sou · GRB364d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Alla kostnader i samband med det särskilda förhandlingsorganets verksamhet skall bäras av de deltagande bolagen, artikel 3 punkt 7. Medlemsstaterna får fastställa budgetbestämmelser för det särskilda förhandlingsorganets verksamhet. De kan bland annat begränsa finansieringen till att enbart avse kostnader för en expert. Artikel 4 behandlar avtalets innehåll. De deltagande bolagens behöriga organ och det särskilda förhandlingsorganet skall för- handla i en samarbetsvillig anda i syfte att nå fram till ett avtal om en ordning för hur arbetstagarinflytandet i SE-bolaget skall utformas. Parterna har avtalsfrihet utom för det fall SE-bolaget bildas genom ombildning. I ett dylikt fall måste arbetstagar- inflytandet i alla avseenden nå upp till minst samma nivå som i det bolag som skall ombildas. Parterna skall behandla följande omstän- digheter i sina förhandlingar men har alltså inte krav på sig att till alla delar finna avtalslösningar. a)Avtalets omfattning. b)Representationsorganets sammansättning. c)Representationsorganets uppgifter samt hur information och samråd med detta skall skötas. d)Hur ofta representationsorganet skall sammanträda. Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag e)Vilka ekonomiska och materiella resurser som skall ställas till representationsorganets förfogande. f)En ordning för hur dessa förfaranden skall genomföras, om parterna medan förhandlingar pågår beslutar att inrätta ett eller flera informations- och samrådsförfaranden i stället för ett representationsorgan. g)Huvudinnehållet i en ordning för medverkan. h)Löptid och omförhandlingsförfarande. Om parterna träffar ett avtal skall inte referensbestämmelserna bli tillämpliga såvida inte parterna bestämt att så skall vara fallet. Artikel 5 anger att förhandlingsperioden börjar löpa så snart det särskilda förhandlingsorganet är inrättat och får pågå . Parterna får gemensamt besluta att förlänga förhandlings- perioden så att den sammanlagt omfattar längst . Av artikel 6 framgår att förhandlingsförfarandet i artiklarna 3 5 skall regleras av lagstiftningen i den medlemsstat där SE-bolaget skall ha sitt säte, om inte annat särskilt föreskrivs i direktivet. Medlemsstaterna skall fastställa referensbestämmelser som skall uppfylla bestämmelserna i direktivets bilaga. Referensbestämmelserna i lagen i den medlemsstat där SE- bolaget skall ha sitt säte skall gälla om någon av följande omständ- ligheter föreligger (artikel 7.1): a)Parterna är eniga om detta. b)Tidsfristen då förhandlingar kan pågå har gått ut, de deltagande bolagens behöriga organ beslutar att fortsätta med registre- ringen av SE-bolaget och det särskilda förhandlingsorganet har inte beslutat om att referensbestämmelserna inte skall bli tillämpliga. Vidare skall referensbestämmelserna avseende medverkan i den medlemsstat där SE-bolaget registreras vara tillämpliga enbart: a)I fall då SE-bolag bildas genom ombildning, om medverkan gällde före ombildningen till SE-bolag. b)I de fall då SE-bolag bildas genom fusion, –regler om medverkan omfattade av arbets- tagarna i de deltagande bolagen, eller –regler om medverkan fanns i något deltagande bolag men omfattade en mindre andel än av arbetstagarna i Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag dessa bolag och förhandlingsdelegationen beslutar att medverkan skall gälla. c)I de fall då ett SE-bolag bildas genom att ett holdingbolag eller ett dotterbolag skapas, –regler om medverkan omfattade av arbets- tagarna i de deltagande bolagen, eller –regler om medverkan fanns i något deltagande bolag men omfattade en mindre andel än av arbetstagarna i dessa bolag och förhandlingsdelegationen beslutar att med- verkan skall gälla. Om det inom de olika deltagande bolagen fanns mer än en form av medverkan, skall det särskilda förhandlingsorganet besluta om vilken form som skall införas i SE-bolaget. Det särskilda förhand- lingsorganet skall underrätta de deltagande bolagen om sitt beslut. Medlemsstaterna får fastställa bestämmelser som skall tillämpas om inget sådant beslut har fattats för ett SE-bolag som är registrerat inom staternas territorium. Medlemsstaterna får föreskriva att referensbestämmelserna om medverkan inte skall tillämpas i de fall då SE-bolag bildas genom fusion, artikel 7 punkt 3. 