sou · GRB36d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Kännande varelser eller okänsliga varor? Bilagedel till betänkande SOU 2003:6 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av förvaltningsav- delning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 1993. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: 08–405 42 95 Telefon: 08–405 47 29 /propositioner/sou/pdf/remiss.pdf Bilder från Animals' , CiWF, Djurens rätt, ILPH Bilaga 3 Utredningens kontakter och samråd med organisationer, enskilda och myndigheter...................... Bilaga 4 Statistik över antal husdjur i olika länder inom EU Bilaga 5 Transportströmmar av kycklingar i ... 25 Bilaga 6 MRL-värden.......................................................... Bilaga 7 Beskrivning av några viktiga transportsmittor av Bilaga 8 Bilaga till kapitel som lagts till bilagan till direktiv 91/628/EEG .............................................................. Bilaga 9 Biologiska karakteristika hos husdjur av prof. Bilaga 10 Inverkan av transporter på djurhälsa och djurskydd av prof. ................................ Bilaga 11 Aktuellt forskningsläge kring djurtransporter: utvärdering och rekommendationer av prof. Djurtransporter i ett historiskt perspektiv av Särskilda problem med långdistanstransporter av djur i av .................................. Transport av levande djur av .......... Onödiga respektive långa djurtransporter samt slakt av djur nära uppfödningsplatsen Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att utreda och föreslå åtgärder för att förhindra onödiga respektive långa djurtransporter samt stimulera slakt av djur för konsumtion nära den plats där de föds upp. Utredaren skall även kartlägga hur transportvägarna går inom EU och vilka faktorer som styr var slakt äger rum. Utredaren skall vidare kartlägga vilka bestämmelser som har betydelse för var slakten sker och vilka effekter det befintliga regelverket har i för- hållande till djurs behov, särskilt när det gäller långa transporter med vilopauser. Särskilt skall möjligheten att med ekonomiska åtgärder förändra transportmönstret utredas. Utredaren skall även undersöka förutsättningarna för att använda mobila slakterier nära uppfödningsplatsen samt att genom tvingande bestämmelser åstad- komma slakt nära uppfödningsplatsen. I detta sammanhang skall även beaktas hygien- och smittskydds- samt regionalpolitiska och miljömässiga aspekter. Djuruppfödningen blir mer och mer koncentrerad såväl i som inom hela EU. tenderar antalet slakterier att minska. Detta beror på att en centralisering av hanteringen ofta innebär rationaliseringsvinster. Antalet kooperativa slakterier i har minskat från 22 till 9, vilket innebär att transporterna till slakterierna blivit längre. Lik- nande förhållanden råder inom hela EU. Djur transporteras även långa sträckor för vidare uppfödning långt från uppfödningsplat- sen. Transporterna är ofta mycket påfrestande för djuren. I synnerhet långa transporter kan påverka djurens välbefinnande negativt. När det gäller djur som skall slaktas vid resans slut är det av särskild vikt att transporten är så kort som möjligt, också för att köttkvaliteten kan påverkas negativt av stress. Långa transporter kan innebära förflyttning från en klimatzon till en annan och djuren kan därvid utsättas för stora påfrestningar. Långa transporter kan även påverka miljön negativt. Gällande regler som innebär att djur kan trans- porteras , men med vilopauser, är inte heller den allra bästa lösningen. Även av- och pålastningsmomentet innebär stress för djuren. Dagens bestämmelser räcker inte för att upprätthålla djurskyddet. Kommissionen överlämnade en rapport till rådet och om de erfarenheter medlemsstaterna gjort efter genomförandet av rådets direktiv /29/EG av om ändring av direktiv /628/EEG om skydd av djur vid transport. I rapporten anges olika åtgärder för att förbättra djurskyddet vid transport. Förutom åtgärder på kort sikt anger kommissionen långsiktiga initiativ som bör tas. Bl.a. nämns att åtgärder för att främja att djuren slaktas närmare uppfödningsplat- sen förtjänar att undersökas. Det