sou · GRB321 · 2004-01-01 00:00:00 — i sin tur har särskilda medel för rehabiliteringsinsatser och arbetstekniska hjälp- medel.17 av arbetslivsinriktad rehabilitering kan en per- son få rehabiliteringsersättning samt ett särskilt bidrag för kostna- der som uppstår i samband med rehabiliteringen. Rehabiliteringen måste ingå i en av upprättat plan. Ersättningens omfattning skall motsvara omfattningen av nedsatt arbetsförmåga om inte rehabiliteringen har ett förebyggande syfte. Rehabilite- ringspenning betalas ut av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen av SGI delat med 365.18 5.2.4Vad skrivs i reglerna om konstnärer? Varken i lagstiftningen eller i RFV:s vägledning om sjukpenning, sjuklön och rehabilitering finns någon speciell hänvisning till konstnärer eller kulturell verksamhet. 5.2.5Konstnärernas villkor i förhållande till regler för sjukpenning, sjuklön och rehabilitering Sjukförsäkringssystemet förändrades 1992 med införande av en sjuklön som betalas av arbetsgivaren . Denna förändring har skapat vissa svårigheter för kulturområdet. Fort- farande , efter reformen, tycks det som kulturområdet inte har tillräcklig information om det nya systemet. 79 80, Vägledning Nr 2002:8, RFV. 89 91, Vägledning Nr 2002:8, RFV. 92 94, Vägledning Nr 2002:8, RFV. Om en arbetstagare inte har en arbetsgivare skall försäkrings- kassan betala sjukpenning (utom karensdagen) om personen ifråga kan visa på att den skulle ha arbetat om den inte blivit sjuk. Information om detta har inte tydligt gått ut till alla frilansande löntagarna inom konstområdena, som ibland tror att de automatiskt råkar ut för 14 dagars karens, vilket leder till att de inte tycker det är lönt att sjukskriva sig för kortare sjukperioder. Det är heller inte ovanligt att konstnären menar att handläggningstiden av ärendet kommer att ta så att det därför inte är lönt att sjukskriva sig. Antingen är behovsperioden slut när väl ersättningen kommer eller så är arbetsinsatsen att samla ihop all information inför bedömningen större än vad ersättningen är värd. Många konstnärer faller utanför den normala för en anställd arbetstagare och blir därför komplicerade fall för att handlägga, de blir tidsödande bedömningsfall. En frilansande musiker utan F-skatt- sedel, t.ex. en vissångare har kanske 40 olika arbetsgivare . Att arbetsgivaren skall betala sjuklön innebär naturligtvis en avsevärd ekonomisk belastning på det stora antalet ekonomiskt svaga arbetsgivare inom kultursektorn. Fria dans-, musik- och teatergrupper har sällan möjlighet att i en budget räkna in omkostnader som uppstår om ensemblen blir sjuk och dessutom behöver ersättas. Projekt måste då läggas ned, till ibland stora kostnader, eller räddas genom krisbidrag. har en småföretagareförsäkring för att täcka sjuklönekostnader. Denna försäkring tycks få inom den fria kultursektorn känna till och de som känner till den kan vanligen inte teckna den på grund av de höga premierna. En konstnär och hans eller hennes verksamhet kan sällan separeras utan är en helhet. Ofta är det ju till och med personens kropp som är i fokus som hos sångare, skådespelare eller dansare. En frilansande operasångare kanske arbetar med instuderingen av ett för honom eller henne nytt verk som skall framföras . Inkomstförlusterna vid sjukdom vid föreställningstillfällena blir förödande och privata försäkringars är oöverkomliga. En annan riksfaktor är permanenta arbetsskador, vilka kan omöjliggöra ett fortsatt konstnärligt utövande. Speciellt utsatta är musiker och dansare. Många konstnärsyrken är riskyrken ur skadesynpunkt och de är ofta psykiskt betungande. I en ny serie skrifter om Teaterns arbetsmiljö beskrivs i den första delen dansarens villkor.19 Skriften refererar till en forskare som jämfört sextioen olika former av hård fysisk aktivitet och kommit fram till att balett och tjurfäktning ställde lika extrema krav, endast amerikansk fotboll sliter mer på kroppen. Undersökningar visar att av dansarna råkar ut för skador . Författaren framhåller