sou · GRB377d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Även om anordnaren ser ett behov av praktik anser man därför att detta inte ingår uppdraget och man inte får ersättning för det. Om kommunen har ett ersättningssystem som bygger på erbjuden lärarledd elevtimme kan detta omöjliggöra att praktik ingår i anordnarens verksamhet. Vi har däremot också sett exempel på anordnare som i nämnda situation ändå anstränger sig att finna tid för anskaffning och medel för den försäkring som måste betalas. Vi har också sett att tydliga krav på kontakter med arbetsliv och en omfattande praktikverksamhet i upphandlingskriterierna lett till att anordnare fått resurser och också skaffat sig den kompetens som behövs, vilket lett till att praktiken fått en stor positiv bety- delse i utbildningen. Vid våra kommunbesök fann vi att man i alla kommuner, dock i olika hög grad, förberedde de olika praktikperioderna på olika sätt. Förberedelser gjordes av såväl mer faktamässiga aspekter om svenska arbetsplatser som kring mer språkliga. De studerande fick ofta med sig uppgifter att lösa . Däremot fann vi en stor variation när det gäller i vilken mån de olika praktikformerna efterarbetades, dvs. i vilken grad de stude- randes erfarenheter och nyvunna språkfärdigheter togs tillvara inom sfi-utbildningen. I de fall då lärarna själva inte har möjlighet att vara ute på praktikplatserna begränsas möjligheterna att bear- beta de studerandes erfarenheter. Praktik inom sfi – en för studerande Kommunerna får ett förstärkt åtagande att inom sfi-utbild- ningen anordna Lärande i samhälls- och arbetsliv, , enligt utredningens beskrivning. Kommunen ska ha ansvaret för anskaffning av platser som syftar till lärande i samhällslivet. Kommunen ska ha ett delat ansvar med arbetsförmedlingen för att i samverkan anskaffa platser som syftar till lärande i arbetslivet. De tre ovan nämnda förslagen ska formuleras i förordningen om sfi. Arbetsförmedlingarna ska ha ett gemensamt ansvar med kommunen att i samverkan anskaffa yrkesorienterande platser inom Lärande i samhälls- och arbetsliv, . Detta arbete bör ingå i arbetsförmedlingens löpande arbete och vara reglerat i förordning. Kommunen ska ha ett förstärkt ansvar för att sfi-utbildningen kan kombineras med förvärvsarbete samt arbetspraktik, arbets- platsintroduktion, validering och liknande. Kommunerna bör också ha ett ansvar att se till att de studeran- des erfarenheter från såväl som externa verksamheter som arbetspraktik och förvärvsarbete m.m. integreras i undervisningen. Myndigheten för skolutveckling ska i samarbete med berörda myndigheter utarbeta ett referens- och kommentarmaterial kring vuxnas andraspråkslärande i samhälls- och arbetsliv. ska utarbeta former för dokumentation samt uppföljning för LISA-momentet. Myndigheten för skolutveckling ska i samverkan med Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk på lik- nande sätt som sker inom nuvarande regeringsuppdrag (U2001/16896/V), utveckla och samordna 5- alternativt 10- poängskurser som riktar sig till lärare inom sfi-utbildningen och som behandlar vuxnas andraspråkslärande i olika kontexter. Som vi tidigare konstaterat ska kommunen enligt sfi-förordningen verka för att sfi kan kombineras med arbetsplatsorientering eller förvärvsarbete där individen kan träna sig att tala svenska. Det är denna skrivning som reglerar kommunernas ansvar att anordna Praktik inom sfi – en för studerande praktik för sfi-studerande utöver det som reglerar kommunernas flyktingmottagande. Att praktik eller liknande ska ingå i sfi-utbild- ningen formuleras inte. Inte heller nämns ordet praktik i kurspla- nen. I kommunerna tolkas detta på olika sätt. Olika former av praktik anordnas av många, med mycket skiftande kvalitet. Vissa anser att denna är en del av utbildningen, andra att den anordnas vid sidan av. Vi har vid våra kommunbesök och i olika rapporter dock sett många goda exempel på mycket medvetet och kompetent arbete med olika former av praktik