sou · GRB36d4 · 2004-01-01 00:00:00 — 2.Vissa patogener som till exempel Pasteurella-arter, flera rota- virus och herpesvirus, vilka inte förorsakar sjukdom hos lant- bruksdjur i god kondition, kan aktiveras under transport, ofta orsakad av en viss nedsättning av immunförsvaret hos djuren på grund av stress under transporten. 3.Sjukdomar kan genom djurtransporter även överföras till djur som inte transporterats. Huvud sjukdomar som kan överföras genom transport inbegriper mul- och klövsjuka, klassisk svin- pest, bovin virusdiarré, SVD (Swine vesicular disease), får- skabb, fjäderfäinfluensa och Newcastlesjuka. gjorda erfarenheter av mul- och klövsjukutbrott visade att djurhandel och transporter av gris, får och nötkreatur som färdas via mellanstationer kan orsaka till sjukdomsspridning mellan går- dar, marknader och länder, även om insjuknade djur förklaras olämpliga för förflyttning och inte är tillåtna att transportera (se rapport från SCAHAW om djurs välfärd under transport). I en nyligen publicerad rapport från SCAHAW påvisades att flera av grundar sig på tämligen otillräcklig veten- skaplig grund (till exempel rådets direktiv /628/EG; och rådets förordning (EG) nr 411/98) och i de fall forskningsresultat före- ligger, finns det olika åsikter som vilka slutsatser som kan dras av dem. En klar nackdel är att rekommendationerna ofta grundar sig på resultaten från en studie som ibland inte är representativ för hela . Det är tydligt att det flesta vetenskapliga studierna om djurtransporter har utförts i nordeuropeiska länder, vilka inte inbe- griper de extrema klimatskiftningar som kan förekomma i övriga . Det genetiska materialet kan även skilja sig mellan besätt- ningar i och de använda transportfordonen kan vara mer eller mindre lämpliga ur djurskyddssynpunkt. Något som fram- kommit och som förvånar, är hur liten kunskap vi egentligen har om kroppsdimensionerna för djur av olika storlek, deras behov under transporter av olika längd och hur design av transportfordon samspelar med exempelvis beläggningsgraden för att optimal väl- färd ska uppnås för djuren. Djurtransporter kan indelas i följande kategorier: a)transport mellan gårdar, b)transport från gård till slakteri och c)transport från gård till marknad. Slaktdjurstransporter associeras med en serie händelser som orsa- kar stressframkallande och ofördelaktiga förhållanden för djur vilka äventyrar djurens välfärd, sänker kvaliteten på köttet, ökar riskerna för spridning av sjukdomar och medför miljöpåverkan i form av utsläpp från fordon. Kvalitetssänkningen på köttet (blåmärken, DFD, förlust av kroppsvikt) har en negativ effekt på slakteriernas och gårdarnas lönsamhet (Hankavara och Korstesniemi, 1994; , 1990; et al, 1995). I vilken grad djuren svarar på den stress som de utsätts för beror på djurens intryck av såväl tidi- gare som aktuella förhållanden (Gross och Siegel, 1993). Viktiga vetenskapliga studier har genomförts – framför allt – för att avgöra effekten av djurhanteringen på gården och vid slakterierna med avseende på djurens välfärd och köttets kvalitet. Dock har det ägnats ringa uppmärksamhet åt vad som händer under transport och ett mycket litet antal av studierna ger svar på viktiga vetenskapliga frågor som kan ligga till grund för effektiv och human lagstiftning (Dantzer, 1994; Grandin, 1997). Trots en ökning av djurtransporter har djurens välfärd inte ägnats nödvändig uppmärksamhet av dem som utformar bestäm- melserna. I synnerhet har det emellertid funnits en klar tendens i att, till följd av växande medveten- het och påtryckningar från allmänheten, ta mer hänsyn till djurens välfärd än vad som tidigare skett. Lagstiftning, normer och direktiv har utvecklats av Europeiska unionen. Någon signifikant förbättring har dock inte åstadkom- mits , vilket kan bero på att de problem som associeras till djurtransport inte har angripits på rätt sätt. Det saknas adekvat information om forskningens status inom ämnesområdet, i synner- het inom EU:s