vikten av specialist- kompetens vid behandling, förebyggande behandling och läkning av skador. En specialistkompetens som inte endast inkluderar spe- cialistläkare utan även massörer, sjukgymnaster, naprapater, kiropraktorer eller osteopater. Behovet av sådana är ofta tillgodo- sett vid institutionsteatrarna men finns sällan för mindre dans- kompanier eller frilansare. Stor vikt läggs vid att skador får tid att läka ut, vilket ofta kräver långa sjukskrivningsperioder och ett arbetsklimat som tillåter sådana. Vid rehabilitering har dansaren svårt att få rätt behandling genom den allmänna sjukvården och inte sällan har s.k. alternativa behandlingar som akupunktur och naprapati goda effekter. En annan konstnärsgrupps arbetsskador och psykiska besvär har uppmärksammats genom inrättan- det av ett medicinskt center för musiker i . Även de utsätts ofta för extrem fysisk belastning. Liknande behov av specialist- kompetens inte minst på det psykosociala området kan antagligen ses hos samtliga konstnärliga yrken. En annan svårighet för konstnärer är hur inkomstbortfallet definieras. Är man sjuk är man arbetsoförmögen, men när uppstår inkomstbortfallet? Om man är sjuk när en föreställning eller ett framträdande skall äga rum, eller när en utställning skall ha ver- nissage, går konstnären kanske miste om arvoden eller gager som den skulle ha levt av . Reglerna för sjuklön och sjukpenning kan inte kompensera det kraftiga inkomstbortfallet i sådana fall. Vid är det av vikt att en frilansande konstnärs situation bedöms med kännedom om konstnärernas speciella arbetsvillkor. Oavsett om konstnären är egenföretagande 19 Thornblad, , Teaterns arbetsmiljö – Dansare, , 2002. eller en frilansande arbetstagare är det högst sannolikt att personen har en privatekonomi utan buffert. I vardagen finns antagligen redan en psykiskt betungande oro för att klara av den personliga ekonomin. Vid längre allvarligare sjukdomar är det därför viktigt att en vidsynthet finns då sjukskrivningens omfattning fastställs, dvs. att man tar hänsyn till att vägen tillbaka till yrkeslivet kan vara lång. Att komma igen efter en sjukdom är en tung och ofta lång väg även för en erkänd konstnär, för att få de fåtaliga arbetena eller skapa sina egna arbetstillfällen. Merparten av konstnärerna arbetar utan en fast arbetsgivare och det blir då viktigt att försäkrings- kassan spelar en aktiv roll då det gäller rehabilitering och hjälp med att återgå till arbetet. Enligt min bedömning bör dansare, musiker och andra konstnä- rer med fysiskt och psykiskt slitsamma konstnäryrken ha tillgång till specialistkompetens när det gäller förebyggande behandling, behandling och rehabilitering. Här bör speciellt de frilansande konstnärerna uppmärksammas. För dansare och musiker borde speciella center/mottagningar inrättas som ska täcka behoven för hela landet. För alla konstnärsgrupper borde behovet av psykologisk spe- cialistkompetens uppmärksammas. Här bör man även se på missbruksproblemen. Enligt 4 kap. § 3 i AFL betalas föräldrapenning ut under sammanlagt för ett barn. Om föräldrarna har gemensam vårdnad har varje förälder en egen rätt . 60 av dessa är reserverade för vardera föräldern medan resterande del kan fördelas mellan föräldrarna. Föräldrapenning kan betalas ut längst till dess barnet har fyllt eller till den tidpunkt när barnet slutat det första skolåret. Föräldrapenningens inkomstbaserade del beräknas på den sjuk- penninggrundade inkomsten. Det finns en särskild kvalifikations- regel med föräldrapenning. Kvalifika- tionsregeln innebär att föräldern under minst , innan barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen, ska ha varit försäkrad för en sjukpenning med ett belopp över- stigande lägstanivån, dvs. per dag (det s.k. 240-dagars villkoret). Uppfyller föräldern inte kvalifikationsvillkoret, betalas föräldrapenning ut enligt grundnivån, dvs. För övriga finns inte motsvarande kvalifika- tionskrav. Föräldrapenning kan då betalas ut enligt SGI eller lägst enligt grundnivå. kan