inom sfi. Utifrån dessa erfarenheter vill vi peka på avgörande faktorer som bidrar till att uppnå den positiva effekt som vi önskar. Det handlar bl.a. om hur man kan ta tillvara erfarenheterna av olika praktikformer i undervisningen, om att höja de studerandes motivation och att bättre kunna följa upp effekterna. Med bakgrund i den beskrivna situationen i kommunerna är vår utgångspunkt att det går att höja ambitionsnivån när det gäller olika former av praktik inom och i anslutning till sfi, både vad gäller kvantitet och kvalitet och inte minst nationell likvärdighet. Eftersom vi anser att en genomtänkt praktik kan bidra till språkinlärning och andra goda resultat för den enskilde, ser vi ett behov att hitta lösningar som syftar till att: tydliggöra sfi-utbildningens ramar; vad som ingår i utbildningen och vad som inte gör det bidra till ökat krav på att erbjuda praktik till fler och också till andra än flyktingar höja kvaliteten på praktiken genom att förtydliga kopplingen till undervisningen formulera tydliga syften och mål praktiken kan följas upp. När det gäller frågan om vilken verksamhet som bör ingå i sfi har vi konsekvent utgått från kursplanen. Vad syftar sfi till och vilka är målen? Vad krävs för att nå dessa mål och vilken form av praktik skulle kunna bidra till detta? Vi har dragit slutsatsen att den kompetens att kommunicera, lära och delta i vardags- samhälls- och arbetsliv som sfi syftar till, kräver att man också befinner sig i dessa miljöer. Kursplanens mål är mycket svåra att uppnå utan ett stort antal direktkontakter med samhället. Dessa kontakter har många studerande inte någon Praktik inom sfi – en för studerande större möjlighet till varken inom eller utanför sfi-utbildningen. Det är viktigt att sfi-studerande får stöd och möjligheter att göra egna iakttagelser, att pröva sin språkförmåga och sina lärandestrategier i autentiska miljöer i samhällsliv och arbetsliv. Därför måste styr- dokumenten tydligare styra till sådan verksamhet. Fokus behöver däremot inte ligga på praktikformen; att det måste vara praktik i den form som brukar omtalas som t.ex. arbetspraktik, utan på att lärandet även sker i relevanta sammanhang i omgiv- ningar utanför sfi-klassrummet med grund i det som utredningen beskriver i kapitel 7 om samhälls- och arbetslivsorientering. Ytterligare ett skäl att försöka förtydliga vilka verksamheter som ska ingå i sfi är att detta bidrar till stärka sfi:s identitet och ställning i förhållande till övriga aktörer. Kravet att fler ska få praktik ställs mot bakgrund av att i bästa fall av de studerande får någon form av detta . Utbildningen måste vara likvärdig i hela landet. De kommuner som har en hög ambitionsnivå när det gäller praktik, menar att praktik bidrar till en effektiv utbildning. Utredningen menar att många kommuner kan höja sin ambitionsnivå både vad gäller kvantitet och kvalitet, även om också andra insatser behövs för att på olika sätt stödja en tillgång på praktikplatser. Detta kan ske inte minst genom ökad samverkan med olika aktörer. Vi anser också att man genom att fokusera syfte och funktion för lärande i samhälls- och arbetslivet, kan visa på att det går att hitta andra platser än de man vanligtvis tänker sig för praktik. I det följande vill visa på praktikens roll inom sfi och dess nära förhållande till såväl språkinlärning som samhälls- och arbets- livsorientering . 