2.4.3Avdelning III – diverse bestämmelser Artikel 8 behandlar sekretessfrågor. Enligt punkten 1 skall med- lemsstaterna fastställa att ledamöterna i det särskilda förhandlings- organet eller i representationsorganet samt de experter som biträder dem inte skall ha rätt att röja någon information som de fått i förtroende, även efter utgången av mandatperioden. Det- samma skall gälla för arbetstagarrepresentanter inom ramen för ett informations- och samrådsförfarande. Enligt punkten 2 skall varje medlemsstat se till att det tillsyns- eller förvaltningsorgan, som är etablerat inom dess territorium inte skall vara förpliktat att lämna information, när detta utifrån objektiva kriterier allvarligt skulle skada eller vara till förfång för verksamheten. En medlemsstat får göra en sådan befrielse beroende av ett administrativt eller rättsligt förhandstillstånd. Enligt punkten 3 får medlemsstaterna fastställa särskilda bestämmelser för SE-bolag inom sitt territorium som huvudsakligen ägnar sig åt opinionsbildande verksamhet med av- seende på information och meningsyttringar, förutsatt att sådana Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag bestämmelser redan finns i den nationella lagstiftningen. Enligt punkten 4 skall medlemsstaterna införa administrativa eller rättsliga förfaranden för fall då bolagen kräver sekretess eller inte lämnar information enligt punkterna 1 3. Sådana förfaranden får omfattas av sekretesskydd. Enligt artikel 9 skall SE-bolagets behöriga organ och representa- tionsorganet arbeta tillsammans i en anda av samarbete med veder- börlig hänsyn till ömsesidiga rättigheter och skyldigheter. Det- samma skall gälla för samarbetet mellan SE-bolagets tillsyns- eller förvaltningsorgan och arbetstagarrepresentanterna inom ramen för ett förfarande för information till och samråd med arbetstagarna. Enligt artikel 10 skall arbetstagarrepresentanter, som utför uppgifter enligt direktivet, ha rätt till samma skydd och garantier som arbetstagarrepresentanter har enligt nationell lagstiftning i det land där de är anställda. De skall vidare ha rätt till lön för tid då de på grund uppdrag enligt direktivet måste vara borta från arbetet. Enligt artikel 11 skall medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att SE-bolag missbrukas i avsikt att frånta arbets- tagarna deras rättigheter till arbetstagarinflytande eller genom att förvägra dem sådana rättigheter. Enligt artikel 12 punkten 1 skall varje medlemsstat se till att arbetsgivare och arbetstagare uppfyller sina skyldigheter enligt direktivet oavsett om SE-bolaget har sitt säte inom statens territo- rium eller inte. Enligt punkten 2 skall medlemsstaterna föreskriva lämpliga åtgärder som skall vidtas om direktivet inte följs. De skall säkerställa att det finns administrativa eller rättsliga förfaranden för att se till att de skyldigheter uppfylls, som följer av direktivet. Om ett SE-bolag är ett gemenskapsföretag eller ett kontrolleran- de företag för en grupp av gemenskapsföretag i enlighet med rådes direktiv /45/EG eller 97/74/EG, skall bestämmelserna i dessa direktiv och den reglering som genomfört direktiven i nationell lagstiftning inte tillämpas vare sig på SE-bolaget eller på dess dotterbolag, artikel 13 punkten 1. Om det särskilda förhandlingsorganet har beslutat att inte inleda förhandlingar eller att avbryta pågående förhandlingar i enlighet med artikel 3 punkten 6, skall dock rådets direktiv /45/EG och 97/74/EG samt nationell lagstiftning om europeiska företagsråd tillämpas. Bestämmelser om arbetstagarnas medverkan i partssammansatta organ skall för SE-bolag enbart gälla i den del det följer av detta direktiv, artikel 13 punkten 2. Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag Annat arbetstagarinflytande än medverkan i SE-bolagets organ skall fortsätta att vara gällande i SE-bolaget, dess dotterbolag och driftsenheter enligt nationell lagstiftning och praxis, artikel 13 punkt 3a. Arbetstagarinflytande i form av medverkan enligt nationell lagstiftning och praxis skall fortsätta att gälla i SE-bolags dotter- bolag, artikel 13 punkt 3b. För att bevara den rätt som anges i artikel 13 punkt 3 får med- lemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att garantera att strukturen på arbetstagarrepresentationen i deltagande bolag som upphör att vara separata juridiska personer bibehålles efter registreringen av ett SE-bolag, artikel 13 punkt 4. Artikel 14 föreskriver att direktivet skall genomföras . Enligt artikel 15 skall kommissionen i samråd med medlemsstaterna och arbetsmarkna- dens parter göra en översyn av direktivet. Enligt artikel 16 trädde direktivet i kraft som det offentliggjordes, det vill säga . Direktivet riktar sig enligt artikel 17 till medlemsstaterna. En bilaga har fogats till direktivet. Bilagan innehåller de referens- bestämmelser som nämnts i artikel 7 och som reglerar arbetstagar- inflytandet när parterna inte kan eller vill träffa något avtal och det särskilda förhandlingsorganet inte fattat ett beslut enligt artikel 3 punkt 6 om att inte inleda förhandlingar eller att avbryta pågående förhandlingar. Referensbestämmelserna innehåller tre delar. Del 1 innehåller regler om sammansättningen av arbetstagarnas representations- organ. Del 2 innehåller referensbestämmelser för information och samråd och del 3 referensbestämmelser för medverkan. Sammansättningen av arbetstagarnas representationsorgan Representationsorganet skall bestå av de arbetstagare i SE-bolaget och dess dotterbolag och driftsenheter som väljs eller utnämns av arbetstagarrepresentanter eller, om det inte finns några sådana, av samtliga arbetstagare. Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag Ledamöterna i representationsorganet skall väljas eller utnämnas i överensstämmelse med nationell lagstiftning eller praxis. Med- lemsländerna skall fastställa regler som säkerställer att förändringar inom SE-bolaget, dess dotterbolag och driftsenheter beaktas. När representationsorganets storlek medger det, skall bland dess ledamöter utses ett särskilt utskott bestående av högst tre leda- möter. Utskottet skall själv fastställa sin arbetsordning. Arbetstagarna i medlemsstaterna skall tilldelas en plats i repre- sentationsorganet för varje tiondel eller del av tiondel som arbets- tagarna i respektive stat utgör av de anställda i de deltagande bolagen och berörda dotterbolagen och driftsenheterna i alla med- lemsstaterna tillsammans. SE-bolagets behöriga organ skall underrättas om representa- tionsorganets sammansättning. efter att representationsorganet har inrättats skall det pröva om nya förhandlingar om ett avtal enligt artikel 4 skall inledas eller om referensbestämmelserna skall gälla även i fortsätt- ningen. Om nya förhandlingar inleds men inget avtal ingås inom förhandlingsperioden skall den ordning som ursprungligen antogs fortsätta att gälla. Referensbestämmelser för information och samråd Representationsorganets behörighet skall omfatta frågor som rör själva SE-bolaget eller något av de dotterbolag eller driftsenheter som är belägna i en annan medlemsstat eller frågor som faller utanför befogenheterna för de beslutsfattande organen i en enskild medlemsstat. SE-bolagets behöriga organ har skyldighet att förse representa- tionsorganet med dagordningar för mötena i förvaltnings- eller i förekommande fall, lednings- och tillsynsorgan, samt kopior av alla handlingar som förelagts bolagsstämman. Det har vidare skyldighet att lämna information om de rapporter som bolaget upprättar och om SE-bolagets verksamhetsutveckling och framtidsplaner. I denna del har representationsorganet rätt till samråd minst en gång . Utöver den information och det samråd som representations- organet regelmässigt har rätt till enligt ovan, har representations- organet rätt till information, när frågor uppkommer som påverkar arbetstagarnas intressen i betydande utsträckning. Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag skilt frågor i samband med omflyttningar, överföringar, nedlägg- ning av driftsenheter eller företag eller kollektiva uppsägningar. Representationsorganet, eller i brådskande fall det särskilda ut- skottet efter beslut av representationsorganet, har i dylika fall efter egen begäran rätt till ytterligare information och till samråd i dessa avseenden. Detta samråd skall ske med SE-bolagets behöriga organ eller någon annan lämpligare nivå i ledningen för SE-bolaget som har egna beslutsbefogenheter. Om det behöriga organet beslutar att inte handla i enlighet med den åsikt som framförts av representationsorganet, har detta rätt till ett ytterligare möte med bolaget för att försöka nå enighet. Oberoende av om enighet uppnås eller ej vid samrådsförfarandet, har bolagets behöriga organ beslutanderätt. Medlemsstaterna får fastställa regler för ordförandeskapet vid informations- och samrådsmöten. Inför ett möte med SE-bolagets behöriga organ skall arbets- tagarorganet ha rätt att sammanträda utan att representanter för bolaget är närvarande. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8 i direktivet skall ledamöterna i representationsorganet underrätta representanterna för arbetstagarna om innehållet i och resultatet av informations- och samrådsförfarandet. Representationsorganet eller det särskilda utskottet får biträdas av experter som det själv väljer. Ledamöterna i representationsorganet skall, i den mån det be- hövs för att de skall kunna fullgöra sina uppgifter, ha rätt till betald ledighet för utbildning. Kostnaderna för representationsorganet skall bäras av SE- bolaget, som skall förse ledamöterna med tillräckliga resurser så att de skall kunna utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. Såvida inte något annat har avtalats skall SE-bolaget särskilt bära kostnaderna för anordnande av möten och tolkning samt för resor. Medlems- staterna får fastställa budgetbestämmelser för representations- organets verksamhet. De kan bland annat begränsa finansieringen till att enbart avse kostnader för en expert. Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag I de fall ett SE-bolag bildas genom ombildning och regler om medverkan i förvaltnings- eller tillsynsorgan var tillämpliga före registreringen, skall arbetstagarnas medverkan i alla avseenden fortsätta att gälla i SE-bolaget. I de fall ett SE-bolag bildas på annat sätt har arbetstagarna i SE- bolaget, dess dotterbolag och driftsenheter rätt att välja, utnämna, föreslå eller avvisa ett antal ledamöter i SE-bolagets förvaltnings- eller tillsynsorgan som är lika stort som den högsta andel som tillämpades för de deltagande bolagen före registreringen av SE- bolaget. Representationsorganet skall besluta hur platser i förvaltnings- eller tillsynsorganet skall fördelas mellan ledamöter som företräder arbetstagare från olika länder, eller om det sätt på vilket arbets- tagarna i ett SE-bolag får föreslå eller avvisa ledamöter i dessa organ. Fördelningen skall ske i enlighet med den andel arbetstagare i SE-bolaget som är anställda i varje medlemsstat. Om arbets- tagarna från en eller flera medlemsstater inte omfattas av pro- portionalitetskriteriet, skall representationsorganet utnämna en av ledamöterna från en sådan medlemsstat, i första hand från den medlemsstat där SE-bolaget har sitt säte om detta är lämpligt. Varje medlemsstat får fastställa hur de platser som tilldelats dess arbetstagare i förvaltnings- eller tillsynsorganet skall fördelas. Alla ledamöter som väljs, utnämns eller föreslås av representa- tionsorganet eller, i förekommande fall, av arbetstagarna till SE- bolagets förvaltnings- eller tillsynsorgan skall vara fullvärdiga leda- möter av dessa organ med samma rättigheter och skyldigheter som de ledamöter som företräder aktieägarna. I svensk nationell rätt finns regler