sou · GRB3129d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela de närmare föreskrifter som behövs för tillämpningen av 1–3 §§ Beslut som annan myndighet än regeringen har meddelat enligt denna lag får överklagas hos länsrätten. Lagen bör träda i kraft . förordning om tillämpning av lagen (0000:000) om skydd för värdefulla boksamlingar i offentlig miljö Som en sådan boksamling som avses 1 § lagen (0000:000) om skydd för värdefulla boksamlingar i offentlig miljö skall betraktas sådana kulturföremål som avses i bilagan till lagen (1988:950) om kulturminnen m.m., kategorierna A 8–A 9. Med samlingar som är avsedda att vara tillgängliga för allmän- heten skall, förutom samlingar som ägs eller förvaltas av staten, en landstingskommun, en primärkommun eller ett organ inom , förstås sådana samlingar som tillkommit för att vara tillgängliga för allmänheten eller senare givits ett sådant syfte. Med tillgänglighet för allmänheten menas att envar skall ha lika möjlighet att studera samlingen. skall föra den förteckning som avses i 2 § lagen (00:0000) om skydd för värdefulla boksamlingar i offentlig miljö. En sådan anmälan som avses i 3 § lagen (0000:000) om skydd för värdefulla boksamlingar i offentlig miljö skall lämnas till Kungl. före skingring, gallring eller över- låtelse. får utfärda föreskrifter om hur statligt och kommunalt ägda eller förvaltade värdefulla boksamlingar i offentlig miljö skall förvaras och vårdas. får genom besök och infordrande av uppgifter kontrollera att statliga myndigheter efterlever gällande föreskrifter om vård av boksamlingar som ägs eller förvaltas av staten. Om samlingarna vansköts och rättelse inte kan uppnås på annat sätt skall Kungl. föreslå regeringen att förvaltningen förs över till någon annan. får meddela de närmare föreskrifter som behövs för tillämpningen av 1–3 §§ denna förordning. Föreläggande att vid vite fullgöra skyldighet att lämna uppgifter meddelas av Kungl. I 22 a § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om över- klagande hos allmän förvaltningsdomstol. Förordningen bör träda i kraft . 1Uppdrag, överväganden och förslag Utredningens uppdrag (Dir. 2002:156, bilaga 1) har varit att göra en översyn av Kungl. (KB), dess verksamhet och arbetsformer. Det gäller såväl KB:s uppdrag som nationalbibliotek samla in, bevara och tillhandahålla svenskt tryck – men också KB:s uppdrag som samordnande nationell resurs när det gäller forskningsbibliotek och forskningsinfrastruktur samt KB som aktör inom bibliotekspolitiken. Utredningen tillsattes mot bakgrund av de stora förändringar som skett i omvärlden under , och som be- rör KB:s verksamhet. Nya uppgifter har fortlöpande tillkommit men KB:s uppdrag och verksamhetsinriktning har i stort sett varit desamma. Förutsättningarna har radikalt förändrats bl.a. genom den tekniska utvecklingen (IT har revolutionerat arbets- och sökmetoder samt bevarandeteknologi, och forskningsinforma- tionen har funnit nya vägar genom digital publicering) att utbildningen har byggts ut på flera nivåer och fått en allt viktigare roll i samhället (högskolans utbyggnad, visionen den öppna högskolan och det livslånga lärandet etc.) att mediesamhället har ändrat karaktär (utnyttjar ny teknik och webben) bibliotekens/arkivens förändrade roll i samhället och allmän- hetens ökade kunskapsintresse I uppdraget har ingått att utvärdera nuvarande pliktlag samt analy- sera möjligheterna att lagreglera insamling av det som publiceras på Internet – dvs. det kallar distansöverfört digitalt material (se kap. 3). Uppdrag, övervägande och förslag Vidare har ingått att komma med förslag till åtgärder för att göra KB:s samlingar och det svenska kulturarvet mer tillgängligt, dvs. en handlingsplan för digitalisering. Behovet av en myndighet som har ansvar för nationella bevarandefrågor, inklusive att utöva tillsyn, skulle analyseras. I uppdraget har ingått att pröva hur tillsynsan- svaret ska vara utformat för att säkra att värdefulla gamla boksam- lingar i offentlig