där det självstyrda läran- det är huvudkomponenten. Huvuddelen av utbildningsplanen består av klinisk verksamhet inom ramen för problembaserat lärande (PBL), där arbetet bedrivs i små studiegrupper med stort inslag av självstudier. Tandläkarut- bildningen byggdes upp på detta sätt i samband med nystarten . Tandhygienistutbildningen arbetar efter samma modell och tandteknikerutbildningen började införandet av denna modell . Det övergripande ansvaret för hela verksamheten på Tandvårds- högskolan har fakultetsstyrelsen för den odontologiska institutio- nen. Där fattas beslut om innehållet i utbildningsplanen och kurs- planerna. Ansvarig för genomförandet av grundutbildningen för tandläkare är . Förutom de gemensamma centrala mål som gäller för alla tand- läkarutbildningar har tandläkarprogrammet i antagit följ- ande lokala mål för de studerande som ska: ha kunskap och färdigheter som tandläkare behöver för att kunna arbeta inom hela tandvården, både inom förebyggande arbete och med diagnostik samt behandling av sjukdomar i tänder, munhåla och käkar ha så goda basvetenskapliga kunskaper att du kan följa aktuell forskning kunna söka, bearbeta och tolka basvetenskaplig, epidemiologisk och klinisk information kunna kommunicera muntligt och skiftligt också när det hand- lar om enskilda patienter eller vetenskapliga data ha en medicinsk och social helhetssyn på människor förstå sambandet mellan patientens munhälsa och allmänna hälsotillstånd respektera människors integritet och ha förståelse för deras känslor och livssituation kunna ta ställning i etiska frågor, t.ex. användning av nya metoder eller material kunna samarbeta med andra yrkesgrupper inom tandvården och vara tränad för tandläkarens arbetsledande roll ta ansvar för din egen och andra yrkesgruppers vidareutbildning och utveckling ha goda insikter i kvalitetsarbete och kvalitetssäkring vara insatt i principerna för organisation och ledning av odon- tologisk verksamhet. Problembaserat lärande (PBL) Med utgångspunkt i den kliniska verksamheten är tandläkarutbild- ningen upplagd utifrån teman och inte ämnen. Genom hela utbild- ningen integreras teknikvetenskap, samhällsvetenskap, biologi och beteendevetenskap med klinisk vetenskap och praktik inom ramen för olika utbildningsmoment. Den är så uppbyggd att komplexite- ten ökar. Utbildningsformen PBL innebär att de studerande kontinuerligt arbetar med problemformuleringar, kritisk informationssökning i vetenskaplig litteratur och analytiska diskussioner, dvs. ett forsk- ningsnära arbetssätt. Modellen innebär en stark koppling mellan teoretiska utbildningsmoment och klinisk färdighetsträning. In- lärningsmetoden kräver ett aktivt deltagande av de studerande och bygger på basgruppsträffar, demonstrationer, mikroskoperingsöv- ningar, laborationer, seminarier och tidiga patientkontakter. Den första patientkontakten får de studerande på termin 1, från och med termin 2 har de egna patienter. Alla blivande tandläkare ingår för varje kurs i en basgrupp som består av 6–8 studerande och en handledare, en s.k. tutor. Under- visningen utgår från patientfall eller problem som introduceras av handledaren. Det blir sedan de studerandes uppgift att belysa dessa patientfall/problem ur så många synvinklar som möjligt. Under- visningen utgår inte från vad läraren föreläser om, utan bygger på de studerandes egna frågeställningar, vilket innebär att innehållet i undervisningen kan skilja sig från termin till termin. De studerande arbetar med 12–14 fall per termin. De fiktiva patientfallen utgår från vad kursplanen säger att de studerande ska kunna efter kursens slut. Fallen får inte vara för komplexa, utan måste vara så konstruerade att de leder fram till viss bestämd kun- Det finns ingen obligatorisk kurslitteratur, utan den litteratur som finns upptagen på litteraturlistan ska endast betraktas som förslag. Eftersom tutor inte är ämnesexpert finns en tutorhandled- ning med bakgrundsfakta till fallet och relevanta ämnesfakta. Olika ämnesexperter står också till gruppens och tutors förfogande. Föreläsningar förekommer, men i begränsad omfattning. behandlar de moment i kursen som är svåra att förstå enbart genom egen läsning eller som är svåra att hitta i litteraturen. De studerande kan också, om de önskar det, få extra föreläsningar inom ett spe- ciellt område. På de återkommande