motsvarande direktivets regler om information och samråd i medbestämmandelagen. Regler som motsvarar direktivets föreskrifter om medverkan återfinns i styrelserepresentationslagen. En väsentlig skillnad ligger dock i att det inflytande som skall införas enligt direktivet i vissa fall skall införas i ett bolagsorgan som har en helt annan funktion än en styrelse i ett svenskt bolag. En annan skillnad är att medverkan enligt direktivet i vissa fall inte innebär en rätt att utse arbets- tagarrepresentanter utan enbart en rätt att föreslå eller avvisa kan- didater till något av bolagets organ. Skyddsregler för arbetstagarnas fackliga representanter finns i förtroendemannalagen. Regler för information och samråd i företagsgrupperingar med verksamhet i flera stater finns i lagen om EFR. De regler som här är av intresse i lagen (1976:580) om med- bestämmande i arbetslivet är vissa inledande bestämmelser 1 4 §§, reglerna om förhandlingsrätt i 10 17 §§, om rätt till information i 18 22 §§, om skadestånd och andra påföljder i 54 62 §§ samt om tvisteförhandling och rättegång i 63 69 §§. Medbestämmandelagen är tillämplig på förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare (1 §). Enligt 2 § undantas arbets- givarens verksamhet som är av religiös, vetenskaplig, konstnärlig eller annan ideell natur eller som har kooperativt, fackligt, politiskt eller annat opinionsbildande ändamål. Undantaget avser dock endast verksamhetens mål och inriktning. Medbestämmandelagen är subsidiär i förhållande till andra författningar. har dock företräde framför medbestämmandelagen enbart i fall där avvikelsen har karaktären av speciallag på ett visst område (3 §). Medbestämmandelagen är delvis EG-dispositiv (4 § andra och tredje styckena). Medbestämmandelagen berörs av EG-direktiv med föreskrifter som är tvingande till arbetstagarsidans förmån. För att lagen skall vara förenlig med gemenskapsrätten har det där för blivit nödvändigt att hindra kollektivavtal som tar ifrån arbetstagarsidan några av de rättigheter som följer av direktiven.1 I 10 § medbestämmandelagen regleras den allmänna förhand- lingsrätten. Det är arbetsgivaren, arbetstagar-, och arbetsgivarorga- nisationerna som har förhandlingsrätt i förhållande till sin motpart. Förhandlingsrätten motsvaras av en motsvarande skyldighet att förhandla för motparten. Enskilda arbetstagare har inte någon förhandlingsrätt och inte heller någon skyldighet att förhandla. Det krävs inte något kollektivavtal mellan parterna. Reglerna är tvingan- de. Förhandlingen måste avse en viss fråga, som på begäran skall uppges i förhandlingsframställningen (16 §) och denna fråga skall gälla förhållandet mellan arbetsgivaren och åtminstone någon med- lem i arbetstagarorganisationen som är eller har varit arbetstagare hos arbetsgivaren.2 Att förhandling enligt 10 § har påkallats i en viss fråga hindrar inte att arbetsgivaren fattar och verkställer beslut i frågan. Det finns alltså inte någon skyldighet för arbetsgivaren att vänta med att fatta eller verkställa sitt beslut till dess att för- handling enligt 10 § är avslutad. I 11 14 §§ finns regler om en förstärkt förhandlingsskyldighet för arbetsgivaren innan han fattar eller verkställer beslut där beslutanderätten enligt tillämpliga rättsregler tillkommer arbets- givaren ensam. Det utmärkande för dessa medbestämmande- förhandlingar är att arbetsgivaren i allmänhet måste fullgöra sin förhandlingsskyldighet innan han får fatta eller verkställa sitt beslut i förhandlingsfrågan. Bestämmelserna i 11 12 §§ gäller förhand- lingsskyldighet gentemot kollektivavtalsbärande organisation. 13 § gäller förhandlingsskyldighet gentemot andra arbetstagarorga- nisationer. I 14 § finns regler om s.k. central förhandling. Enligt 11 14 §§ finns inte någon skyldighet för en arbetstagarorganisation att förhandla. Den som vill förhandla måste göra en förhandlingsframställning hos motparten (16 §). En part som är skyldig att förhandla skall själv eller genom ombud inställa sig till förhandlingssammanträde 1Bergqvist, Lunning, Toijer: Medbestämmandelagen, 2 uppl. 1997 s. 27. 