miljö bevaras för framtiden. I uppdraget har också ingått att se över KB:s arbete för att stödja samordning och utveckling av informationsförsörjning till forsk- ning/utbildning, dvs. Även biblioteksdata- systemet Libris skulle utvärderas. Slutligen skulle möjligheterna till samordning mellan offentligt finansierade bibliotek med olika huvudmän analyseras och förslag lämnas – för brukarnas bästa och bästa möjliga resursutnyttjande. I uppdraget ingick vidare att lämna förslag till de förändringar av KB:s uppdrag och verksamhetsinriktning som utvärderingen för- anleder, och vid behov också lämna förslag till författnings- ändringar. Översynen skulle bedrivas förutsättningslöst. 1.2Berörda myndigheter och pågående utredningar Många är berörda av informationsförsörjning till utbildning och forskning, vilket innebär att många är berörda av denna utredning. Det gäller förutom brukarna de som producerar materialet, och de som på olika sätt ska göra det tillgängligt. I denna komplicerade process ingår forskare, författare, studerande, förlag, framställare (bland annat tryckerier), universitet och högskolor, biblioteks- väsendet i dess helhet och allmänheten. Vidare ingår centrala myn- digheter inom sektorn som (), (), , Statens ljud- och bildarkiv (SLBA), skolmyndigheterna och . Även intresseorganisationer – upphovsrättsorganisationer, studentorganisationer (SFS), lärar- organisationer (SULF) och biblioteksorganisationer (SB och DIK) ingår i processen. En rad utredningar har pågått . Med hän- syn till begränsade resurser har det självfallet inte varit möjligt att följa alla dessa. har under utred- ningstiden genomfört en rad egna utredningar varav några med nära anknytning till , bl.a. ansvarsbibliotekens roll och behovet av insatser för att ska kunna bygga upp ett Uppdrag, övervägande och förslag I dessa fall har ett fortlöpande samarbete skett. Det utredningsmaterial som KB tagit fram i samarbete med lärosätena utgör ett värdefullt underlag för utredningens förslag. Parallellt med , tyvärr dock inte i fas, genomförs även en översyn av verksamheterna och arbetsformerna vid Statens ljud- och bildarkiv (SLBA), Dir 2002:155. KB och SLBA har i grunden samma uppdrag och verksamheten är reglerad i samma lag – lagen (1993:1392) om pliktleverans av dokument (PL). KB-ut- redningen har ett vidare uppdrag, men i vissa delar bör utredning- arna ses i ett sammanhang. Kontakter har förevarit med den sär- skilde utredaren. Kontakter har förevarit med Regeringens IT-politiska strategi- grupp () som tillsattes . En verk- samhetsplan har fastställts –2006 där betydelsen av en gemensam syn på IT-politiken framhålls. Målet är att ska som första land bli ett informationssamhälle för alla. Strategi- gruppen ser positivt på de förslag till digitala satsningar som KB- utredningen föreslår för ökad tillgänglighet för studerande och forskare men också för allmänheten. Regeringen () beslutade om att inrätta Delegationen för offentliga e-tjänster. Delegationen som ut- sågs ska arbeta med att driva på utvecklingen av offent- liga e-tjänster – tillgängliga för alla, dygnet runt och överallt. En viktig uppgift för delegationen är att stimulera samarbete mellan stat, kommun och landsting och mellan offentlig sektor och näringsliv för att utveckla elektroniska (digitala) tjänster. KB-ut- redningen har varit i kontakt med delegationen. Även delegationen ser positivt på förslag om digitala satsningar som är i linje med dess målsättningar: servicesamverkan, öppenhet och delaktighet samt ökad effektivitet. Vidare har kontakt förevarit med den utredning som har upp- draget att följa upp Forskarutbildningen och perioden efter doktors- examen (Dir. 2002:148). Utredningen framhåller betydelsen av stöd till samordning och utveckling av informationsförsörjning till högre utbildning och forskning och att alla initiativ som kan tas för att underlätta tillgången till information, såväl tryckt som digital, är av stor betydelse för forskarutbildningen. Utredningen