föräldern också nyttja de s.k. som ersätts med per dag. En person som är arbetslös och arbetssökande eller sjuk innan personen vill ta ut föräldrapenning men har en inarbetade SGI-tid är berättigad till föräldrapenning baserad på den tidigare lönen enligt regeln om s.k. SGI-skyddad tid. sjukdom eller arbetssökande är skyddade tider vilket gör att personen kan upp- fylla det s.k. 240-dagars villkoret.20 Det finns ett allmänt SGI-skydd för den gravida kvinnan så att hon kan avbryta eller inskränka sitt arbete tidigast den beräknade förlossningen utan att förlora sin sjukpenning- grundade inkomst. I regeln ingår även att den arbetssökande har rätt att avbryta eller inskränka arbetssökandet.21 Den blivande mamman har rätt till föräldrapenning innan beräknad förlossning enligt AFL kap. 4 § 4. Föräldrapenningens storlek bestäms av den tid föräldern avstår att arbeta i förhållande till normal arbetstid. Med normal arbetstid menas . Om en förälder har flera arbets- givare gäller den sammanlagda arbetstiden. Om en förälder arbetar kan den få halv föräldrapenning och arbeta halv- tid. Egenföretagares arbetstid bör styrkas med intyg från revisor, intresseorganisation eller liknande. Om egenföretagaren kan styrka att den arbetar mer än kan det godkännas. Föräldrapenning kan tas ut med hel-, tre fjärdedels-, halv-, en fjärdedels- eller en åttondels ersättning.22 Havandeskapspenning kan ges till en gravid kvinna om havande- skapet har satt ned hennes förmåga att utföra uppgifterna i sitt förvärvsarbete med minst en fjärdedel och hon inte kan omplaceras 21, 23 24, Föräldrapenning, Vägledning nr 2002:1, RFV. 88 89, Sjukpenninggrundande inkomst, Vägledning nr 2002:4, RFV. 26 27, Föräldrapenning, Vägledning Nr 2002:1, RFV. till annat mindre ansträngande arbete. (AFL 3 kap. § 9) Ledigheten skall vara nödvändig för att skydda kvinnans hälsa. Ett fysiskt krävande arbete i sig ger inte rätt till havandeskapspenning utan det måste vara individen som inte klarar av arbetet enligt prop. 1978/79:168 s. 51 f. Både arbetstagare och egenföretagare omfattas av reglerna. För att ha rätt till havandeskapspenning måste kvinnan förvärvs- arbeta. Det bör krävas att hon skulle ha utfört förvärvsarbete åtminstone för vilken hon begär ersättning. Det inne- bär att för en objektanställd eller någon med tidsbegränsad anställning som kan antas ha för avsikt att fortsätta förvärvsarbeta efter den aktuella anställningen slut måste havandeskapspenning kunna beviljas om kvinnan faktiskt skulle ha utfört förvärvsarbete åtminstone en kor- tare tid för vilken hon begär ersättning. (Proposition 1978:168 om föräldrautbildning och förbättringar av föräldraförsäk- ringen m.m., s. 53 och Försäkringsöverdomstolens [FÖD] Dom 1896- 1985 är refererad FÖD 1988:3.23 Bedömningen av rätten till havandeskapspenning gäller arbets- förmågans nedsättning i förhållande till det förvärvsarbete kvinnan utför. Detta SGI-skydd gäller även om kvinnan avbryter eller inskränker sitt arbete 6 månader före barnets födelse. För tim- eller kortidsanställda gäller samma regler som vid sjukpenning, dvs. om det inte kan utredas exakt hur kvinnan skulle ha arbetat så ska utreda hur kvinnan arbetat före den period hon söker ersättning för och bedöma om det är troligt att hon skulle ha förvärvsarbetat om hon inte varit gravid.24 Vid omplacering till andra fysiskt lättare arbetsuppgifter har kvinnan rätt till samma anställningsförmåner och hennes lön kan inte sänkas. En omplacering kan ske tidigast innan beräknad förlossning. En gravid eller ammande kvinna har även rätt till havande- skapspenning om hon i arbetsmiljölagens (1997:1160) 4 kap. 6 § mening har ett fysiskt påfrestande arbete, farligt arbete eller en farlig arbetsmiljö och inte kan omplaceras på sin arbetsplats. Denna regel gäller enligt EG-direktiv /85/EEG. Regeln gäller endast arbetstagare, dvs. Enligt lagen skall kvinnan av sin arbetsgivare förbjudas att fortsätta sitt vanliga arbete om arbetsmiljön medför risker för fosterskador eller 