medlemsländer. I huvudsak finns det två strategiska alternativ när det gäller för- bättring av djurs välfärd under transport. Alternativ I: Minimering av stressframkallande faktorer genom förbättrade logistiksystem för djurtransporter och förbättrade hanteringsmetoder (förbättring av hantering, på- och avlastnings- utrustning, fordonets framförande, optimering av aktiviteter vid slakteriet). Alternativ II: Minimering eller undvikande av transporter genom främjande av småskaliga slakterier eller utveckling av mobila eller semimobila slakterianläggningar. Det första alternativet innebär frågeställningar som forskarna arbetar med , och båda ovanstående alternativ kan komplettera varandra. Syftet med denna rapport om forskningsläget är att göra en kort- fattad bedömning och redovisa aktuellt forskningsläge inom ämnesområdena djurtransport och djurs välfärd så att den kun- skapslucka som finns när det gäller system för hantering och transport ska kunna fastställas och djurs välfärd därmed ska kunna förbättras. 1.2Organisation av djurtransporter till slakterier Det kan vara av betydelse att ge en kort redovisning av logistik och transport av djur från gårdar till slakterier, med speciell tyngdpunkt på , för att ge en översikt av processen. Det finns tre organisationer som är involverade i systemet: De områden från vilka djuren transporteras till ett visst slakteri är uppdelade mellan olika transportföretag. Bonden kontaktar slakte- riet och talar om att han vill sälja ett visst antal djur. Därefter med- delar slakteriet gårdens adress till transportföretaget som tilldelats det aktuella området. Transportföretaget kontaktar sedan såväl bonden som slaktavdelningen på slakteriet för att komma överens om datum och tidpunkt för när djuren ska hämtas. I många fall samlas djur upp från många gårdar och rutten görs upp manuellt av transportföretaget. Efter ankomst till slakteriet kan fordonet behöva vänta om många fordon anländer sam- tidigt eller med korta intervall. 1.3.1Bestämning av stressframkallande faktorer under hantering och transport För att kunna förbättra välfärden för transporterade djur är det nödvändigt och väsentligt att kunna fastställa viktiga faktorer som inverkar negativt på välfärden. All transportrelaterad verksamhet varvid djuren tvingas att utföra något som de inte frivilligt vill göra, framkallar stress hos djuren. I synnerhet för slaktdjur kan transportaktiviteterna gruppe- ras i olika händelser. och (1983) klassificerade dessa händelser i fem huvudkomponenter: ursprunglig miljö (det vill säga miljön på gården), pålastning, transport, avlastning och ny miljö på slakteriet. och (1987) studerade effekten av dessa händelser på unga nötkreatur under transport. De specifika före- komster av olika händelser som bedömdes var klagoläten, stationär inhägning, pålastning, avlastning och instängning i en rörlig lastbil. Det rapporterades att instängningen i en rörlig lastbil var den mest stressutlösande processen för nötkreaturen. Hanterings- och transportaktiviteter kan vidare indelas i följande moment: Separation av ett djur från dess grupp. Tvingad förflyttning till lastrampen. Tvingad förflyttning uppför rampen till fordonet. Instängning i fordonets förvaringsutrymme. Blandning med okända djur. Transport varvid djuret utsätts för vibrationer i alla riktningar. Tvingad förflyttning nedför rampen vid slakteriet. Tvingad rörelse längs vanligtvis sicksackformig gång eller bana. Instängning i en ny fålla vid slakteriet. Det första stressutlösande momentet i transportaktiviteterna är när djuret separeras från dess grupp. I många fall gör djuren kraftigt motstånd när de tvingas lämna sin plats eller grupp där de till- bringat tillsammans med andra djur, och där de känner sig säkra och trygga. 