8.4.1Lärande i samhälls- och arbetsliv Begreppet praktik är otydligt och också färgat av åratals ostruktu- rerad användning. För att i samklang med kursplanen för sfi betona inriktningen mot språk, vardags-, samhälls-, och arbetsliv samt stu- dier anser vi att begreppet Lärande i Samhälls- och Arbetsliv, , bör introduceras. Begreppet Lärande i samhälls- och arbetsliv är vidare än praktik. Genom detta begrepp betonas funktionen hos det informella lärande som sker utanför klassrumsmiljön och en kon- kretisering av detta lärande. Praktik inom sfi – en för studerande Utredningen vill betona att det inte enbart är praktik i olika former som ger de studerande konkreta erfarenheter av samhälls- och arbetsliv. Många av de läromedel som används beskriver verk- ligheter ur olika perspektiv. De bilder som media förmedlar kring arbetslöshet och diskriminering diskuteras i klassrum . Den kanske färska erfarenhet av kontakt med en svensk granne som den studerande för med sig bildar grund för en diskussion om boendemiljö. De representanter för olika myndigheter, verksam- heter och organisationer som bjuds in till skolan ger en bild av sin verksamhet och ökar kontaktytan samt förståelsen för myndigheter och myndighetspersoner. Även de studiebesök som läraren ordnar; individuella, för smågrupper och/eller i helklass, är i grunden en konkretisering av de mål som omtalas i kursplanen. Sist, men inte minst, är de upplevelser som de studerande har utanför ordinarie skoltid av stor vikt. Den erfarenhet som en för- värvsarbetande studerande kan föra med sig till gruppens tema- arbete kring arbetsmarknaden är värdefull. Den inblick som t.ex. en studerande med hörselskada har om verksamhet kan ge en mer trovärdig kunskap än läromedlets bild av vården i . Utredningen menar att flera de funktioner som praktiken har ofta kan fyllas av annat än av praktik i den mening ordet brukar användas. I det följande ges en översikt av Lärande i samhälls- och arbetsliv i tabellform. Därefter följer en beskrivning av denna översikt. Anskaffning: Kommun/sfi- ansvar för detta i sam- uppföljning: kommunen, syftar till att bidra till den studerandes ökade kommunikativa kompetens, visa på värdet av den studerandes tidigare kunskaper, erfarenheter, even- tuella utbildning och yrke samt i samband med detta visa på möjliga vägar inför en framtid i . är också att konkretisera den samhälls- och arbets- livsorientering som ingår i sfi samt att i konkreta situationer utveckla den studerandes strategier för lärande av språk och kunskaper. Allmän inblick i olika Inblick/orientering i en del av arbetslivet eller i ett yrke som man har eller är intresserad av som en grund för beslut/vägval Hur är det att Hur ser man på arbete i prata/lyssna utanför Vilka jobb finns? Hur är det på arbetsplat- fungerar det i mina ser/inom en bransch i barns skola, hur tar Vill jag jobba i man hand om äldre i Vill jag utbilda mig till murare i ? på röda korset? jag fortsätta som lärare i Vilka jobb vill jag Hur ser mitt yrke ut i Praktik inom sfi – en för studerande Denna kolumn representerar andra former av praktik eller arbetsinriktad verk- samhet som inte ligger inom sfi:s ramar, men som många studerande har behov av att delta i parall- ellt med sfi-studier. Det kan vara arbetspraktik, arbets- platsförlagd introduktion, validering, arbetsplats- förlagd utbildning, för- värvsarbete m.m. Sfi-utbildningen bör ta till vara sådan parallell arbets- livserfarenhet på samma sätt som med . Kommunen, sfi-anordnaren ansvarar för att i möjligaste mån möjliggöra att sfi- utbildningen kan kombi- neras med sådana verk- samheter samt för integre- ring av dessa i sfi-utbild- ningen. Praktik inom sfi – en för studerande Formuleras utifrån kursplanen samt utifrån lokala förhållanden och individens förutsättningar och främst muntlig (själv het samt förståelse/inblick tala och förstå talad i språket på en arbets- svenska), men också Inblick i olika områden Kunskaper om och ökad och miljöer i sam- insikt i olika företeelser i beslut om arbete och Kunna se likheter och För dem som av olika För dem som är inriktade på arbete, även för dem förväntas komma ut i med varierande grad av ålder, hälsoskäl eller har behov av att affär, äldreomsorg. Måste ej vara kopplat direkt till yrke eller Organiserad språkpraktik, annan kortare praktik, auskultation, studiebesök individuellt eller i små- grupper, ett sommarvikariat, uppgifter att gå ut och undersöka och rapportera om ett företeelser i sam- Person med kontaktnät och i kommunen/regionen, marknaden i kommunen/ God kontakt med den Praktik