sou · GRB3127d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Genom beslut vid regeringssammanträde bemyndigade regeringen dåvarande statsrådet i att tillkalla en delegation med uppdrag att se över och arbeta med frågor om barns rätt till en stimulerande, trygg och säker uppväxtmiljö. (dir. 2001:79) Delegationen hade i uppdrag att kartlägga vilka skador och olycksfall som drabbar barn och ungdomar samt vilka barn och ungdomar som drabbas med hänsyn till ålder, kön och bostads- form. Delegationen skulle vidare arbeta för att höja medvetenheten om metoder för skadeförebyggande åtgärder samt förbättra sam- arbetet mellan olika aktörer på nationell och lokal nivå. Det låg också i delegationens uppdrag att lämna förslag till förbättringar när det gäller statistik och annan kunskapsinhämtning samt över- väga förändringar av lagstiftningen för att stärka barns och ungdomars skydd och säkerhet. Delegationen skulle vidare finna former för hur barn och ungdomar kan involveras i det lokala förebyggande arbetet för att ta till vara deras synpunkter på hur detta arbete kan bedrivas. Delegationen skulle även utreda vilken myndighet som bör ha det övergripande ansvaret för barnsäkerhets- frågorna och frågorna om barns lek- och utemiljö. Delegationen har också haft det samordnande myndighets- ansvaret för barns och ungas säkerhet. Delegationens arbete ska vara slutfört . I kapitel 1 lämnas en kortfattad redogörelse för utrednings- uppdraget samt arbetet med detta. Direktiven till utredningen (dir. 2001:79) redovisas i bilaga 1. förordnade statsrådet stats- sekreterare till ordförande i delegationen. förordnades som ledamöter i delegationen professor , representerande , enhetschef , , avdelningsdirektör , , sam- hällsvetare , , undervisningsråd , (fr.o.m. 2003-03-01 Myndigheten för skolutveckling), enhetschef , , expert , och trafiksäkerhetsdirektör , . förordnades jurist , som ledamot i delegationen. förordnades som sakkunniga i delegationen studerande , departementssekreterare , (fr.o.m. 2003-01-01 Utbildnings- departementet), departementssekreterare , Närings- departementet, studerande , departementsråd () , brandingenjör (fr.o.m. 2002-05-07) , departementssekreterare , , medlemssekreterare , (Barns rätt till lek), barnombudsman , , departements- sekreterare (fr.o.m. 2002-08-01), , departementssekreterare , . förordnades som experter i delegationen professor , professor , professor och docent . anställdes som juridisk expert i delegationen. Vidare har delegationen till sig knutit 4 referensgrupper bestående av representanter för barn och ungdom, frivilligorganisationer samt aktörer för områdena barns utemiljö och skaderegistrering. Som huvudsekreterare i delegationen tjänstgör generalsekreterare , som sekreterare utredare och barnsjuksköterska och utredare . Delegationens assistent på deltid är . Delegationen lämnade delbetänkandet Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer. (SOU 2003:19). Delegationen har gett ut rapporterna Sociala skillnader i skade- risker. En rapport om den socioekonomiska fördelningen av skador bland barn och ungdomar i (SOU 2002:68), Barns skador i . Barnskadeatlas med frekvenser och trender på nationell, läns- och kommunnivå 1987–2000 (SOU 2002:99), Två läsår bland 10–15 åringar i . Inblick i skademönster, skade- omständigheter och skolliv (SOU 2003:79). gett ut rapporterna Närmiljö och skaderisk bland barn och unga – en kunskapssammanställning samt i samarbete med Bra barnsäkerhet. Till betänkandet fogas enskilda särskilda yttranden av och . Delegationen vill uttrycka ett varmt tack till myndigheter, forskargrupper och enskilda personer som på olika sätt bidragit i vårt arbete. Barnsäkerhetsdelegationen får härmed överlämna sitt slutbetänkande Från barnolycksfall till barns rätt till säkerhet och utveckling (SOU 2003:127). Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) .............. Förslag till lag om ändring i arbetsmiljöförordningen (1977:1166)............................................................................... Förslag till lag om ändring i (1987:10) .................................................................................. Delegationens uppdrag och dess genomförande............. Barns rätt till säkerhet och utveckling .......................... en plattform för arbetet........................... Hur har samhällets syn på barn och ungdomar förändrats? Ett breddat barnsäkerhetsbegrepp .......................................... 2.3.1 Skador – ett hot mot barns liv och hälsa ..................... 2.3.2 Hur bedöms en skadas allvarlighetsgrad? 2.3.3 Säkerhet och utveckling är varandras 2.3.4 Vardagens utemiljö är utvecklingsmiljö ...................... 