11, Havandeskapspenning, Vägledning Nr 2002:6, RFV. 17 18, Havandeskapspenning, Vägledning Nr 2002:6, RFV. Allmänt anses risker vara fysikaliska, biologiska, kemiska, belastningsergonomiska och psykosociala faktorer.25 Rätten till havandeskapspenning gäller under , dock tidigast från och med den före och längst t.o.m. elfte dagen innan beräknad förlossning. Om en kvinna förbjuds att arbeta enligt arbetsmiljölagen kan ersättning betalas ut under hela graviditeten utom före beräknad för- lossning. Havandeskapspenningen motsvarar sjukpenningen men ges utan karensdag. Ersättningsnivån är av SGI dividerad med 365. Havandeskapspenning beskattas som andra inkomster och är pensionsgrundande samt semesterlönegrun- dande.26 5.3.3Regler för tillfällig föräldrapenning Föräldrar till barn (i särskilda fall upp till ) kan få tillfällig föräldrapenning om barnet är sjukt, om den som brukar ta hand om barnet är sjuk (ordinarie vårdares sjukdom) eller vid besök vid barnavårdscentral. Föräldrar kan få ersättning under per barn och år, vilket kan förlängas med . De kan inte tas ut vid ordinarie vårdares sjukdom. Om barnet är mellan har föräldrar även rätt till en kontaktdag per barn och år för att besöka skolan, fritidsverksamheten eller för att delta i föräldrasamtal. Den till- fälliga föräldrapenningen är av den sjukpenninggrundande inkomsten. En anställd får tim- eller dagberäknad ersättning för faktisk arbetstid. Den som inte är anställd får kalenderdags- beräknad ersättning. Om man är arbetslös får man ersättning för dagar som man går miste om arbetslöshetsersättning. Tillfällig för- äldrapenning beskattas som andra inkomster och är pensionsgrun- dande. 22 27, Havandeskapspenning, Vägledning Nr 2002:6, RFV. 28 31, Havandeskapspenning, Vägledning Nr 2002:6, RFV. 5.3.4Konstnärernas villkor i förhållande till reglerna för föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning För en heltidsarbetande egenföretagande konstnär utan annan inkomst är det troligen inte svårt att uppfylla tidsbegränsningen i regeln om en 240 dagars försäkringsperiod innan barnets födelse. Egenföretagare kan ju sägas alltid arbeta, dock möjligtvis till en låg timpenning. För frilansande arbetstagare kan däremot problem uppstå liksom naturligtvis för personer som blandar arbetstagande och egenföretagande. Problemen bör kunna förhindras för den frilansande arbetstagaren om hon eller han mellan sina kontrakt anmäler sig som arbetssökande vid arbetsförmedlingen. (Personen behöver inte vara berättigad till arbetslöshetsersättning). Perioden klassas då som SGI-skyddad tid. Det finns även en allmän skydds- tid för den sjukpenninggrundande inkomsten som gäller oavsett vad personen gjort . För den frilansande konstnären uppstår, liksom för andra sjukpenninggrundade förmåner, svårigheten i att skall bedöma att personen skulle ha arbetat eller fått uppdrag om personen inte blivit gravid eller under den tiden föräldern begär föräldrapenning och att detta arbete skulle komma att ge en viss lönenivå. RFV:s rekommenderade syn på vikten av individens avsikt att arbeta förändrar situationen för föräldern. Många konstnärer har arbeten som omöjliggörs tidigt i en graviditet. En skådespelerska kan inte längre spela sin roll och en dansare måste mycket tidigt i graviditeten ta det varligt. En fri- lansande dansare eller skådespelare har små möjligheter att få en anställning under en graviditet då fria dans- eller teatergrupp inte har den ekonomiska möjligheten. Musiker och sångare kan få problem och många konsthantverkare och bild- och form- konstnärer arbetar med farliga kemikalier och bör därför upphöra med hanteringen under graviditeten, vilket kan omöjlig- göra deras arbete. förtydligar i en vägledning den vedertagna läkarvetenskapliga uppfattningen att en normal graviditet inte skall ses som en sjukdom.27 Därav kommer att en gravid dansare eller skådespelare inte kan sjukskriva sig, inte arbeta i sitt yrke och inte få en havandeskapspenning eller föräldrapenning 27 s. 14, Vägledning, Nr 