inom sfi – en för studerande Med utgångspunkt i de olika behov som de studerande har kan fokus inom läggas antingen mot lärande i samhällslivet eller mot lärande i arbetslivet. Oavsett fokus finns fem överordnade syften: att bidra till ökad kommunikativ kompetens, till ökad sam- hälls- och/eller arbetslivskompetens, att visa på värdet av den stu- derandes tidigare kunskaper och erfarenheter, samt för det fjärde att ge vägledning för vidare planering i . Genom att konkretiserar den samhälls- och arbetslivsorien- tering som ingår i sfi (kapitel 7) utvecklar den studerande också strategier för fortsatt inlärning av språk och fakta för denna orien- tering. Ovanstående syften menar vi motsvarar de syften för utbild- ningen som uttrycks i kursplanen. Därför bör vara en inte- grerad del av utbildningen med starka kopplingar till andra moment som samhälls- och arbetslivsorientering. Förutom genom ovanstående övergripande syften kan delarna och dess specifika syften beskrivas som följer: Lärande i samhällslivet (). Det främsta syftet är här att den studerande ska få rik möjlighet att tillämpa sina kunskaper och utveckla främst sin muntliga men också skriftliga språkfärdighet i olika sammanhang. Det handlar också om att förvärva kunskaper och insikter om det omgivande samhället. är ett alternativ för dem som av olika anledningar inte förväntas komma ut i arbetslivet p.g.a. ålder, av hälsoskäl eller annat. kan också vara en möjlighet att tidigt utveckla sin kommunikativa förmåga utan de ytterligare krav som kan upp- levas om man befinner sig i en yrkesmiljö där man förväntas visa sin yrkeskompetens. Miljön för LIS-verksamhet kan vara en var- dagsmiljö, barnens skola, hos frivilligorganisationer eller på arbetsplatser som individen utifrån intressen, behov och förut- sättningar kan relatera till. är ett av flera sätt att inom sfi- utbildningens ram möta och få inblickar i olika miljöer i det svenska samhället. Lärande i arbetslivet (). Syftet är här att den studerande ska utveckla sin allmänna, men för somliga också yrkesspecifika språkfärdighet. Man ska dess- utom om få vägledning inför beslut om framtiden genom att få erfarenheter av hur arbetslivet fungerar, se olika arbetsplatser och få inblick i en särskild bransch eller i ett yrke. Praktik inom sfi – en för studerande dem som är på väg mot ett arbete och som har varierande grad av yrkesidentitet och yrkeskompetens. För somliga handlar det om att orientera sig brett inom svenskt arbetsliv eller att titta närmare på något man är intres- serad av. För andra handlar det om att orientera sig inom det yrke eller den bransch man är utbildad för eller har arbetat inom. Vissa behöver ta ställning till om de vill fortsätta inom samma bana. Inom handlar det om att förstå arbetslivets och yrkets villkor i och få pröva hur ens egen kompetens kan användas i . Inom kan man därför utöver kunskaper om yrken och arbetsmarknaden, iaktta samspelet mellan arbets- kamrater, ledningsfunktioner och arbetstagarorganisationer, på plats diskutera t.ex. synen på arbete, arbetstid kontra fritid och arbetsmiljöfrågor. är ett av flera sätt att inom sfi-utbildning- ens ram finna eller upprätthålla en yrkesidentitet, vilket kan vara särskilt viktigt i den omställningsprocess som migrationsproces- sen kan vara. Formen för kan vara organiserad språkpraktik, arbetslivs- eller yrkesorienterande praktik, auskultation, studiebesök individu- ellt eller i smågrupper, kontakt med en , ett sommarvikariat som den studerande har, olika uppgifter inom ett tema som de stu- derande får: gå ut och undersöka, intervjua och rapportera om olika företeelser i samhället etc. Ansvaret för integrering av i undervisningen samt uppfölj- ning ligger hos anordnaren och ytterst hos kommunen. Detta ska formuleras i relevanta styrdokument för sfi. Erfarenheterna från fungerande praktikverksamheter i kommu- nerna är att det alltid är viktigt med att kunna matcha praktikplats med individ så bra som möjligt. Ju större