framhåller särskilt betydelsen av likvärdig tillgång till information vid alla läro- säten samt vikten av att studenternas informationskompetens ökar. I utredningen processer (SOU 2003:90) som lämnades till regeringen () fram- Uppdrag, övervägande och förslag hålls informationsförsörjning och bibliotekens betydelse för den offentliga verksamhetens förnyelse. () har lämnat sin slutrapport lärande IT-politik för tillväxt och välfärd – slut- rapport av uppdraget att utvärdera den svenska IT-politiken (A2003:015). Det är anmärkningsvärt att denna inte tar upp det omfattade arbete på området som pågår i den svenska hög- skolan, delvis med stöd från KB. Utredningen har inte heller upp- märksammat att KB är central myndighet till stöd för samordning och utveckling av informationsförsörjning till högre utbildning och forskning, och inte heller att KB har ett nationellt ansvar för frågor om samverkan mellan forskningsbibliotek – bl.a. litteraturförsörj- ning och utveckling av tjänster baserade på IT. har också vissa beröringspunkter med den s.k. (Styrningen av det offentliga Dir. 2003:10) eftersom det ingår i uppdraget att se över förhållandet mellan olika offentliga huvudmäns (stat, kommun och landsting) biblioteks- verksamheter i syfte att nå en effektiv användning av de nationella biblioteksresurserna och främja biblioteksväsendets utveckling. En översyn av bibliotekslagen har genomförts inom Kulturde- partementet. har fört samtal med den sakkunnige som på uppdrag genomfört översynen. Utredningen om internationell kulturverksamhet (Dir. 2002:03) som lämnade sitt betänkande Internationella kulturutredningen (SOU 2003:121) tar upp KB:s internatio- nella arbete. () har /2003 utrett högskolornas behov av utvecklingsinsatser inom informationsförsörjningsområdet. har belyst och analyserat aktuella utvecklingsfrågor för de svenska universi- tets- och högskolebiblioteken samt lämnat förslag till åtgärder inom området. Utredningen har genomförts av en grupp bestående av företrä- dare för såväl universitetsförvaltningar som universitetsbibliotek. En av gruppens medlemmar kom att anställas vid KB, som därmed också varit representerat i utred- ningen. Den har bedrivits i nära samarbete med högskolebibliote- ken och redovisats i rapporten för kunskap – behov av en ge- mensam strategisk nyorientering för högskolorna och deras bibliotek. Utredningen underställdes SUHF:s ledning och fick ett positivt mottagande. Den har också överlämnats till KB-utred- Uppdrag, övervägande och förslag lämnar sitt stöd till nätbiblioteket, som är ett av de bärande förslagen i och behandlas i avsnitt 7.14. De frågor som utredningen behandlat berör i hög grad högskolebiblioteken vid lärosätena men också centrala myndighe- ters roll även KB:s. har fortlöpande haft med kontakt med . Utredningens resurser har varit små. En biträdande sekreterare samt en kommittéassistent har stått till utredningens förfogande. Rollerna som särskild utredare och huvudsekreterare har varit för- enade. I stället för utsedda experter och sakkunniga har enligt över- enskommelse med samarbete skett med kunniga och erfarna medarbetare från en rad myndigheter och läro- säten, som vid sidan av sina dagliga uppgifter ställt sig till förfo- gande och varit behjälpliga med att ta fram underlag till de olika förslag som lämnas. Ett omfattande utredningsarbete har genomförts genom enkät- undersökningar, intervjuer, konferenser och studiebesök. Arbete har också bedrivits i arbetsgrupper med företrädare för brukare och utförare och förslagen har diskuterats med berörda. Dåvarande Riksbibliotekarien förklarade redan inledningsvis att KB i största möjliga utsträckning skulle hjälpa till med att ta fram underlag till utredningen. KB:s medarbetare har fullgjort detta arbete på ett förtjänstfullt sätt och bidragit till många värdefulla diskussioner. Vilka som medverkat i de olika arbetsgrupper som tagit fram några av huvudförslagen framgår av bilaga 2. KB-utred- ningen är skyldig dem ett