2.3.5 Lek, rörelsefrihet och trygghet – nyckelord för Det framtida arbetet med säkerhet och utveckling.......... Utgångspunkter för det framtida arbetet ............................. Det framtida arbetets innehåll ............................................... 3.3.1 Samordning av arbetet ger bättre effekt .................... Kunskapsutveckling och kunskapsuppbyggnad........ 3.3.4 Information, opinionsbildning och utbildning ......... Angelägna områden och grupper .......................................... 3.4.1 Hur kan vi minska sociala skillnader i skaderisker bland barn och ungdomar? 3.4.2 Placera den sociala fördelningen av skador på 3.4.3 Säkerhetsfrämjande arbete bland ungdomar ............. 3.4.4 Skador i olika typer av bostäder och 3.5.1 Barns och ungas inflytande......................................... 3.5.2 Varje skada som leder till dödsfall ska utredas.......... Områden där det nationella ansvaret bör tydliggöras.......... 3.6.1 bör utveckla det förebyggande arbetet när det gäller idrottsskador .... 3.6.2 huvudman för utvecklingsarbete kring säkra och utvecklande utemiljöer för barn och 3.6.3 huvudman för att förebygga 3.6.4 Den framtida huvudmannen får övergripande samordningsansvar för att förebygga skador till följd av våld.................................................................. 3.6.5 huvudman för att förebygga skador till följd av självdestruktiva handlingar.......... Hur och i vilka miljöer skadas barn och ungdomar? Förekomst och fördelning av skador i ..................... Skador i ett globalt perspektiv............................................... Statistik och andra kunskapskällor ....................................... Olika datakällor ger olika skademönster.............................. Olika typer av skador i olika åldrar....................................... 4.5.1 Skador som leder till dödsfall..................................... 4.5.2 Vägtrafikskador som leder till död ............................ 4.5.3 Skador som leder till sjukhusvård.............................. 4.5.4 Fallskador som leder till sjukhusvård........................ 4.5.5 Vanliga skador i olika åldrar....................................... Regionala skillnader i skador................................................. Sociala skillnader i olika typer av skador .............................. 4.7.1 Socioekonomiska skillnader i skaderisker................. 4.7.2 Etniska skillnader i skaderisker.................................. Samhällsekonomiska aspekter på skador och 5.1Människors värdering av ökad säkerhet bland barn och 5.2Många sektorer får bära kostnader för skador bland barn 5.2.1 Direkta och indirekta kostnader................................ Har satsade resurser effekt? 5.3.3 Vilka åtgärder är kostnadseffektiva?.......................... Sammanfattning och områden att utveckla.......................... Statistik och andra kunskapskällor om säkra och utvecklande miljöer för barn och ungdom ................... Hur kan vi mäta utveckling, trygghet och säkerhet?........... 6.2En god registrering av skador är grunden för det Utöka det befintliga nationella informationssystemet om personskador................... Förbättra kvaliteten i patientregistret ....................... 6.2.4 Periodisk kartläggning och analys av barns- och 6.3Statistik om utvecklande miljöer – syfte, ansvar och 6.4Nationella återkommande datainsamlingar hos myndigheter, försäkringsbolag och frivilligorganisationer........ Exempel på regionala och lokala datainsamlingar ................ Lagstiftning och förordningar angående registrering .......... 6.7Områden där kunskap om skador saknas eller är Information om farliga produkter......................................... Vilka skador sker i hemmet?.................................................. Att bygga in barnsäkerhet...................................................... Barnsäkerhet i äldre bostäder ................................................ Information som följer barnens utveckling.......................... 7.5.1 Giftinformationscentralen en viktig aktör för 7.5.2 Information till allmänheten ...................................... 7.5.3 Förbättrad information om innehållet i kemiska Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola................ Utemiljön i förskola och skola .............................................. 9.1.1 Utemiljön in i skollagen ............................................. 9.1.2 Kunskap saknas om barns utemiljö i förskolan......... 9.1.3 Förskolans utemiljö behöver utvecklas ..................... Arbetsmiljön i skolan ............................................................ Hur många barn och ungdomar skadas i skolan? Översyn av arbetsmiljölagen...................................... Inspektion av elevernas arbetsmiljö i skolan............. Elevskyddsombudens roll måste stärkas................... Samverkansavtal och skolans arbetsmiljö.................. Rektorsutbildningen bör omfatta kunskaper om Arbetsmiljölagen bör också omfatta barn i förskola och fritidshem .............................................. Även barn från förskoleklass till årskurs 6 bör ha Skolans arbetsmiljöarbete i den årliga 9.2.10 Arbetsmiljölagen tydliggörs i skollagen.................... 9.2.11 Registrering av elevskador i skolan............................ 9.2.12 Exempel på metoder för skolans 9.2.13 Arbetsmiljölagen och föreskriften om 9.2.14 Vad säger skolans styrdokument ............................... 9.2.15 Efterlevnaden av arbetsmiljölagen i skolan ............... Hur många minderåriga skadas i arbete ................... Anmälan om arbetsskada....................................................... Information till arbetsgivare och arbetstagare ..................... Minderårigas arbete i jordbruk och skogsbruk .................... och minderårigas arbetsmiljö............. Barn och ungdomar ska skyddas från att skadas under Barn och unga i trafiken......................................................... 11.1.1 Hur exponeras barn och unga för trafik? Från trafikseparering till blandtrafikerade gatumiljöer........ 11.3.1 Hur tar sig barn till skolan?........................................ 11.3.2 Säkra skolvägar för barn på landsbygd....................... Skolans arbete med trafikfrågor ............................................ 11.4.1 Trafikundervisningens framväxt ................................ 11.4.2 Skolans arbete med trafikfrågor ........................ är ett cyklande land...................................... Cykeln ger rörelsefrihet ........................................... I vilka trafikmiljöer cyklar barn och ungdomar?....273 En genomtänkt planering ökar barns och ungdomars säkra rörelsefrihet ................................. Cykelskador – orsaker och konsekvenser................... Cykelhjälm förebygger huvudskador...................... Bestämmelse kan öka hjälmanvändningen.............. Sociala skillnader i skador kan minskas................... Samlade internationella erfarenheter av införande av cykelhjälmslag.................................. 11.5.10 Hjälmanvändning hos barn och unga...................... 11.6.1 Trimning av mopeder.................................................. 11.6.3 Regler som gäller för klass I och klass II moped ...... 11.6.4 Öka en korrekt hjälmanvändning bland alla 11.6.5 Att skjutsa på moped .................................................. 11.6.6 Förarbevis för moped ................................................. 11.7.1 Hur många ungdomar tar körkort? 11.7.2 Övningskörning i ........................................... 11.7.3 Vägtrafikskador under övningskörning och bland 11.7.4 Varför är unga förare skadedrabbade?....................... 11.7.5 En nationell kursplan för trafikantutbildning 11.7.6 En obligatorisk handledarutbildning......................... 11.7.7 Ett obligatoriskt moment för att öka insikten om Barn i bil ................................................................................. 11.8.1 En skärpning av lagstiftningen................................... 11.8.2 Biltillverkarnas ansvar................................................. 11.8.3 Kontinuerlig information........................................... 11.8.4 – en viktig aktör för ökad Fritidsmiljö och fritidsaktiviteter ................................ Simkunnighet och vattensäkerhet......................................... Drunkningsolyckor och drunkningstillbud ........... Simkunnighet kontra vattensäkerhet...................... Skolan och simundervisningen................................ Utbildning av lärare ................................................. Samarbete skola, simhall och Kommunens ansvar för obevakade och Många drunkningsolyckor går att förebygga ......... Föräldrars tilltro till barns simkunnighet ............... Simredskap och vattenleksaker ............................... Sektorsansvarig huvudman för frågorna om simkunnighet och vattensäkerhet ........................... Plats för lek är plats för lärande och utveckling................... 12.2.1 Säkerheten på lekplatser ............................................. 12.2.2 Nationell drivkraft för att utveckla barns Idrottsskador bland barn och unga....................................... 12.3.1 Idrott och motion bidrar positivt till folkhälsan ...... 12.3.2 Idrotts- och motionsvanor......................................... 12.3.3 Hur många skadas vid idrott och motion ................. 12.3.4 Vilka typer av skador drabbar barn och ungdomar 12.3.5 Hur kan skador inom idrotten förebyggas................ 12.3.6 Skolans arbete med att minska idrottsskadorna........ 12.3.8 Ekonomiskt stöd till idrotten .................................... 