1.3.1.2Tvingad förflyttning till lastramp I bästa fall dras eller leds djuret till lastrampen. I annat fall, om dju- ret vägrar att flytta sig till en okänd eller oönskad plats eller i en sådan riktning, förekommer att både fordonsföraren och bonden använder alla möjliga metoder (knuffning, handklappning, skrik, slag, böjer svansen etc.) för att tvinga djuret att röra sig. Golven är ofta hala och det händer att djuren faller . Pålastningsanordningarna, inkluderat rampernas lutning, är stan- dardiserade vid gårdarna. Rampernas lutningsvinkel varierar från och man kan med vanligt förnuft inse att djuren inte frivilligt klättrar uppför en brant ramp. Djuren utsätts därför för slag, svansen böjs och de tvingas att klättra upp och gå in i last- bilen. 1.3.1.4Instängning och rörelsebegränsning i fordon Trots att det finns rekommendationer för optimal beläggningsgrad, lastas ofta djuren mycket tätt, utan plats att röra sig, ändra ställning eller lägga sig ned. Det är kostnadseffektivt för transportföretagen att få en hög beläggningsgrad. I många fall kläms djuren och det finns inte tillräckligt med utrymme kvar för att röra sig. 1.3.1.5Vibrationer och postural stabilitet Eftersom nötkreaturen tillbringar stående, är de känsliga för rörelser och vibrationer. Vägförhållanden, fordonets fram- förande och fordonets fejdringssystem tillhör de främsta fakto- rerna som orsakar vibrationer och förlust av balansen under transport, vilket får förödande effekter på djurens välfärd och kött- kvaliteten. Under transport från gårdar till slakterier eller till marknaden utsätts djuren för vibrationer, buller och miljöväxlingar i last- utrymmet och dessa faktorer anses vara de akuta stressorerna som orsakar fysiologisk stress och beteendestress (och , 1983). Vibrationer som uppstår genom fordonens rörelse har nega- tiv inverkan på hälsan, bekvämligheten och aktiviteterna samt orsa- kar åksjuka (BSI, 1987). Under transport, i synnerhet på vägar med dålig beläggning, kan vibrationerna i fordonets golv på ett signifikant sätt överföras till djuren och skapa obehagliga förhållanden genom att djurets tyngd- punkt förskjuts, vilket orsakar störningar i kroppen (, 1992; et al, 1995). Att vistas på ett underlag som rör sig och vibrerar utan att djuret har något stöd, utgör obehagliga och ofördelaktiga händelser dju- ren. De kastas åt sidan, bakåt och framåt i vertikal riktning och slutligen förlorar de balansen och blir åksjuka. De huvudsakliga orsakerna till vibrationer, och därmed till att djuren förlorar balansen i ett fordon som rör sig, är att fordonet framförs oförsiktigt (hastighetsvariationer, inbromsning och acce- leration), vägförhållanden (dålig beläggning, tvära svängar med mera) och dålig dämpning hos fordonets fjädringssystem. Sam- tidigt som detta utsätts djuren också för långvariga hög- och låg- frekventa vibrationer. De huvudsakliga relevanta problemen utgörs av kraftiga växlingar i temperatur, relativ luftfuktighet, lufthastighet, utsläpp av exempel- vis metan, koldioxid och ammoniak samt syrebrist. Många forskare har rapporterat att den största mortalitetsincidensen under transport kan hänföras till värmestress. Huruvida forskningsresul- taten har beaktats i existerande nationell lagstiftning och EU- direktiv om tillräckliga ventilations- och hygienförhållanden kan emellertid ifrågasättas. 1.3.1.7Blandning med okända djur Det är mycket sällsynt att djur, i synnerhet nötkreatur, från endast en gård transporteras till slakteriet. Snarare förhåller det sig så att samlas djur upp från olika gårdar och transporteras därefter till slakteriet. Upphetsning, aggression, defekation, urinering och i synnerhet rädsla är de vanligaste beteendena som iakttas vid bland- ning av dessa djur. Som tidigare nämnts, leder expansionen av marknadssystemen och den stadiga minskningen av antalet slakterier till att transporttider och transportavstånd ökar i motsvarande grad. Med enkel slutledning kan man inse att transportens varaktighet inverkar på djurens välfärd, eftersom såväl hög- som låg- frekventa vibrationer orsakar trötthet och åksjuka. Begränsningen av transporttiden för djur varierar mellan olika länder. I finns ingen transporttidsbegränsning och i ska djuren vila . Inom Europeiska unionen ska transporttiden inte överskrida . Denna begränsning kan emellertid utökas och längre än så om kraven på mat, vatten och vila följs. En begränsning av transporttiden tillmaximalt har antagits av många länder, i synnerhet inom EU. Denna åtta- timmarsgräns är emellertid tämligen hypotetisk och saknar veten- skaplig grund. tillåts, parallellt med åttatimmars- begränsningen, djurtransporter i maximalt under vissa förutsättningar, eftersom längre transporter ökar. Som en konse- kvens av detta har forskare mer och mer kommit att fokusera på transporterna, eftersom dessa kan påverka välfärden. Ej avvanda kalvar, lamm, getter, grisar och föl kan transporteras maximalt , få vila på fordonet och därefter transporteras . Under vilan ska de ha tillgång till vatten och dessutom utfodras vid behov. Vuxna grisar kan transporteras under maximalt . De måste ha tillgång till vatten under hela transporten. Oregistrerade vuxna hästar kan transporteras . De ska vattnas och vid behov även utfod- ras . Vuxna nötkreatur, får, getter och registre- rade hästar och föl kan transporteras under maximalt , de ska därefter få vila på fordonet och kan efter vilan transporteras . Under vilan ska de ha tillgång till vatten och dessutom utfodras vid behov. Renar kan transporte- ras maximalt . Det sista momentet på fordonet består i att tvinga djuren nedför den sluttande rampen, som vanligen är brant och hal. Det är mycket vanligt att djuren antingen vägrar flytta sig längs rampen och vänder tillbaka, eller springer snabbt till grinden. Mycket sig- nifikanta beteendeförändringar som till exempel defekation, urine- ring, luktspridning, råmanden med mera förekommer vid grinden. tvingas djuren att göra en 90-graders vändning, vilket är svårt för djur. Dessutom framkallar den okända miljön vid slakte- riet (ljud, lukt, ljussystem och människor) stress hos djuren vid avlastning och i inhägnaden. 1.3.1.10 Inhägning i slakterier Att gå in i slakteriet, den okända miljön och inhägnaden kan utgöra en stressutlösande faktorer för djur. Lukten av blod, andra djur- arter, andra luktkällor, att utsättas för buller och att djuret hindras från att röra sig fritt kan orsaka ytterligare stress. måste dju- ren göra en tvär vändning efter att de lämnat rampen. 1.3.2Parametrar för stressvar som används av forskare Hanterings- och transportaktiviteter förknippas med både fysiska och emotionella stimuli och nästan samtliga av dessa är nya och vissa av dem är obehagliga. Forskare försöker att fastställa transportrelaterad stress med hjälp av fysiologiska, beteende- mässiga och patologiska parametrar. 1.3.2.1Biokemiska och andra responsparametrar Upplevelsen av emotionell och fysisk stress utlöser en aktivering av centrala och perifera regleringssystem (hypofys-binjure-axel och sympato-binjuremärgsystem) vilket orsakar ökade koncentrationer av kortisol och katekolaminer i plasma, åtföljt av en aktiverad metabolism i allmänhet med ökad hjärt- och respirationsfrekvens samt ökad kroppstemperatur (Dantzer, 1994; et al, 1977; Toates, 1995). Blodglukos, fria fettsyror (NEFA) och hydroxybutyrat används som indikatorer på katabolism av energidepåer och misslyckad hantering av stressituationen. Kreatinkinas och laktat indikerar fysisk ansträngning, varvid laktat även förknippas med en emotio- nell komponent. Båda parametrarna är relaterade till köttkvaliteten (Tarrant och Grandin, 1993). Dehydrering (vätskebrist) till följd av utebliven vattenförsörjning och transport i varma miljöer kan utvärderas genom mätning av blodmineraler, totalt protein och hematokrit. Kroppstemperatur och hjärtfrekvens är kliniska och etologiska parametrar för mätning av inducerad stress, liksom dju- rens ställning och tecken på excitation. Metodologin för användning av ovannämnda parametrar är väl etablerad och kan utföras under transportförhållanden (till exempel kliniska undersökningar, videoinspelningar, kontinuerliga mät- ningar av hjärtfrekvens och kroppstemperatur, radioimmunanalys