seminarierna diskuterar ämnesexperter frå- geställningar som uppkommit i samband med diskussioner i bas- gruppen. Seminarierna bygger på inlämnade frågor, men delvis ock- så på rapporter som grupperna lämnat in, där de redovisar sina pro- blem- och hypotesformuleringar, slutsatser och genomgången lit- teratur. Examinationer sker kontinuerligt under kursens gång ge- nom en fortlöpande utvärdering och skriftlig och/eller muntlig exa- mination. Parallellt med basgruppsstudier, laborationer, seminarier och patientbehandling sker preklinisk metodträning för att förbereda de studerande för fortsatt behandling av patienter. Enligt uppfattning leder det problem- baserade inlärandet till en större aktivitet bland de studerande och till ett mer kritiskt förhållningssätt till undervisningen. De får en ökad förmåga att värdera kunskap och en större beredskap för att tilllämpa nya metoder. Med en halveringstid för kunskap krävs att tandläkare fortsätter att vidareutbilda sig i yrket. Det pro- blembaserade lärandet lägger grund för en sådan vidareutbildning och för ett livslångt lärande. Utbildningen vid tandläkarprogrammet i omfattar 10 del- kurser, som alla omfattar ca en termins studier. Eftersom under- visningen inte är ämnesrelaterad, utan problembaserad, behandlar varje delkurs ett specifikt problemområde som belyses och disku- teras från olika utgångspunkter. I kursplanen finns för varje kurs uppställt mål, kunskapsnivå och färdighetsnivå, men också vilka förhållningssätt de studerande ska ha tillägnat sig. Tandläkarprogrammet i omfattar följande 10 delkurser: 1.Tandhälsovård i samverkan – en introduktion. Det orala eko- systemet. 2.Diagnostik och behandling av enkla parodontala förändringar. 3.Diagnostik och behandling av karies och parodontit. Tugg- apparatens funktion. 4.Prevention, diagnostik och behandling av karies och parodon- tit. 5.Diagnostik och behandling av infektioner i munhålan. 6.Utvärdering av diagnostik och behandling av orala infektioner. Orala funktionsstörningar och deras behandling. 7.Bettfunktion och oralprotetisk rehabilitering. 8.Barn- och ungdomstandvård. Vuxentandvård i ett individuellt perspektiv. Diagnostik och omhändertagande av sjuk- domar i huvud/halsregionen. 10.Tandvård och samhället. Från och med termin 2 har de studerande möjlighet att välja ett in- tresseområde för fördjupningsstudier. Dessa genomförs vid tre till- fällen under utbildningen (f.n. kurserna 4–5 och 9–10). Syftet med dem är att utveckla de studerandes vetenskapliga arbetssätt och förmåga till skriftlig och muntlig presentation. Introduktionskurs: Tandhälsovård i samverkan (6 p) Utbildningen startar med att blivande tandläkare, tandtekniker och tandhygienister läser en gemensam introduktionskurs där de intro- duceras till det problembaserade lärande som tillämpas på alla tre utbildningarna. Därigenom läggs en grund för ett fortsatt team- arbete i tandvården. I kursen får de studerande lära sig en helhets- syn på kunskap och att själva ta ansvar för sin egen vidareutveck- ling genom ett livslångt lärande. Kurs 1: Det orala ekosystemet (7–20 p) Kurs 1 handlar om den friska munhålan och ger grundläggande kunskaper om normal munstatus för att de studerande senare under utbildningen ska kunna förstå och diagnostisera den sjuka munhålan. Undervisningen är uppbyggd kring temat det orala ekosystemet som består av saliv, slemhinnan, tänder och mikroor- ganismer och hur de samverkar och påverkar varandra. Kursen be- handlar också cellernas uppbyggnad och funktion i olika vävnader i I kursen lär sig de studerande vad en anamnes är och att göra kliniska undersökningar med instrument. Omhändertagandet av patienter utgör en stor och viktig del i ut- bildningen. De studerande möter därför patienter redan under första terminen. Eftersom patientkontakter kommer in så tidigt har de studerande på sig för att utveckla sin förmåga till kontakt med patienter. För att förstå vad som händer i mötet mellan patient och tandläkare ingår i utbildningen att de studerande analyserar detta möte gemensamt i studiegruppen. Denna typ av diskussion återkommer under hela utbildningen. Exempel på patientfall: En patient snusar En patient som snusar tycker att det ställe där han lägger in snuset ser annorlunda ut jämfört med resten av munnen. I diskussionen om fallet ingår reflektioner