12.3.9 Delar av statens stöd till idrotten bör användas till förebyggande arbete mot idrottsskador............... Säkerhet vid musikarrangemang och skaderisker vid 12.4.1 Åtgärdsförslag från ........................ 12.4.2 Skador på grund av höga ljudnivåer; tinnitus och 12.4.3 Hur många barn och ungdomar drabbas av 12.4.4 Varför kan man få tinnitus av höga ljudvolymer?..... 12.4.5 Vad har gjorts tidigare inom området?...................... 12.4.6 Gällande regelverk vid publikevenemang .................. 12.4.7 Hur efterlevs lagarna, exempel på tillsynsprojekt..... 12.4.8 Praktiska exempel för att minska olycksfallskador vid festivaler .................................... Säkerhet och utveckling i fysisk planering ................... Öka barns och ungas inflytande............................................ 13.1.1 Barn och unga kan något som vuxna inte kan........... Länsstyrelsernas roll är att också bevaka barns och Barnkonsekvensanalyser för att sätta fokus på barn och 13.3.1 Hälsa i miljökonsekvensbeskrivningar ...................... Från detaljstyrning till funktionskrav ................................... 13.4.1 Kunskapsspridning om säkerhet och utveckling i fysisk planering och förvaltning................................. 13.4.2 Stärkt barnkompetens hos aktörer inom planering, byggande och förvaltning.......................... Förtätning av bebyggd miljö – vad innebär det för barn och unga?................................................................................ 13.5.1 God bebyggd miljö för barn och unga ...................... Självmord, självmordsförsök och andra självtillfogade Hur kan man förebygga självmord, självmordsförsök och andra självtillfogade skador bland barn och unga?.................... Skolan och avsiktliga skador ................................................. Skolhälsovården och elevers psykiska och sociala ohälsa.... Stöd till föräldrar.................................................................... Beredskap hos hälso- och sjukvården ................................... Samarbete över myndighetsgränserna .................................. Metoder för ökad säkerhet och utveckling ................... Olika ansatser för säkerhetsarbete........................................ 15.1.1 Bygg in säkerhet och utveckling i barns och 15.1.2 När passiva åtgärder inte är möjliga .......................... 15.1.3 Åtgärder bör genomföras inom alla Barn och unga ska involveras i arbetet.................................. 15.2.1 Bättre beslutsunderlag................................................ 15.2.2 Skolan som en demokratisk aktör i närsamhället ..... 15.2.3 Nya arbetssätt ............................................................. 15.2.4 På ungdomarnas eget initiativ.................................... 15.2.5 Elevers inflytande över miljön i förskola och 15.2.6 Reflektioner kring barns och ungas inflytande......... Exempel på internationellt arbete med säkerhet och Redovisning av delegationens arbete med utåtriktade aktiviteter och referensgrupper................................... Kort presentation av delegationens referensgrupper ........... Kostnads- och andra effekter av delegationens förslag .. Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) ............. Förslag till lag om ändring i arbetsmiljöförordningen (1977:1166)............................................................................. Förslag till lag om ändring i (1987:10)................................................................................. (före Arbetarskyddsstyrelsen) Föreningen och Musiker mot Tinnitus Barnens Rätt I Samhället Children's Environmental Health Action Plan for Europe European Home and Leisure Accident Surveillance International Classification of Diseases, version 10 Läroplanen för gymnasieskolan och de frivilliga Läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskole- Nationellt centrum för suicidforskning och prevention Svensk Idrotts Studie- och Svenska organisationen för SuicidPrevention och Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Kap. 1 Delegationens uppdrag och dess genomförande I betänkandet – företrädare för barn och ung- domar (SOU 1999:65) föreslogs att det samordnande myndighets- ansvaret för barns och ungdomars säkerhet bör förtydligas och över- flyttas till någon annan myndighet. I propositionen 2001/02:96 En förstärkt som överlämnades till föreslogs att som ett led i renodlingen av () ska verksamhetsområdet barnsäkerhet överföras till någon annan myndighet. I propositionen konstaterades även att frågan om barns lek- och utemiljö inte över- fördes till BO eller till någon annan myndighet från det dåvarande . Regeringen hade också uppmärksammat forskningsresultat som pekade på sociala skillnader i barns och ungdomars skaderisker. Mot