befintliga regelverket, såväl inom som inom gemen- skapen, kan bidra till onödiga respektive långa transporter och medföra att djur inte slaktas så nära uppfödningsplatsen som möj- ligt. Mot denna bakgrund bör en särskild utredare tillkallas för att kartlägga och redovisa transporttider och transportvägar inom och EU och utreda vilka faktorer som styr dessa, särskilt utreda slakteristrukturens påverkan på transporttider och transportvägar, bl.a. antalet slakterier och kapacitet, definiera begreppet nära uppfödningsplatsen, utreda vilka övriga faktorer som styr särskilt var slakt äger rum, utreda gällande transportbestämmelsers inverkan på djurens välbefinnande, särskilt effekterna av vilopauser och av- och pålastningar, föreslå åtgärder för att komma till rätta med påvisade problem, undersöka huruvida användning av mobila slakterier kan bidra till lösning av problemen utan att hygien- eller andra problem uppstår, särskilt utreda möjligheten att med ekonomiska åtgärder för- ändra transportmönstret, se över befintligt regelverk och utreda var i regelverket änd- ringar kan ske för att förhindra onödiga respektive långa trans- porter samt uppnå att slakten sker nära uppfödningsplatsen, redogöra för kostnaderna för lämnade förslag samt ange finansieringsmöjligheter för förslagen, redogöra för eventuella andra konsekvenser av förslagen belysa vad som i övrigt kan vara av betydelse inom ramen för uppdra- get samt i utredningen beakta hygien-, smittskydds- samt regionalpolitiska och miljömässiga aspekter. Utredaren skall vid genomförandet av sitt uppdrag ta del av de stu- dier m.m. som utförts beträffande djurskydd och slakt nära upp- födningsplatsen, t.ex. examensarbeten vid lantbruksuni- versitet samt övrig litteratur på området. Utredaren skall redogöra för hur eventuella förslag förhåller sig till nationell lagstiftning samt till EG-bestämmelser på området. Utredaren bör samråda med berörda myndigheter och organisa- tioner. Utredaren skall inhämta erfarenheter från andra länder. Samtliga förslag skall kostnadsberäknas och finansiering skall redovisas för föreslagna åtgärder. Utredaren skall i betänkandet särskilt redovisa konsekvenserna för små företags villkor i enlighet med 15 § Kommittéförordningen (1998:1474). Utredaren skall i detta arbete samråda med Närings- livets . Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Kommittéförordningen (1998:1474) måste beaktas. Tilläggsdirektiv till Utredningen om onödiga respektive långa djurtransporter samt slakt av djur nära uppfödningsplatsen (Jo 2001:01) Beslut vid regeringssammanträde . Den särskilde utredaren skall utöver det ursprungliga uppdraget kartlägga det tillfälliga transportförbudets effekter på transport- tider, transportvägar och djurens välbefinnande samt vilken bety- delse slakteristrukturen och transportmönstret har för de ekono- miska konsekvenserna av ett transportförbud. Utredaren skall sär- skilt redovisa vilka konsekvenser de eventuella förslag till förändrad slakteristruktur och förändrat transportmönster som utredaren presenterar kan få i en situation med utvidgade smittskyddsåtgär- der. Detta skallgöras med tyngdpunkt på smittskydd, djurens väl- befinnande och ekonomiska aspekter. Regeringen beslutade om ett kommittédirektiv om onödiga respektive långa djurtransporter samt slakt nära uppföd- ningsplatsen. Med anledning av utbrottet av mul- och klövsjuka i infördes genom Statens jordbruks- verks föreskrifter (SJVFS 2001:21) ett tillfälligt förbud mot alla sorters marknader, utställningar och uppsamlingar av klövbärande djur samt mot transport av klövbärande djur i . Förbudet innebär att nötkreatur, får, getter och andra idisslare samt svin från olika produktionsenheter inte får sammanföras eller transporteras utan tillstånd av . kan ge tillstånd för transporter direkt till ett slakteri eller till en annan djurbesättning under förutsättning att djur från olika besättningar transporteras separat och att transportfordonen rengörs och desinficeras mellan varje transport. Transportförbudet, som har införts av smittskyddsskäl, har san- nolikt även påverkat transporttider