stort tack. Under arbetets gång har samtal förts med företrädare för univer- sitet och högskolor. Samtal har också förts med företrädare för övriga forskningsbibliotek (utöver högskolebiblioteken), folkbib- liotek, länsbibliotek, landstingsbibliotek, myndighetsbibliotek, be- rörda myndigheter och organisationer. Besök har gjorts vid alla pliktmottagande bibliotek, där samtal förts med bibliotekspersonalen. Samtal har också förts med före- trädare för ledningarna vid lärosätena samt lärare/forskare och studenter. Besök och samtal har också förevarit med företrädare för andra lärosäten och bibliotek. Uppdrag, övervägande och förslag Fortlöpande samtal har förts med överbibliotekarierna vid hög- skolebiblioteken och chefen för för nät- universitet, samt med representanter för m.fl. Frågor av gemensamt intresse för högskolorna och mellan Bibsam och högskolorna när det gäller informationsförsörjning har varit föremål för en rad konferenser, bl.a. i Bibsams regi, vilka KB- utredningen har fått tillfälle att medverka i. anordnade tillsammans med en konferens om digitalisering, Kulturarv till mångas glädje och nytta, med ett brett deltagande. Frågan om ökat samarbete mellan olika bibliotek har tagits upp en rad olika sammanhang. Det är en fråga som rönt ett mycket stort intresse och varit föremål för diskussioner vid en rad konfe- renser . anordnade tillsam- mans med ett arbetsseminarium på temat Folk- och forskningsbibliotek – hur kan samarbetet stärkas? I seminariet deltog företrädare för folkbibliotek och högskolebibli- otek, länsbibliotek, organisationer och . har vidare medverkat i en rad konferenser som årliga länsbibliotekariekonferens, Bibliotekstjänsts konferens det på efterkälken åker? med anledning av bok med samma namn, m.fl. Sammanträffanden har även skett med det nordiska . Ett besök har avlagts i där träffat före- trädare för , och företrädare för folkbibliotek. En omfattande enkät har genomförts (denna finns tillänglig i ut- redningens arkiv). Vidare har några minienkäter gjorts vid hög- skolebiblioteken i och stadsbibli- oteks samt på Studentpalatset, en mötesplats för studenter. En minienkät har också sänts ut till medier och kultur- personligheter i hela landet. KB:s egen användarundersökning har studerats. Besök har gjorts vid KB:s samliga avdelningar och enheter. Under utredningens gång har fortlöpande diskussioner förts med riksbibliotekarien – såväl med den förre, numera riksarkivarie, som den nuvarande. har informerats och KB:s fackliga organisationer har fått regelbunden information. En förteckning över de som på olika sätt medverkat i utred- ningen finns i bilaga 2. Uppdrag, övervägande och förslag framför sitt varma tack till alla som bidragit med sina erfarenheter och kunskaper till utredningen. KB:s uppdrag är reglerat i förordningen (1996:505) med instruk- tion för Kungl. (bilaga 3). Vad är KB? Ett respektingivande bokmuseum i i , ett exklusivt forskningsbibliotek förbehållet få, eller ett stort folkbibliotek för Stockholmarna men utnyttjat av få? Åsik- terna är många och skulle sannolikt vara ännu fler om fler kände till KB och dess uppdrag – även utanför biblioteksvärlden. KB är en framstående kulturinstitution som besitter ett omistligt kulturarv. Vi är alla medvetna om betydelse för ett lands identitet. Vi blir påminda om detta när nationalbibliotek ute i världen hotas i krig, bränder och översvämningar. KB är , ett humanistiskt forsknings- bibliotek och den myndighet i landet som ansvarar för utveckling och samordning av informationsförsörjning till högre utbildning och forskning. KB:s uppdrag gäller insamling av allt material – böcker, tidskrifter, bilder, affischer, vykort och annat s.k. småtryck – som trycks i landet och som är avsett för allmän spridning. Pliktleveranssystemet syftar till att allt svenskt tryck som givits ut i landet ska samlas in och sparas, utan gallring och . KB är den myndighet som har ansvar för det s.k. national- exemplaret och garanterar att det finns bevarat