denna bakgrund tillsatte regeringen en Barn- säkerhetsdelegation med uppgift att arbeta med frågor som rör barns och ungdomars miljöer med fokus på säkerhet, skadeföre- byggande arbete och rätt till lek och rekreation. (S 2001:05) Delegationen har också haft det samordnande myndighetsansvaret för barns och ungdomars säkerhet. Delegationens ledamöter och sekretariat tillsattes och utredningen påbörjade sitt arbete . Upp- draget skulle i sin helhet vara slutfört med ett delbetänkande om vilken myndighet som ska ha det övergripande ansvaret för barnsäkerhetsfrågorna. överlämnades delbetänkandet Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer. (SOU 2003:19). Vi redovisar härmed, i enlighet med direktiven, slutbetänkandet Från barnolycksfall till barns rätt till säkerhet och utveckling (SOU 2003:127). Enligt direktivet skulle delegationen se över och arbeta med frågor om säkerhet och förebyggande av skador i barns och ungdomars miljö. Enligt samma direktiv skulle delegationen i sitt arbete särskilt uppmärksamma och beakta olika förutsättningar och behov med avseende på barns och ungdomars kön, funktions- hinder, etnicitet, socioekonomiska och regionala förhållanden. Sekretariatet har tagit del av utredningar, rapporter och forsk- ning inom området samt inbjudit forskare och företrädare från olika verksamheter till delegationens sammanträden för att dels bredda den allmänna kunskapen, dels ge information om en specifik verksamhet. Fyra referensgrupper har varit knutna till delegationens arbete för kunskapsinhämtning och reflektioner kring delegationens förslag. Vidare har vi under arbetets gång gjort studiebesök i olika verksamheter samt samrått med myndigheter och organisationer. Vi har också haft ett flertal enskilda samtal med olika verksam- hetsföreträdare. Kap. 2 Barns rätt till säkerhet och utveckling Genom att ratificera FN:s konvention om barnets rättigheter () har åtagit sig att till det yttersta av sin förmåga säkerställa barnets överlevnad och utveckling. Delegationen har i sitt arbete i första hand tagit hänsyn till fyra huvudprinciper: barnets bästa i främsta rummet (art.3); att alla barn har samma rättigheter och lika värde (art.2); rätt till liv och utveckling (art.6) och rätt att uttrycka sina åsikter (art.12). Vi menar att om hänsyn tas till dessa principer, från vilka övriga artiklar i konventionen ska tolkas, utgör de en värdegrund för arbetet med att skapa säkra och utvecklande miljöer för barn och ungdomar liksom att involvera barn och ungdomar i detta arbete. har synen på barn successivt förändrats inom forskning, politik och andra områden. och ny kunskap om barn och barndom har tillsammans bidragit till att vi gått från att se barn som föremål för vuxnas fostran och åtgärder till att se barn som kompetenta aktörer med egen sakkunskap. I arbetet med barns säkerhet och utveckling är det viktigt att beakta att barn har rätt till beskydd och omsorg som de har rätt till delaktighet och medbestämmande. Sociologisk forskning kring ungdomar och ungdomskulturer hävdar att ungdomar växer upp i ett alltmer föränderligt samhälle. Det innebär att det är möjligt för ungdomar att ta över föräldragenerationens kulturer, livsmönster och identiteter. De traditionella norm- och värderingssystemen som tidigare formade människors liv håller på att försvagas. Det kan tyckas som om alla valmöjligheter och en ökad individualisering innebär att alla har samma livschanser, men fortfarande finns stora skillnader i levnads- villkor mellan ungdomar med olika social bakgrund. Även om sociologisk forskning pekar på dessa tendenser, har naturligtvis föräldrarna fortfarande stor betydelse för hur den enskilda unga människan formar sitt liv. I arbetet med säkra och utvecklande miljöer är det viktigt att utgå från kunskapen om att ungdomar är en heterogen grupp med olika intressen och preferenser. Barnsäkerhetsdelegationens arbete har främst fokuserat på oavsiktliga skador (olycksfall) men tar också upp självtillfogade skador och skador till följd av våld. Vårt arbete har fokuserat på allvarliga och dödliga skador liksom skador som kan ge långvarigt lidande eller nedsatt funktionsförmåga. Att förebygga alla lindriga skador kan innebära alltför stora begränsningar i barns och ungas vardag. För våldsrelaterade och självtillfogade skador kan man naturligtvis inte föra samma resonemang utan då är det inte bara skadorna i sig som är viktiga att förhindra, utan också de fenomen som står bakom skadorna exempelvis våld och psykisk ohälsa. Säkerhet och utveckling är varandras förutsättningar. Säkerhets- arbetet kan öka barns trygghet och möjlighet att leka och röra sig fritt. Men säkerhetsarbetet garanterar inte att miljön är stimulerande och utvecklande. För att skapa utvecklande miljöer krävs en delvis annan ansats.