sou · GRB364d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Vårt förslag: Tvister på lagens område skall handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Alla tvister skall handläggas av Arbetsdomstolen som första och enda instans. Reglerna i medbestämmandelagen om förhandling före rätte- gång görs tillämpliga men den tid inom vilken talan skall väckas, sedan förhandlingarna avslutats, förlängs . Vi föreslår att tvister i frågor som omfattas av lagförslaget skall följa den processordning som anges i arbetstvistlagen. Vårt förslag är formulerat så att de flesta tvister enligt lagen kommer att uppfylla förutsättningarna i 2 kap. 1 § arbetstvistlagen och således skall handläggas av Arbetsdomstolen som första domstol. Det kan dock förekomma situationer då förutsättningarna i 2 kap. 1 § arbetstvistlagen inte är uppfyllda. Ett exempel på en dylik situation är det fall då en enskild arbetsgivare som inte träffat kollektivavtal för egen räkning väcker talan, innan något avtal om en ordning för arbetstagarinflytande i europabolaget finns. Det samma torde i och för sig vara fallet med motsvarande tvister enligt lagen om EFR. I det lagstiftningsärendet bedömdes det dock lämpligt, att trots innehållet i 2 kap. 1 § arbetstvistlagen förordna, att tvister enligt lagen skulle handläggas av Arbetsdomstolen som första instans.26 Med hänsyn till att den föreslagna lagen i processrättsligt avseende företer stora likheter med lagen om EFR, är det enligt vår uppfattning lämpligt att samma instansordning gäller för de båda lagarna. Vi föreslår därför att även tvister enligt denna lag trots innehållet i 2 kap. 1 § arbetstvistlagen skall handläggas av Arbets- domstolen som första domstol. Att arbetstvistlagen skall tillämpas innebär att parterna måste förhandla innan Arbetsdomstolen kan ta upp tvisten till prövning. Detta följer av att förhandlingskravet i 4 kap. 7 § arbetstvistlagen gäller om förhandling kan påkallas enligt medbestämmandelagen. En sådan förhandlingsskyldighet bör införas genom en hänvisning till 64 och 65 §§ medbestämmandelagen. Det bör uttryckligen anges att det skall anses föreligga en förhandlingsskyldighet enligt 10 § medbestämmandelagen i de situationer som rättegångsbestäm- melserna avser. 26 Jfr SOU 1995:115 s. 81 82 och prop. 1995/96:165 s. 54 55. Genomförandet av direktivet i Med hänsyn till att förhandlingsdelegationen och arbetstagar- rådet består av ledamöter från flera olika länder bör preskrip- tionsfristen här, liksom i lagen om EFR, bestämmas . 4.15Förhållandet till andra bestämmelser I direktivet anges hur andra bestämmelser i nationell lag skall förhålla sig till den lag genom vilken direktivets bestämmelser införlivas i svensk rätt. Det är alltså ur svensk utgångspunkt, hur lagen om arbetstagarinflytande i europabolag skall förhålla sig till lagen om EFR, styrelserepresentationslagen och medbestämmande- lagen som regleras i direktivet. 4.15.1Förhållandet till lagen om EFR Vårt förslag: I lagen om EFR bör införas en ny bestämmelse enligt vilken den lagen är tillämplig på gemenskapsföretag eller kontrollerande företag för en företagsgrupp som blir europa- bolag, enbart om förhandlingsdelegationen beslutat avstå från inflytande enligt lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. I lagen bör även anges att den fortsätter att vara tillämplig på företagsgrupper som efter att ett europabolag registrerats blir dotterbolag till detta, såvitt inte dessas arbetstagare får del av det inflytande som gäller för arbetstagarna i europabolags- gruppen i övrigt. Om ett europabolag är ett gemenskapsföretag eller ett kon- trollerande företag för en grupp av gemenskapsföretag, så att lagen om EFR i och för sig skulle vara tillämplig på bolaget, skall det transnationella