2002:8, RFV. före den innan förlossningen. En lösning är att arbetet klassas som farligt ur arbetsmiljölagen, men det kan endast kan ske genom en arbetsgivare dvs. Teateranställda vid de statsunderstödda teatrarna har i kollektiv- avtal mellan och löst problemet så att tillsvidareanställda har kvar full lön från det att arbetsgivaren förklarar att tjänstgöringen bör avbrytas till det att kvinnan har rätt till föräldrapenning.28 För frilansande konstnärer finns inte denna möjlighet och de hamnar ofta helt utanför möjligheten till stöd om kvinnan inte är en av de få skåde- spelerskorna inom . De ovan nämnda yrkesgruppernas problem med arbete och graviditet har ytterligare en aspekt, nämligen den att komma tillbaka efter graviditet. Kanske har rösten och stödet förändrats för operasångaren och dansaren har av rehabilitering för att kunna återgå till arbetet. Sådan rehabilitering kräver ofta specialisthjälp. Frilansande sångare och dansare hamnar utanför det stöd av specialistkompetens som är uppbyggt via arbetsgivarna . Frilansande kvinnor med ett konstnärligt yrke som uppenbart för- hindras att arbeta under sin graviditet pga. arbetets art eller där fostret och kvinnan i ett mycket tidigt stadium kan ta skada av arbetet borde liksom de tillsvidareanställda vid sceniska insti- tutioner få en inkomstbaserad ersättning i form av en förlängd havandeskapspenning fram då föräldrapenning eller havandeskapspenning kan betalas ut. Vid bedömning av havande- skapspenning tas hänsyn till fysiskt påfrestande arbete och avstäng- ning från arbete pga. arbetsmiljölagen. Enligt min bedömning skulle ett tillägg i RFV:s föreskrifter om att hänsyn även tas till arbete som till sin natur omöjliggörs vid en långt gången graviditet hjälpa dessa kvinnor. 28 mom. 6, Sjuklön, Särtryck ur kollektivavtal mellan TR och TF. Riksavtal av- seende teateranställda vid de statsunderstödda teatrarna. Barnfamiljer och ungdomar mellan , kan få bostads- bidrag. Bidragets storlek beror på antalet personer i hushållet, hushållets inkomst, bostadskostnad och bostadsyta. Bidraget är uppdelat i två delar dels ett bidrag för bostadskostnader och dels det särskilda bidraget till barnfamiljer för hemmavarande barn. Det särskilda bidraget ges inte till familjer med umgängesbarn, vilka däremot har rätt till bidrag för bostadskostnaden. Bostadsbidraget är preliminärt, betalas ut löpande, och bestäms efter den inkomst som hushållet uppskattar att det får under kalenderåret. Det slut- giltiga bidraget bestäms när inkomsttaxeringen är klar, dvs. efter- följande år. En sökande måste bo och vara folkbokförd i och i regel vara folkbokförd i den bostad som personen söker bidrag för.1 Bostadsbidraget är skattefritt enligt inkomstskattelagen (1999:1229). administrerar och beslutar om bostadsbidrag. Bostadsbidraget beräknas på en bidragsgrundande inkomst (BGI) vilken skiljer sig från sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Kontantprincipen tillämpas vilket betyder att inkomsten ingår i BGI det år den är tillgänglig för bidragstagaren. BGI utgör summan av överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital. Överskottet skall ökas med vissa inkomster bl.a. studiebidrag, och skattefria stipendier . av netto- förmögenheten skall dessutom läggas till. Den eventuella förmögenhet som bostaden i vilken den sökande bor utgör, räknas inte med i förmögenheten (5 § BoL). Hela kalender- årets inkomst ligger till grund för bidraget vilket betyder att 1 s. 7, Bostadsbidrag för barnfamiljer och ungdomar, Vägledning Nr 2001:13, RFV. inkomster som man får efter det att bidraget inte längre betalas ut kan påverka det bidrag som man redan fått. BGI beräknas med utgångspunkt i överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital. De utgifter man har för inkomstens förvärvande såsom resor, dubbel bosättning och övriga kostnader räknas av. Allmänna avdrag såsom pensionssparande, periodiskt understöd och underskott av konstnärlig eller litterär aktiv näringsverksamhet (62 kap. IL) är inte att hänföra till något av de nämnda inkomstslagen och påverkar därför inte BGI.2 Avdrag som är vinstdispositioner i inkomst av egen verksamhet, såsom periodiseringsfonder och expansionsfonder, skall enligt lagen om bostadsbidrag läggas till inkomsten. 