över hur snuset som ett främmande material interagerar med munhålans ekosystem och därmed leder till direkta och indirekta förändringar av slemhinnan. Kurs 2: Dagnostik och behandling av enkla paradontala föränd- ringar (20–40 p) Kurs 2 innebär en fördjupning av kunskaperna om kroppens barriärfunktioner (= kroppens förmåga att stå emot angrepp) med utgångspunkt i enkla paradontala förändringar. Kursen behandlar också hur inflammationsreaktioner uppkommer, hur lokala och generella faktorer påverkar infektionsförsvaret och hur vävnader i munhålan kan återbildas. Kursen behandlar också cellernas för- sörjning och hur de regleras. Under denna kurs får de studerande de första egna patienterna. De får lära sig att ta upp anamnes och göra undersökningar av munhålan. Ett problem vid upptagandet av anamnes är att patienter inte alltid informerar tandläkaren om de mediciner de tar för olika sjukdomar. En mycket vanlig biverkning av läkemedel är mun- torrhet, något som kan påverka och kraftigt försämra andra pro- blem som patienten har i munhålan. De studerande lär sig också på vilka indikationer röntgen ska användas för att ställa diagnoser. Kurs 3: Diagnostik och behandling av karies och paradontit. Tuggapparatens funktion (40–60 p) De mest ingående kunskaperna om plastiska tandfyllningsmaterial och deras biverkningar ingår i kurs 3. Den tar upp vad som karaktä- riserar ett optimalt tandfyllningsmaterial, sambandet mellan mate- rialhantering, materialegenskaper – hållfasthet, styvhet, samman- sättning – och behandlingsresultat, samt risker för biverkningar. De studerande lär sig hantera plastiska fyllningsmaterial på ett hy- gieniskt och ur risksynpunkt tillfredsställande sätt. I denna kurs ingår undervisning om amalgam och kvicksilver. Eftersom amalgam inte används som tandfyllningsmaterial är undervisningen enbart teoretisk. De studerande får endast göra amalgamfyllningar på gumma. Amalgam anses som ett mindre lämpligt material eftersom det kräver att en stor del av tanden borras bort. I kursen ingår en övergripande föreläsning om kvicksilver, dess olika egenskaper och dess förekomst på jorden, skillnaden mellan organiskt och oorganiskt kvicksilver. Där behandlas också amalga- mets egenskaper som tandfyllningsmaterial, hur man mäter biverk- ningar, men också hur kroppen tar upp det och hur det lämnar kroppen genom förångning och resorption. I föreläsningen ingår ett avsnitt om hur en tandläkare ska hantera de patienter som har frågor om amalgam. De studerande får lära sig hur obalans kan uppstå i det orala eko- systemet och vilka konsekvenser det kan få för tandens olika delar. Exempel på ämnen som ingår i kursen är immunologi, histologi, biologi och cellbiologi. Eftersom det finns mycket som människor kan vara allergiska emot i sin omgivning får de studerande lära sig att förstå vad ett material kan göra med kroppen. Det går inte att förneka att vissa människor kan få en allergisk reaktion, även om inte alla får den. En del patienter är känsliga, andra är det inte, de studerande måste därför träna sig i att tänka själva och dra sina egna slutsatser. De psykiska besvär som en del patienter med avvikande reaktioner mot dentala material har, kan ibland vara svåra att skilja från neuro- logiska besvär. En bra utgångspunkt för en behandling är därför att lyssna på patienten och dennes berättelse om sin sjukdom. I kursen ingår en föreläsning om kontaktallergier som ges av hudläkare från hudkliniken vid . Ge- nom närhet till sjukhuset har de studerande möjlighet att auskultera på hudkliniken. För att fördjupa de studerandes förståelse för hur de själva fun- gerar i kontakten med patienter spelas deras samtal in på video. Bandens sparas för att kunna analyseras senare under utbildningen. Exempel på patientfall: En patient har fått en plastfyllning En patient har fått en plastfyllning och får en lätt svi- dande känsla på insidan av kinden och en svag rodnad på slem- hinnan i nära anslutning till den nygjorda fyllningen. Diskussionen om detta patientfall ska leda fram till sådana kun- skaper att de studerande kan beskriva vad som är skillnaden mellan en överkänslighetsreaktion och en allergisk reaktion. De ska kunna beskriva fördröjda överkänslighetsreaktioner (kontaktallergi) och toxiska reaktioner och vad som orsakar dem. De ska också känna till olika diagnostiska