arbetartagarinflytandet i form av information och samråd enbart omfattas av regleringen i en av de båda lagarna. Lagen om EFR skall tillämpas i de fall förhandlingsdelegationen beslutat att inte inleda eller att avbryta pågående förhandlingar om ett avtal om arbetstagarinflytande i europabolaget. Som vi tidigare utvecklat medför direktivets statiska utformning att strukturella förändringar, som inträffar efter det att europa- bolaget bildats, inte beaktas när det gäller hur arbetstagarinflytan- det skall utformas inom bolagsgruppen, jämför avsnitt 4.7.1. Genomförandet av direktivet i bedömning av om arbetstagarinflytandet är bibehållet enligt före- och efterprincipen har endast förhållandena vid bildandetidpunkten betydelse. Lagen om EFR blir tillämplig i det nybildade europa- bolaget endast om förhandlingsdelegationen beslutat att avstå från arbetstagarinflytandet. Annars skall den nu föreslagna lagen tilläm- pas i stället för lagen om EFR. Det är inte helt klart vilken reglering för arbetstagarinflytande som skall gälla i grupper av bolag, för vilka lagen om EFR gäller och som efter att europabolaget har registrerats blir dotterbolag till detta. Om inflytandet i europabolaget regleras genom referens- bestämmelserna, kommer den nya bolagsgruppen att beaktas i samband med att arbetstagarrådet justerar sin sammansättning, se avsnitt 4.9.1. Det förefaller rimligt att en företagsgrupp med ett fungerande företagsråd får behålla inflytandet i denna form till dess att arbetstagarna i gruppen får del av inflytandet i europabolaget genom en justering av arbetstagarrådets sammansättning. Om den nya företagsgruppen kommer att blir delaktig i europabolagets ordning för inflytandet, när detta regleras i avtal, beror uteslutande på vad parterna avtalat. Så länge den nya bolagsgruppen inte omfattas av det avtal som gäller för europabolaget i övrigt, måste enligt vår uppfattning lagen om EFR fortsätta att gälla för bolags- gruppen. I konkurrens mellan den föreslagna lagen och lagen om EFR, skall den förra alltid ges företräde eftersom lagen om EFR enbart skall gälla då grupper av bolag inte omfattas av den föreslagna lagens inflytanderegering. Någon särskild föreskrift om detta behövs inte i den föreslagna lagen enligt vår bedömning. Däremot bör en ny paragraf införas i lagen om EFR. Av denna bör framgå att lagen skall tillämpas på gemenskapsföretag eller kontrollerande företag för en företagsgrupp, om dessa blir europa- bolag, enbart om förhandlingsdelegationen beslutat avstå från inflytande enligt lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Det bör även framgå att lagen upphör att vara tillämplig för företags- grupper som blir dotterbolag till europabolag först när deras arbetstagare får del av det inflytande som gäller för arbetstagarna i europabolagsgruppen i övrigt. Genomförandet av direktivet i Vårt förslag: I lagen om styrelserepresentation bör införas en bestämmelse som undantar europabolag från lagens tillämp- ningsområde. Förslaget till lag om europabolag bör justeras, så att den inte gör styrelserepresentationslagen tillämplig på något organ i europabolag. Bestämmelser om arbetstagarnas medverkan i partsammansatta organ skall avseende arbetstagare i europabolag inte vara tillämpliga enligt annan nationell lag eller praxis. I denna del skall enbart regleringen i den nya lagen gälla. Styrelserepresentationslagen skall alltså inte vara tillämplig på europabolag. Det är enbart på europabolaget som sådant som den nya lagen är exklusivt tillämplig avseende medverkan. När europabolag bildas genom ombildning eller genom fusion, upphör alltså andra natio- nella regler om medverkan att gälla i de deltagande bolagen i och med att europabolaget bildas. Vid bildande av europabolag i form av holdingbolag