motivation och förkun- skaper en person har, ju större förutsättningar finns det för språk- utveckling och annan inlärning. Det handlar inte bara om att matcha eventuell yrkestillhörighet, utan också om att hitta en plats där individen trivs, känner sig välkommen och får rika tillfällen att kommunicera på svenska. Generellt kan man dock säga att betydel- sen av att matcha praktiken till individens tidigare kompetens och erfarenhet ökar gradvis från via arbetslivsorienterade till yrkesorienterande syften inom . Praktik inom sfi – en för studerande 8.4.2Annan arbetsmarknadspraktik eller förvärvsarbete Vi har konstaterat att utgör en del av sfi-utbildningen och att LISA-verksamheten syftar till att förstärka såväl språkinlärning som samhälls- och arbetslivsorientering, vilket bidrar till att nå målen för sfi. Vi vill betona att praktik som har andra syften än de som ryms inom sfi:s styrdokument, t.ex. olika former av praktik som syftar till att få förankring på arbetsmarknaden inte är en upp- gift för sfi. Den praktik som anordnas inom ramen för sfi syftar alltså inte till att få en anställning på praktikarbetsplatsen, att få svensk arbetslivserfarenhet och meriter, att få tillgång till yrkesbedömning, validering eller arbetsplatsförlagd utbildning. Vi betonar återigen att sådan praktik, anordnad av till exempel arbetsförmedlingen, kommunens flyktingmottagning, yrkesutbildningar m.fl. däremot bör vara möjlig att kombinera med sfi-studier. Kommunen, och därmed sfi-anordnaren, ska enligt utredningen ha ett ansvar för att i möjligaste mån se till att sfi kan kombineras med sådan verksamhet. Dessutom är det kommunens och anordnarens ansvar att den studerandes informella lärande på arbetsplatsen kopplas till det formella i undervisningen, dvs. att erfarenheter av praktik, förvärvs- arbete eller arbetsplatsförlagd introduktion som den studerande deltar i parallellt med sfi-studierna tillvaratas inom sfi-utbildningen. I förordningen om sfi finns en bestämmelse om att kommunen i samverkan med arbetsförmedlingen ska verka för att under- visningen kan kombineras med sådan arbets- platsorientering eller sådant förvärvsarbete som ger deltagaren möjlighet att träna sig i att tala svenska. Denna skyldighet anser utredningen bör förstärkas. Vi föreslår en skärpt formulering i för- ordningen, så att det framgår att kommunen ansvarar för att utbildningen ska kunna kombineras med arbetspraktik eller förvärvsarbete och att arbetsförmedlingen får ett ansvar att anpassa sin verksamhet till att öka möjligheten att kombinera insatser med sfi-studier. Utredningen vill också tydliggöra att deltagarnas erfarenheter från arbetslivet ska tas tillvara i undervisningen. Detta beskrivs mer i detalj i kapitel 12. Praktik inom sfi – en för studerande Erfarenheterna visar att det finns ett behov av att formalisera ansvarsfördelningen för anskaffandet av praktikplatser inom sfi- utbildningen. En fungerande samverkan med till exempel arbets- förmedlingen, kan inte i längden bygga på enstaka eldsjälar eller vara beroende av konjunktursvängningar. De lokala överenskom- melserna om nyanländas introduktion (2001b) är ett sätt att tydliggöra olika aktörers ansvar för t.ex. praktik. För att uppnå en långsiktighet och likvärdighet i landet är det dock viktigt att utöver dessa frivilliga åtaganden ge ett tydligt uppdrag till de ansvariga. Detta har också betydelse för möjligheten att följa upp verksamheten. Eftersom Lärande i samhälls- och arbetsliv syftar till att bidra till att nå målen i kursplanen och utgör en integrerad del av sfi-utbild- ningen konstaterar vi att detta ryms inom utbildningens och kom- munens ansvarsområde. Kursplanen talar om att varierande aspekter av samhällsliv, arbetsliv och kultur integreras i utbild- ningen. Sfi-anordnaren och ytterst kommunen har alltså ansvaret för att , men också för att de aktiviteter som den studerande har parallellt med utbildningen utanför sfi:s ramar integreras i utbildningen. Detta betyder att