och transportvägar samt välbe- finnandet för både de djur som transporterats och de djur som inte har kunnat transporteras på grund av förbudet. Förbudet har även haft ekonomiska konsekvenser i olika led i livsmedelsproduktio- nen. Mot denna bakgrund skall utredaren utöver det ursprungliga upp- draget kartlägga det tillfälliga transportförbudets effekter på transporttider och transportvägar, utreda det tillfälliga transportförbudets effekter på djurens väl- befinnande, utreda om slakteristrukturen och transportmönstret kan kopp- las till de ekonomiska konsekvenserna av ett transportförbud, redovisa vilka konsekvenser de eventuella förslag till förändrad slakteristruktur och förändrat transportmönster som utredaren presenterar kan få i en situation med utvidgade smittskydds- åtgärder. Detta skall göras med tyngdpunkt på smittskydd, dju- rens välbefinnande och ekonomiska aspekter. Utredaren skall redogöra för hur eventuella förslag förhåller sig till nationell lagstiftning och till EG-bestämmelser på området. Utredaren bör samråda med berörda myndigheter och organisa- tioner. Utredaren skall inhämta erfarenheter från andra länder. Samtliga förslag skall kostnadsberäknas och finansiering skall redovisas för föreslagna åtgärder. Utredaren skall i betänkandet särskilt redovisa konsekvenserna för små företags villkor i enlighet med 15 § kommittéförordningen (1998:1474). Utredaren skall i detta arbete samråda med för Regelgranskning. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag inklusive tillägg . Utredningens kontakter och samråd med organisationer, enskilda och myndigheter i , i , i , i , i , i , i , i , i , i , i , , , , Smittskyddsinsti- tutet, Hästpolitiska utredningen (Dir 2000:7), Finansdepartemen- tet, samtliga länsstyrelser. Utländska nationella myndigheter i i , i , i , i . , , dept. of Animal Wel- fare. Ministeriet for Fødevaror, Landbrug och Fiskeri, . Elintarvikevirasto (). Ministère de lagriculture, de lalimentation de la pêche et dess affaires rurales, Sous-direction de la Securité Sanitaires des Aliments, des matières premières , Veterinärgeneralledningen, Veterinärled- ningen, Offentlig hälsa, avdelning: Slakterier och övriga installatio- ner. , Natuurbeheer en Visserij. Bord Bía, Tax and Revenues Office, , Food and Rural Development; Refunds Division. Ministerio della Salute. Ministère de lAgriculture, de la Viticulture et du Development Rural, Administration des Services Véterinaires. Ministerio da Agricultura, do Desenvolvimento Rural e das Pescas, Direcção de Serviços de Higiene Pública Veterinaria. Ministerio de Sanidad y Consumo, Subdirección General de Sanidad Exterior y Veterinaria. , Fisheries and Food – for , Welsh Office Agriculture Department, Veterinary Public Health Operations Division – . Bundesministerium für Verbraucherschutz, Ernährung und Lant- wirtschaft, Institut für Tierhygiene, Tierschutz und Nutztieretho- logie Tierärzliche Hochschule . Bundesministerium für Land- und forstwirtschaft, umwelt und wasserwirtschaft. Europeiska kommissionens generaldirektorat för Jordbruk, Europeiska kommissionens generaldirektoratet för hälsa och kon- sumentskydd, direktorat E – Livsmedelssäkerhet, växtsäkerhet, djurhälsa och djurskydd, internationella frågor. Kontoret för vete- rinär- och livsmedelsfrågor, FVO. Frivilligorganisationer, branschorganisationer, företag i för regelgranskning, NNR Frivilligorganisationer, branschorganisationer, företag i utlandet Compassion in World Farming, CiWF Danske Eurogroup for Animal Welfare Forsøgsgsdyrenes Vaern, Gaia, for the Protection of Horses, ILPH Union Européenne du Commerce du Bétail et de la Viande, UECBV Enskilda som kallats till utredningen , JTI, SLU de , tidigare FVO , Ekologiska lantbrukare i Statistik över antal husdjur i olika länder inom EU olika år Antal nötkreatur i tusental i medlemsstaterna och inom EU totalt – 2000 *Siffran inkluderar . **Se totalsiffra för . Antal grisar i tusental i medlemsstaterna och inom EU totalt – 2000 * Totalsiffran är inte jämförbar eftersom uppgifter inte finns redovisade för alla nuvarande medlemsländerna, uppgifter finns för de