eller fotometriska analyser av blodparametrar, pH-mätare, räkning av blåmärken. Förteckning över biokemiska och andra parametrar som används som stressvar under hantering och transport Aktivering av centrala och perifera regleringssystem 8 – 15 min <10 ng/ml (hypofys-binjure-axel), immunsuppression, fortsätt- ning av den katekolaminerga aktiveringen av energi- Inga fysiologiska gränser ges, beror på individens temperament och förmåga att klara en Ett muskelenzym som läcker ut i blodcirkulationen <90 E/l från muskelvävnad till följd av kraftig fysisk ansträngning och muskeluttröttning. Indikator på katekolaminer och glukokortikoid aktive- timmar – dagar, 2,5 – /l ring av energidepåer (katabolism av muskulära glykogendepåer, lipolys, glukoneogenes av aminosyror som uppstår vid katabolism av proteiner) när värdet ökar, på extrem energikonsumtion och avreglering av glukoneogenes (utmattning av energidepåer) när Fysisk aktivitet/ansträngning med emotionell kompo- 1 –2 min <1 mmol/l nent, anaerob eller acidotisk muskelmetabolism. Substrat av glukoneogenes (Cori-cykeln) i stressitua- (CAVE: Fixeringsstress) Indikatorer på kortvarig katekolaminerg före långvarig 300 – 600 µmol/l glukokortikoidal katabolism av lipida energidepåer. Alimentär eller endogen energiförlust, del av strategin för att klara stressituationer (energetisk habituering). Över 600 µmol/l: aktivering av energidepåer Indikator på långvarig energikatabolism, förlust av <1 mmol/l energidepåer och misslyckad förmåga att tåla stressituationen, utmattning av energimetabolism (ketotisk energistatus) ketotoxikos Vätskebalans och dehydrering, Na+-retention under <145 mmol/l Muskeluttröttning, transporttetani (endast >0,/l Onkotiskt plasmatryck, dehydrering. 60 – /l tillsammans med hematokrit (B-EVF). Vätskebalans, dehydrering och blodtryck, katekolami- 1 –2 min 30 – 40 l/l nerga mjältkoncentrationer (frisättning av blodceller till cirkulationen – kamp- och flyktreaktion). Ökning av vita blodkroppar som ett tecken på Heterofil/lymfocyt– immunmodulering (heterofiler) under stress, förlust förhållande ~ 1:1,2 av motstånd, heterofil/lymfocyt-förhållande Aktiverad energimetabolism och syreförbrukning beror på djurets ålder under transport (muskelaktivitet, emotionell stress) i och tiden , kalv allmänhet, vilket fungerar som utlösande faktor för 38,5 – , vuxna kroppstemperaturen när en undre eller övre kritisk omgivningstemperatur överskrids under transport, kylfaktor vid hög lufthastighet under vintertransport. Aktiverad metabolism och syreförbrukning i allmänhet kalv <120, kviga <100, under fysisk och mental stress och/eller motorisk Aktiverad metabolism och syreförbrukning i allmänhet minuter under fysisk och mental stress och/eller motorisk kalv 20 – 50, vuxna 15 – 35 Tarrant och Grandin (1993) sammanfattade många användbara tidigare utgivna forskningsrapporter om transportens inverkan på beteendemässiga och fysiologiska parametrar. De relevanta fysio- logiska parametrar som användes som indikatorer på stress för att studera djurs svar på transport var hjärtfrekvens, blodsammansätt- ning, till exempel hormoner och enzymer, samt levandevikt. Tarrant och Grandin (1993) påpekade att tillgängliga data om djurtransport var begränsade och rekommenderade ytterligare omfattande undersökningar. En kort sammanfattning av de bio- kemiska parametrarna redovisas i tabell 1. Hantering och transport är ovana förhållanden och miljöer som djuren tvingas hantera. Rädsla är en mycket kraftig stressor som orsakas av hantering i samband med transport och nivån av rädsla har fastställts genom tidigare erfarenheter och genetiska faktorer (Tarrant, Grandin, 2000). Beteendeförändring är en viktig indika- tor på att ett djur har svårighet att tåla den nya hotfulla miljön. Sådana indikatorer är: Vägran att förflytta sig framåt Bestigning (passiv och aktiv) 1.4Fördelning av forskningsaktiviteter i förhållande till djurarter Jämfört med den forskning som bedrivits om djurs välfärd