för framtiden. KB bör bli mer öppet och spela en mer central roll till gagn för brukarna för ett effektivare resursutnyttjande KB:s uppdrag och verksamhet beskrivs övergripande i kap. 2. Där lämnas också vissa synpunkter på hur KB uppfattas. Synpunkter på och samarbete med andra redovisas i kap. 10. Bedömningar och förslag lämnas i övrigt i anslutning till de olika ämnen som behandlas, dvs. i sitt sammanhang. I det följande lämnas synpunkter på KB:s arbete och förslag till förbättringar. Uppdrag, övervägande och förslag Detta får dock inte undanskymma det faktum att det finns en djup och bred kompetens bland KB:s personal och att de utför ett om- vittnat gott arbete. KB bör koncentrera sina insatser till de stora systemfrågorna och informationsförsörjning som kräver nationell samordning. Det gäller t.ex. stöd till förenklad samsökning i digitalt publicerad in- formation och samordnad utveckling av högskolans elektroniska publicering, samt samordning av biblioteksdatasystemen i hög- skolan. Det gäller också ökad tillgänglighet till kulturarvet. Flera av förslagen i detta betänkande syftar till detta. Inriktningen är också att insatserna när det gäller informationsförsörjning ska vara ett bidrag till att regeringens mål om att ska vara ett informa- tionssamhälle för alla ska uppfyllas. Pliktlagen – tryckt och digitalt material är likvärdigt (kap. 3). Den svenska lagen om pliktleverans är en av de äldsta i världen. Genom denna tidiga bestämmelse och genom att Kungl. etablerades har ett unikt kulturarv och en ovärderlig källa för forskning och utbildning bevarats. Den gällande pliktlagen är . Systemet med pliktleverans är så värdefullt att det bör behållas. Endast några smärre justeringar vad gäller tryckt material förslås för att anpassa systemet till dagens förhållanden. Pliktexemplaret bör utnyttjas bättre i regionerna. Pliktlagen är grunden för KB och dess verksamhet. När publice- ringen förändras blir det allt tydligare att det inte ska spela någon roll i vilken form ett material publiceras. En tryckt bok och en e- bok publicerad på Internet, dvs. allmänt tillgänglig, har lika stort värde för kunskapen om det svenska samhället. I takt med att en allt större del av det som publiceras övergår till digital publicering (har definierat material som publiceras på Internet och andra nätverk som distansöverfört digitalt material, se kap. så kommer delar av det svenska kulturarvet att gå förlorat om inte pliktleverans av det distansöverförda digitala materialet lag- regleras. Förslag lämnas nu om införande av pliktleverans av distansöver- fört material. Denna fråga är komplicerad och har utretts tidigare. Den tekniska utvecklingen går snabbt och begreppsförvirringen på Uppdrag, övervägande och förslag området är stor. Förslaget är att material från professionella fram- ställare med utgivningsbevis i enlighet med yttrandefrihetsgrund- lagen (YGL) ska vara leveransskyldiga – dvs. bl.a. medier, myndig- heter, företag och organisationer. Av lagtekniska, praktiska och tekniska skäl föreslås att all leverans av distansöverfört digitalt material ska ske till KB. När det gäller tillhandahållandet bör samma regler bör gälla oavsett materialslag. Det pliktlevererade digitala materialet bör således få tillgängliggöras på plats hos alla pliktmottagare av tryckt material. Det vore självfallet att föredra om den digitala teknikens fördelar kunde utnyttjas så att informa- tionen även kunde tillgängliggöras på distans, eftersom detta kunde bidra till att obalansen mellan olika landsändar och lärosäten ut- jämnas. Genom att KB började samla in material från webben har också en del av det digitala materialet, cirka 200 miljoner webbsidor, sparats för eftervärlden. För att ge slumpen en chans och inte missa det som kanske är viktigast föreslås att robotinsamlingen i projektet fortsätter. Åtkomligheten, bevarandet och det långsiktiga bevarandeansva- ret är centrala frågor. KB bör tillsammans med få i uppdrag att utreda hur det långsiktiga