och dotterbolag skall direktivets regler om med- verkan tillämpas i de nybildade bolagen. De deltagande bolagen fortsätter att existera som separata juridiska enheter och i dessa skall alltjämt andra nationella regler om medverkan tillämpas. Den föreslagna lagen är inte heller tillämplig i vad avser medverkan för arbetstagare i europabolagets dotterbolag under förutsättning att inte också dessa är europabolag. Styrelserepresentationslagen är alltså även i fortsättningen tillämplig på de dotterbolag som är belägna i . För arbetstagare i svenska bolag som inte är europabolag men som ingår i europabolagskoncernen skall alltså styrelserepresenta- tionslagen gälla om styrelserepresentationslagens förutsättningar i övrigt är uppfyllda. Den omständigheten att styrelserepresenta- tionslagen inte skall vara tillämplig på europabolag innebär dock att dessa bolag inte skall beaktas vid bestämmandet av vad som är en koncern i den lagens mening. En bestämmelse som undantar europabolag från styrelserepresentationslagens tillämpningsområde bör införas i den lagen. En bestämmelse om att styrelserepresen- tationslagen inte är tillämplig på europabolag bör även införas i lagen om europabolag. Förslaget härom håller på att utarbetas inom justitiedepartementet.27 27 Se Ds 2003:15. Genomförandet av direktivet i Vårt förslag: Medbestämmandelagen skall vara tillämplig parallellt med regleringen om transnationellt arbetstagar- inflytande. En erinran om detta bör införas i lagen. Tillämpningsområdet för annan nationell lagstiftning om arbets- tagarinflytande än lagen om EFR och den som avser medverkan påverkas inte av direktivets reglering. De nationella reglerna om information och förhandlingsskyldighet enligt medbestämmande- lagen skall alltså tillämpas parallellt med reglerna om information och samråd enligt den föreslagna lagen i de fall då svensk rätt skall gälla. Frågan i vilka fall medbestämmandelagen skall tillämpas, kan inte ges något kort och entydigt svar. Vid lagens tillkomst uttalades i förarbetena följande.28 Medbestämmandelagen innehåller inte några föreskrifter om dess tillämplighet på arbetsgivar- och arbetstagarförhållanden med inter- nationell anknytning. Den frågan får lösas i rättstillämpningen enligt sedvanliga normer för lagkonflikter. Liksom beträffande annan arbetsrättslig lagstiftning (jfr t.ex. prop. 1973:129 s. 229 f, 1974:88 s. 214 och 1974:148 s. 214) bör utgångspunkten vara att medbestäm- mandelagen blir tillämplig på varje arbetsplats med dominerande anknytning till eller svenska förhållanden. Som regel gäller detta om arbetet mera stadigvarande är förlagt till eller, be- träffande arbete som utförs i annat land, om både arbetsgivare och arbetstagaren är svenska rättssubjekt. Därvid bör beaktas att svenskt företags dotterföretag i utlandet normalt inte är svenskt rättssubjekt. Ytterst blir det fråga om en helhetsbedömning av arbetsför- hållandets anknytning till . Vilken nationell lag som skall tillämpas jämte direktivets regler om information och samråd, får alltså lösas efter allmänna principer om lagval. Medbestämmandelagen skall alltså gälla fullt ut i samma omfatt- ning som tidigare med utgångspunkt i sedvanliga normer för lag- konflikter. Dess tillämpningsområde påverkas inte av att även den nya lagen om arbetstagarinflytande i europabolag kan komma att vara tillämplig. En erinran om detta bör införas i den nya lagen. 1975/76:105 bilaga 1, s. 32. Genomförandet av direktivet i Vårt förslag: Den föreslagna lagen skall träda i kraft den 8 okto- ber 2004. Av direktivet följer att detta skall genomföras . I kommissionens arbetsgrupp har konstaterats att direktivet bör genomföras i alla EES-stater och att detta bör ske . Vi har inte funnit anledning att inta någon annan ståndpunkt.