2SOU 1994:141 s. 187 ff. och om det behövs lägga fram ett motiverat förslag till lösning av den fråga som förhandlingen avser (15 §). Parterna kan dock gemensamt välja någon annan form för förhandling än samman- träde. Arbetstagare som företräder sin organisation vid förhandling har rätt till skälig ledighet för att delta i förhandlingen (17 §). För att de anställda skall ha möjlighet att på ett rationellt och effektivt sätt utnyttja rätten till förhandlingar och att medverka i beslutsprocessen, måste de ha rätt till information och insyn i arbetsgivarens verksamhet.3 Medbestämmandelagens 18 § innefattar en allmän skyldighet för part att hålla en skriftlig handling tillgänglig för motparten, om denne begär det. Skyldigheten gäller enbart om handlingen åbe- ropats vid förhandling. Bestämmelsen är ömsesidig och gäller även i förhållande till en inte kollektivavtalsbunden motpart. Arbetsgivaren skall fortlöpande hålla kollektivavtalsbunden arbetstagarorganisation underrättad om hur verksamheten utveck- las produktionsmässigt och ekonomiskt liksom om riktlinjerna för personalpolitiken. Arbetsgivaren skall dessutom bereda arbets- tagarorganisationen tillfälle att granska böcker, räkenskaper och andra handlingar, som rör arbetsgivarens verksamhet (19 §). I 20 § anges det vilka fackliga organisationer som har rätt till information, i första hand de lokala. I vissa fall kan det råda tystnadsplikt beträffande den information som en part skall lämna. Frågan om tystnadsplikt skall i första hand göras till föremål för förhandling mellan parterna. Om enighet inte uppnås får frågan avgöras av domstol (21 §). Facklig förtroendeman får vidarebefordra informa- tion som mottagits med förbehåll om tystnadsplikt till ledamöter av styrelsen för den organisation som de företräder (22 §). Den tystnadsplikt som regleras i 21 och 22 §§ avser enbart den information som lämnas enligt medbestämmandelagen. I de fall då även styrelserepresentationslagen är tillämplig, skall de båda lagarna tillämpas parallellt. För de arbetstagarrepresentanter som fullgör uppdrag i styrelsen gäller för den information de får genom dessa uppdrag samma tystnadsplikt som för övriga ledamöter i styrelsen. Den som bryter mot medbestämmandelagen eller mot kollektiv- avtal kan bli skyldig att betala ekonomiskt eller ideellt skadestånd till motparten (54 §). Vid bedömningen av om någon har rätt till allmänt skadestånd skall hänsyn tas till dennes intresse av att lagens eller kollektivavtalets bestämmelser följs (55 §). Den som har rätt 3 , Lunning, Toijer: Medbestämmandelagen, 2 uppl. 1997 s. 271 ff. till eventuellt skadestånd är den som är bärare av en rättighet enligt lagen. Skadeståndsskyldigheten kan i vissa fall jämkas (60 §). Den allmänna skadeståndsbestämmelsen i 54 § gäller inte i den mån något annat följer av de särskilda reglerna i 56 § andra stycket eller i 57 59 §§. Om någon som företrädare för en arbetsgivarorganisation, arbetstagarorganisation eller enskild arbetsgivare bryter mot vad som föreskrivs i 21 eller 22 §§ kan organisationen eller arbets- givaren åläggas ekonomiskt och ideellt skadestånd (56 §). Något personligt skadeståndsansvar kommer inte i fråga i dessa fall. Om en enskild arbetstagare tar emot information under tystnadsplikt utan att han eller hon kan sägas vara företrädare för en orga- nisation, blir regeln i 56 § inte tillämplig. Det personliga ansvaret får i sådana fall bedömas med utgångspunkt i allmänna regler som följer av anställningsavtalet. 57 § reglerar skadeståndsskyldigheten i de fall arbetstagarorga- nisation utövat tolkningsföreträde eller vetoförklaring utan att det funnits fog för detta. 58 § reglerar skadeståndsskyldigheten i de fall då arbetsgivare utan fog utkrävt arbete utan att synnerliga skäl förelegat under pågående tvist om arbetsskyldigheten. I 59 § finns regler om ansvarsbefrielse för enskilda organisationsmedlemmar när deras organisation står ansvaret för lag- och avtalsbrott.