metoder som används vid en utredning om avvikande vävnadsreaktioner som orsakas av dentala fyllningsma- terial. Exempel på patientfall: En patient vill byta ut sina amalgamfyllningar En medelålders kvinna med ett stort antal amalgamfyllningar vill byta ut dem av hälsoskäl, utan att direkt ha några sjukdomssymtom mer än att hon inte mått så bra . Fallet är tänkt att leda fram till en diskussion först om organiskt och oorganiskt kvicksilver och hur de påverkar kroppen och sedan till en diskussion om hur farligt amalgam är som tandfyllningsma- terial. I underlaget till diskussionen finns en del bakgrundsmaterial om kvicksilver och amalgam. Där sägs att en människa vid kvicksilver- förgiftning kan få en mängd olika symtom, t.ex. darrningar, sömn- löshet, trötthet och värkbesvär. När det gäller kvicksilver sägs det att det inte finns någon doku- menterad systemisk toxisk effekt (eller systemiska sjukdomar) från kvicksilver i amalgamfyllningar. Vidare: Generella allergiska reaktioner är ytterst sällsynta, lokala allergiska reaktioner i form av laesioner i munslemhinna eller gingivan läker i gemen ut när amal- gamet avlägsnats. Lichen planus har inte visats vara orsakat av amal- gam. I bakgrundsmaterialet redogör man för att i flera länder finns rekommendationer om att amalgam, med hänsyn till att kvick- silver är en skadlig tungmetall bör undvikas på vissa patient- grupper, t.ex. gravida kvinnor, njursjuka och barn. EU:s direktiv om medicintekniska produkter behandlas. De medger inte att en produkt förbjuds för användning om det inte kan bevisas att den kan äventyra patientens hälsa eller säkerhet. Man tar också upp att oron för amalgamets hälsoeffekter är ett hälsoproblem i sig sett ur ett folkhälsoperspektiv och redogör för att regeringen bedömer att den kunskap som finns är till- räcklig för att motivera ett beslut om att i förebyggande syfte und- vika att amalgam används som tandfyllningsmaterial . Kurs 4: Prevention, diagnostik och behandling av karies och pa- rodontit (60–80) I kurs 4, liksom i kurs 3, ingår beteendevetenskapliga moment som är inriktade mot de personlighetspsykologiska faktorernas påver- kan på patientens sjukdomsupplevelse. I kurs 4 påtalas också vikten av att tandläkaren känner ansvar för patientens allmänna och orala hälsa samt att patienten får fullständig information om sitt orala sjukdomstillstånd och om olika dentala behandlingsmöjligheter. De studerande lär sig också innebörden i begreppet compliance, dvs. att patienten inte alltid följer tandläkarens rekommendationer. I kursen behandlas också hälsobegrepp, hälsosyn och hälsoupp- fattning både ur ett genusperspektiv och ett etniskt perspektiv. Kurs 5: Diagnostik och behandling av infektioner i munhålan (80–100 p) I Kurs 5 får de studerande fördjupade kunskaper om immun- systemet och hur det påverkas av olika infektioner i munhålan samt vilket försvar kroppen kan mobilisera. Uppkomst, utveckling och behandling av sjukliga tillstånd som beror på en störning av den normala bakteriefloran eller stört försvar jämförs med infektioner som beror på speciella mikroorganismer. Kursen behandlar hur friska respektive infektionskänsliga personer påverkas av infek- tioner och hur det påverkar den odontologiska behandlingen. Undervisningen om avvikande reaktioner och nedsatt funktion av immunsystemet sker i samarbete med yrkes- och miljödermato- logiska avdelningen vid . Kurs 6: Utvärdering av diagnostik och behandling av orala in- fektioner. Orala funktionsstörningar och deras behandling (100–120 p) I kurs 6 behandlas de dentala material som används i protetiska konstruktioner. Även här får de studerande lära sig hur dessa mate- rial interagerar med den orala miljön och individen. Under denna kurs arbetar de i nära samarbete med tandtekniker och får däri- genom kunskaper om olika tandtekniska moment vid framställning av protetiska konstruktioner. I kursen får de studerande lära sig att förhålla sig vetenskapligt kritisk till odontologisk materialinfor- mation och diagnostiska metoder. Kurs 9: Allmäntandvård. Diagnostik och omhändertagande av sjukdomar i huvud/halsregionen (160–180 p) Kurs 9 omfattar kunskaper om hur förändringar i käkhåla, spott- körtlar, svalg, öron och näsa kan påverka munhålan och vice versa. Denna kurs behandlar vilken påverkan andra sjukdomar kan ha på den odontologiska