som helhet så har inte bedrivits mycket forskning enbart om transport och välfärd. En kort litteraturöversikt avslöjade att forskningen är ojämnt fördelad i förhållande till djurarter (fig.1). Specifik forskning om djurtransporter utgjorde inte den huvud- sakliga forskningsfrågeställningen fram till andra hälften av 1980- talet och . Omfattande forskningsaktiviteter beträffande köttets kvalitet genomfördes i synnerhet . Eftersom transport och hantering inverkar på köttet, har viktiga utvärderingar gjorts av detta. Utförd forskning, % Forskning inom olika djurarter beträffande välfärd i för- hållande till transport 1.5Den geografiska fördelningen av forskning om djurtransporter Det kan vara av betydelse att redovisa den geografiska fördelningen av forskning om djurtransporter. Sådan information återfinns i figur 2, varvid de data som använts har samlats in baserat på veten- skapliga publikationer och nätverkskontakter. De viktigaste forskningsinstituten i EU:s medlemsländer och som är engagerade i välfärd och transport är: S JordbrugsForskning (DJF) S Institut Technique du Porc, Le Rheu S Institut de l´Elevage Bilaga 11 SOU 2003:6 S Agriculture and Food Development Authority Zootecnici, DIPROVAL, e Nutrizione Animale, DIMOBIFISIPA, cine, S Fagsenteret for køtt S , S , , Division of Integrative Biology Geografisk fördelning av forskning om välfärd och transporter 1.6EU:s uppmärksammande av djurs välfärd och djurtransporter finns det endast tre projekt med EU-stöd som har genom- förts eller pågår, vilka specifikt har ägnats eller ägnas åt transport, välfärd och köttkvalitet. Det första projektet handlade om får. Det andra projektet gällde gristransporter och genomfördes . Nio part- ners från sju av EU:s medlemsländer deltog i projektet vars mål- sättningar var att: Förbättra hanteringen under transport och inhägning så att grisarna utsätts för mindre stress och fysisk smärta, med syfte att förbättra köttkvaliteten och arbetsmiljön. Studera effekten av interaktion mellan olika genotyper och vid olika miljöförhållanden före slakt på grisarnas välfärd och köttkvaliteten i olika medlemsländer i EU. Utforma allmänna riktlinjer för kvalitetssäkringsplaner och lagstiftning. Experimenten utfördes under laboratorie- och fältförhållanden. Experimenten syftade till en förbättrad uppfattning om etologiska och fysiologiska reaktioner hos grisar under transport och inhägnad. Baserat på detta grundläggande arbete studerades de tek- niska möjligheterna till förbättrad utformning av lastramper, avdel- ningar och passager. Inverkan på stress och på köttkvaliteten av behandling, miljöförhållanden och utrustning som användes i sam- band med transport och inhägning undersöktes. I huvudsak uppnåddes följande genom projekten: en bättre grundläggande förståelse av grisarnas beteende och fysiologi under transport- och inhägningsförhållanden, nya riktlinjer för hantering av grisar under transittering, nya designkriterier för fordon (venti- lation, vibration, golvbeläggning, fållsystem). Det tredje projektet, CATRA, ägnas åt transporter av nötkrea- tur. Det initierades och fortsätter till . Elva partners från åtta länder deltar i projektet. Det huvudsakliga syftet med projektet är att samla tillräckliga data och att utveckla metoder för att kunna kontrollera och mini- mera stressframkallande faktorer under hantering och transport av nötkreatur, att utveckla riktlinjer och rekommendationer för slut- förbrukare som till exempel kött- och fordonsindustrier och de som utformar bestämmelser, att förbättra djurens välfärd och kött- kvaliteten på en europeisk nivå. Detta kan uppnås genom optime- ring av utformningen av hanteringsområden, transportfordon och förhållanden som hör till transporten samt genom att främja ett IT- understött effektivt logistiksystem. Projektet består av åtta olika delar (kartlägga transportsystem, transporttid , transporttid , luftkvalitet, på- och avlastningshjälpmedel, logistik samt utveckling av övervakningssystem).