den studerandes erfarenheter och kunskaper från t.ex. praktik, förvärvsarbete, arbetsplatsförlagd introduktion eller övriga studier bör tillvaratas och att detta kopp- las till både språkarbete och till sfi-utbildningens moment kring samhälls- och arbetslivsorientering (kapitel 12). Kommunen svarar också för uppföljning av och för att sfi- utbildningen så långt det är möjligt kan kombineras med den prak- tik och övriga studier m.m. som studerande deltar i. I de fall kommunen upphandlar sfi-utbildning är det mycket viktigt att det i upphandlingskriterier anges att är en del av sfi-utbildningen och att anordnaren på ett konkret sätt i sitt anbud beskriver hur man avser att anordna och integrera med övriga delar av sfi-utbildningen. Ansvaret för ovanstående skrivs in i förordningen för sfi (se kapitel 17). När det gäller anskaffning av praktikplatser ser vi dock att det behövs ett delat ansvar. För Lärande i arbetsliv kommer det i många fall att finnas behov av en kompetens som ligger inom AMV:s område, t.ex. för vägledning och att hitta praktikplats som lämpar sig för individen. De kontakter med och kunskaper om Praktik inom sfi – en för studerande arbetsmarknaden som arbetsförmedlingen har är en viktig resurs i anskaffningen av dessa matchade praktikplatser. En fördel är också AMV:s regionala organisation som kan möjliggöra ett större och mer varierat utbud. Ett samarbete med sfi-anordnaren som har kännedom om den enskildes språkliga och andra inlärningsbehov är dock nödvändigt. Av dessa anledningar anser utredningen att det bör finnas ett gemensamt ansvar mellan kommunen och AMV när det gäller anskaffning av mer yrkesorienterande praktikplatser och att AMV bör ha ett tydligt uppdrag om detta. Utredningen stödjer förslaget från Utredningen om flykting- mottagning och introduktion om ett särskilt arbetsmarknads- program för nyanlända flyktingar. förslag om att arbetsförmedlingen i samverkan med kommuner ska anskaffa praktikplatser för lärande i arbetslivet inom sfi omfattar dock ett större antal individer än i programmets målgrupp. Anskaffandet av praktikplatser för lärande i arbetslivet inom sfi-utbildningen bör därför inte ske inom ramen för detta program. Uppdraget till AMV att anskaffa dessa platser bör enligt utred- ningen överhuvudtaget inte ingå i något arbetsmarknadspolitiskt program, då villkoren skiljer sig alltför mycket åt: Lärande i arbets- livet berättigar inte till aktivitetsstöd för den enskilde. Det kan för inte heller finnas någon generell reglering av tidsperiod eller omfattning. Detta måste istället bygga på den individuella studie- planen. Uppdraget bör därför ingå i arbetsförmedlingens ordinarie löpande arbete och inte vara tidsbegränsat eller konjunkturbero- ende. Praktikplatserna måste dessutom registreras, följas upp och ingå i den årliga redovisningen samt återrapporteras till regeringen. Detta uppdrag bör regleras i förordning. För att kunna genomföra LISA-verksamheten på ett bra sätt, krävs ett målmedvetet och långsiktigt arbete hos de ansvariga, något som karaktäriserar de kommuner som har en fungerande praktik- verksamhet. Detta kräver bland annat en samverkan mellan många olika aktörer och ofta en samverkan mellan flera kommuner. De sfi-studerande ska erbjudas en så individuellt anpassad som möjligt. Då måste det finnas tillgång till många olika arbets- platser och andra som är villiga att ta emot de studerande. Praktik inom sfi – en för studerande också ett stort behov av samordning av all praktikanskaffning inom olika utbildningar inom en kommun eller region. På ett plan handlar det om att statliga myndigheter, kommuner och arbetsmarknadens parter kommer överens om att dra åt samma håll, så som bland annat skett genom de överenskommelse som tecknades mellan och andra parter och som också återfinns på lokal och regional nivå (2001). Dessa frågor berörs också i andra samverkansorgan, såsom arbetsmarknadsnämnder, regionala tillväxtprogram, regionala part- nerskap inom m.m.