bevarandet av digital infor- mation ska samordnas för att ge permanent tillgång till informatio- nen. Kulturarv till mångas glädje och nytta – ett handlingsprogram för digitalisering (kap. 5) Det är angeläget att öka tillgängligheten till den vetenskapliga in- formationen och det svenska kulturarvet. Ett förslag till handlings- program för digitalisering lämnas. En kraftsamling bör göras för att genomföra en digitalisering i större skala av material som finns i KB och andra kulturarvsinstitutioner – arkiv, bibliotek och museer. Syftet är att öka kunskaperna om vår mångfasetterade historia och underlätta forskningen om det svenska samhället och dess utveck- ling. För att stimulera ungdomars intresse för det svenska kultur- arvet förslås ett digitaliseringsprojekt som riktar sig mot skolan. Detta bör kunna utgöra ett stöd till undervisningen i gymnasie- skolans kärnämnen svenska och estetiska ämnen samt det blivande kärnämnet historia. Det övergripande målet är att göra tryckta och handskrivna kulturarv, inklusive fotografier, teckningar Uppdrag, övervägande och förslag m.m., mer tillgängliga för många. Handlingsprogrammet är i linje med vad som redan genomförts i andra länder. Förslaget ska inte ses som ett sätt att ersätta boken och utan ska tvärtom stimulera intresset för boken, läsandet och för våra kulturarvsin- stitutioner i hela landet. Bevarandeinsatser för boken (kap. 6) En lag föreslås till skydd för värdefulla gamla boksamlingar och en- skilda verk och till stöd för boken. Vidare föreslås att en nationell bevarandeplan tas fram och ett nationellt bevarandesekretariat in- rättas samt andra nationella bevarandeinsatser. KB har en central roll i detta och föreslås bli tillsynsmyndighet. Bevarandefrågorna omfattar även hur det digitala materialet ska bevaras och göras tillgängligt . Libris som fullständigt nationellt biblioteksdatasystem(kap. 4) Nationalbibliografin, katalogiseringen och Libris – fritt tillgänglig på nätet – är centrala instrument för informationsför- sörjningen till utbildning och forskning. En nationell biblioteks- katalog har avgörande betydelse för tillgängligheten till det tryckta kulturarvet och det samlade litteraturbeståndet. Det gäller själv- fallet också i fråga om det digitala kulturarvet. Libris bör nu utvecklas till ett nationellt biblioteksdatasystem. Höga kostnader och mycket arbete är förknippade med drift och underhåll av de lokala biblioteksdatasystemen. En utredning bör tillsättas för att undersöka förutsättningarna för att använda Libris som ett gemensamt biblioteksdatasystem, dvs. de tekniska förut- sättningarna, kostnader och möjliga besparingar. Vidare föreslås att Libris bygger upp en nationell portal. Därmed minskar behovet av liknande investeringar för de enskilda närmare 320 Librisbibli- oteken. Vidare bör utvecklas ytterligare som nationell katalog i riktning mot att få likartad funktionalitet som Libris. Uppdrag, övervägande och förslag Insatser för ökad samordning och utveckling av informationsförsörj- ning till utbildning och forskning m.m. (kap. 7) Den nationella samordningen och utvecklingen av informationsför- sörjningen till studerande och forskare i hela landet bör stärkas i syfte att stärka landets kunskapsuppbyggnad och därmed tillväxten. En ökad samordning ska också bidra till att utjämna regionala skill- nader. Insatserna förutsätts leda till ett bättre utnyttjande av de samlade biblioteksresurserna i landet och större effektivitet i in- formationsförsörjningen. Förslaget ska ses som en helhet. föreslås få det odelade ansvaret för samordning och utveckling av informationsförsörjningen till utbildning och forsk- ning. Det gäller också vissa andra nationalbiblioteksuppgifter (7.13.3). KB/Bibsams samordningsansvar för forskningsbiblioteken är redan etablerat men behöver utvecklas, vilket är den centrala uppgiften. gäller det även stöd till utveckling och samordning av informationsförsörjningen till andra delar av det offentliga bibli- oteksväsendet.