behandlingen. Sjukdomar som tas upp är smär- tor i mun och ansikte, tumörsjukdomar men också premaligna och maligna sjukdomar. Undervisningen omfattar endast sjukdomar i anslutning till munhålan, vid andra sjukdomar ska patienterna remitteras vidare till en läkare. I kursen får de studerande lära sig vikten av att undersöka hela munhålan och de närmast omgivande strukturerna för att upptäcka patologiska slemhinneförändringar. De lär sig också principerna för biopsitagning. De studerande får lära sig att lichenförändringar ökade . Orsaken till det misstänks vara det kopparamalgam som då introducerades. Den vanligaste orsaken till en lichenför- ändring är dentala material och då sällan något annat material än amalgam. Forskning vid visar att kvicksilver kan finnas kvar i munnens bindväv upp till efter borttagandet av amalgamfyllningar. Ett problem vid diagnostisering är muntorrhet. En orsak till det är de läkemedel som kan förorsaka muntorrhet och därigenom skada munslemhinnan. Detta problem är särskilt påtagligt för äldre patienter som ofta har en hög medicinkonsumtion. Vanliga mediciner som ger muntorrhet är antidepressiva mediciner och huvudvärkstabletter. I kursen ingår att de studerande ska kunna avgöra när det finns anledning att samarbeta med specialister inom tandvård och sjuk- vård om en patient. De måste därför känna till remissvägarna inom tandvården och sjukvården liksom ansvarsfördelningen mellan re- mitterande och mottagande vårdgivare. De får lära sig skriva re- misser och vad de ska omfatta för att kunna bli rätt bedömda. Kursen ska ge de studerande förmåga att analysera patientens subjektiva behandlingsbehov samt att kommunicera och samarbeta med patienten. De studerande lär sig att i samråd med patienten upprätta en terapiplan som är baserad på diagnos, prognos och patientens egna önskemål. I kurs 9 ingår också en klinisk examination i närvaro av en tandläkare från och en tandläkare från . Den blivande tandläkaren får för att göra en anamnes, för att analysera den. Under den tiden gör de båda tandläkarna en egen undersökning av patienten. Examinationen avslutas med en timmes genomgång med de två tandläkarna. Den som inte får godkänt på denna examination får möjlighet att göra om den . Exempel på patientfall: En 60-årig kvinna har brännande och svidande känsla från tungan En kvinna kommer till sin tandläkare och har en brännande och svidande känsla från tungan. Undersökningen visar att hon har förändringar i munslemhinnan och en brännande och svidande känsla i anslutning till slemhinneförändringar. Det finns viss allergi i familjen och patienten har ibland utslag i ansiktet. Hon har kalk- avlagringar, bland annat i fingerlederna och fingrarna är något de- formerade. Patienten har som tandfyllningsmaterial guld, amalgam och plast. Patienten genomgår en lichenutredning och en lichenoid reak- tion kan konstateras. Svampprover tas också. Efter det att patienten bytt sina amalgamfyllningar läker de lichenoida förändringarna. Vid kontroll visar det sig att patienten trots materialbyte och svampbehandling fått ökande symtom. Titankronor sätts in. En biopsi tas och svaret på den visar att patienten har oral lichen planus. sätts porslinskronor in och därmed avlägsnas all titan ur patientens mun. Detta patientfall syftar till att de studerande ska förstå vikten av att undersöka hela munhålan och de omgivande strukturerna för att kunna hitta sjukliga förändringar. De ska lära sig indikationerna för att ta biopsier. I fallet ingår också undervisning om att kunna skriva remiss till specialister inom tandvården och andra vårdinstanser. Kurs 10: Tandvården och samhället (180–200 p) Kurs 10 ska ge sådana kunskaper att de studerande förstår vikten av en medicinsk och social helhetssyn på patienten och förstår sam- bandet mellan patientens orala och allmänna hälsotillstånd. I kursen ingår bland annat förståelse för etiska förhållningssätt i vården och vilka faktorer som påverkar tandhälsovården och pati- entens situation i samhället. Här ingår kunskaper om att utifrån gällande tandvårdsstöd göra beräkningar av tandvårdskostnader för olika patientkategorier, föra journal och utföra övrig dokumenta- tion i enlighet med bestämmelserna i patientjournalen. Här betonas vikten av att patienten är med och fattar beslut vid val av tandlag- ningsmaterial.