6.1.2Vad skriver om konstnärer och bostadsbidrag? I RFV:s vägledning nr 2001:13, s. 40, beskrivs utförligt att under- skott av konstnärlig eller litterär aktiv näringsverksamhet inte skall reducera BGI. RFV ger till och med ett exempel med en konstnär. är konstnär och har enskild firma. Hon får inte så många tavlor sålda, och därför deklarerar hon ett underskott i inkomstslaget näringsverksamhet. För att klara sitt uppehälle har ett kvälls- arbete som lärare på i och lönen deklarerar hon under inkomst av tjänst. När skatten ska beräknas har möjlighet att kvitta under- skottet i sin näringsverksamhet mot sin inkomst av tjänst från Konst- fack. Det gör hon i rutan allmänna avdrag. Konstnärer har nämligen den rättigheten. Men bostadsbidrag räknas ut på ett annat sätt. Här måste ta upp hela sin inkomst från som bidragsgrundande inkomst. Hon får alltså inte göra avdrag för underskottet i den egna firman.3 6.1.3Konstnärernas villkor i förhållande till regler för bostadsbidrag Innan ändringen i lagstiftning gällande bostadsbidrag 1997 hade konstnärer rätt att använda nettot efter kvittning av förluster från konstnärlig näringsverksamhet som bidragsgrundande inkomst. 2 s. 37, Bostadsbidrag för barnfamiljer och ungdomar, Vägledning Nr 2001:13, RFV. 3 s. 40, Bostadsbidrag för barnfamiljer och ungdomar, Vägledning Nr 2001:13, RFV. Ingen konstnärsorganisation fick det nya lagförslaget på remiss trots att det direkt påverkar konstnärers ekonomi. Anledningen till de övergripande förändringar som genomfördes i och med införan- det av det nya bostadsbidraget var att kostnaderna i det gamla systemet skenade och att det också visade sig ha brister vilket möjliggjorde ett omfattande fusk. Systemet var också administra- tivt tungrott.4 Argumenten regeringen anger för att skärpa avdrags- rätten för samtliga egenföretagare i proposition 1995/96:186, s. 34 35 lutar sig mot den föregående utredningen – effektivare inkomstprövning – besparingar (SOU 1995:133) vilken skriver att det inte är rimligt att resultatregleringar av inkomster från näringsverksamhet skall påverka bedömningen av om ett hushåll behöver bostadsbidrag. Beräkningen bör i möjligaste mån likna den som används för inkomst av tjänst eller kapital. Rege- ringen anför vidare i propositionen att även taxerad inkomst anses vara ett bristfälligt mått på den ekonomiska standarden bland egenföretagare. Inkomstbegreppet bör ses över inom flera delar av bidrags- och social- försäkringssystemen. I avvaktan på en samlad översyn av inkomst- begreppet bör den bostadsbidragsgrundande inkomsten beräknas uti- från näringsinkomsten justerad för vissa bokföringsåtgärder som i mer påtaglig grad kan anses ge möjligheter till fördelar för näringsidkare jämfört med arbetstagare i fråga om rätten till bostadsbidrag.5 I regeringens proposition nämns inte den speciella rätt som konst- närer har att kvitta underskott i näringsverksamhet mot inkomst av tjänst enligt inkomstskattelagen. En annan ny regel som kan påverka låginkomstagande konstnärer är den försämring som familjer får där en av föräldrarna tjänar . var regeln att prövningen skedde på hushållets sammanlagda inkomst. Den individuella prövningen som infördes skall motverka att bostadsbidraget subventionerar en förälders minskade arbetstid. Regeringen skriver att det inte är rim- ligt att en familj som väljer att en förälder skall vara hemma skall få ett högre bostadsbidrag än en familj där båda förvärvsarbetar. Vidare säger man att den s.k. arbetslinjen då inte fullföljs och att marginaleffekterna för en förälder som vill börja arbeta blir så stora att det inte lönar sig att förvärvsarbeta. 4 s. 14 16, Prop. 1995/186 Nya regler för bostadsbidrag. 5 s. 25, Prop. 1995/186 Nya regler för bostadsbidrag.