länder som var medlemmar. Antal får i tusental i medlemsstaterna och inom EU totalt – 2000 i.u: ingen uppgift * 1983, 1990:EU-12, 1995, 1998, 2000:EU-15. Antal getter i tusental i medlemsstaterna och inom EU totalt – 2000 i.u: ingen uppgift. * Totalsiffran är inte jämförbar eftersom uppgifter inte finns redovisade för alla nuvarande medlemsländerna, uppgifter finns för de länder som var medlemmar. Antal fjäderfän i miljoner i medlemsstaterna och inom EU totalt Källa: FAO och 2000. Transportströmmar av kycklingar i ca 6,3 miljoner hönskycklingar ca 270 000 kycklingar av anka/pärlhöns ca 21 000 kalkonkycklingar till ca 4,6 miljoner hönskycklingar ca 2,7 miljoner kalkonkycklingar ca 895 000 kycklingar av ankor/pärlhöns ca 4 000 gässlingar till ca 9 miljoner hönskycklingar ca 440 000 kalkonkycklingar till ca 460 000 hönskycklingar ca 2,8 miljoner kyckling av anka/pärlhöna till ca 2,9 miljoner hönskycklingar ca 5,8 miljoner kycklingar av ankor/pärlhöns ca 2,3 miljoner kalkonkycklingar till ca 2,6 miljoner hönskycklingar ca 1 miljon kalkonkycklingar ca 580 000 kycklingar av anka/pärlhöna ca 12 000 gässlingar till ca 1,8 miljoner kycklingar av ankor/pärlhöns ca 370 000 hönskycklingar ca 65 000 kalkonkycklingar ca 10 000 gässlingar till ca 80 000 hönskycklingar ca 12 000 kyckling av anka/pärlhöna till ca 24 000 hönskycklingar ca 31 000 kyckling av anka/pärlhöna till ca 900 000 hönskycklingar ca 5 000 kalkonkycklingar ca 17 000 kyckling av anka/pärlhöna till ca 2,9 miljoner hönskycklingar ca 2,7 miljoner kalkonkycklingar ca 19 000 gässlingar ca 3,6 miljoner kycklingar av anka/pärlhöna till norra ca 4,7 miljoner hönskycklingar ca 2,1 miljoner kalkonkycklingar ca 847 000 kycklingar av anka/pärlhöna ca 13 miljoner hönskycklingar ca 18 000 kalkonkycklingar ca 13 000 kyckling av anka/pärlhöna till ca 81 miljoner hönskycklingar ca 1 miljon kycklingar av anka/pärlhöna ca 4 000 kalkonkycklingar till ca 1,2 miljoner hönskycklingar ca 100 000 kalkonkycklingar till ca 1 miljoner hönskycklingar till ca 960 000 hönskycklingar ca 96 000 kalkonkycklingar till ca 4,4 miljoner hönskycklingar till ca 114 000 hönskycklingar till ca 9 miljoner hönskycklingar ca 269 000 kalkonkycklingar till norra ca 2,1 miljoner hönskycklingar ca 5 000 kalkonkycklingar ca 500 000 hönskycklingar ca 195 000 kalkonkycklingar ca 4,5 miljoner hönskycklingar ca 53 000 kalkonkycklingar till ca 890 000 kalkonkycklingar till ca 5,2 miljoner hönskycklingar ca 50 000 kyckling av anka/pärlhöna till Storbritanninen ca 80 000 hönskycklingar till ca 320 000 hönskycklingar till ca 21 000 hönskycklingar ca 1,3 miljoner kalkonkycklingar till ca 4,3 miljoner hönskycklingar ca 3,6 miljoner kalkonkycklingar ca 9 000 gässlingar ca 17 000 kycklingar av anka/pärlhöna till norra ca 3,4 miljoner hönskycklingar ca 205 000 kalkonkycklingar ca 2 miljoner hönskycklingar ca 390 000 kalkonkycklingar ca 700 000 hönskycklingar ca 1 miljon kalkonkycklingar ca 48 000 kyckling av anka/pärlhöna till ca 4,3 miljoner hönskycklingar ca 27 000 kalkonkycklingar ca 49 000 kyckling av anka/pärlhöna till ca 560 000 hönskycklingar ca 88 000 kalkonkycklingar ca 9 000 kyckling av anka/pärlhöna till ca 2,2 miljoner hönskycklingar ca 310 000 kalkonkycklingar till ca 470 000 hönskycklingar ca 9 000 kyckling av anka/pärlhöna till ca 740 000 hönskycklingar ca 50 000 kalkonkycklingar till ca 330 000 hönskycklingar ca 46 000 kalkonkycklingar till ca 30 000 hönskycklingar ca 168 000 kalkonkycklingar till ca 70 000 hönskycklingar ca 13 000 kalkonkycklingar till ca 38 000 hönskycklingar ca 52 000 kalkonkycklingar ca 10 000 kyckling av anka/pärlhöna till ca 4,9 miljoner hönskycklingar ca 1,5 miljoner kalkonkycklingar ca 17 000 kycklingar av anka/pärlhöna till norra ca 219 000 hönskycklingar ca 23 000 kalkonkycklingar ca 330 000 hönskycklingar till ca 3 miljoner hönskycklingar till ca 710 000 hönskycklingar till ca 72 000 hönskycklingar till ca 240 000 hönskycklingar till ca 13 000 kyckling av anka/pärlhöna ca 6,6 miljoner hönskycklingar ca 330 000 hönskycklingar till ca 8,8 miljoner hönskycklingar ca 6 000 kalkonkycklingar till norra ca 14,1 miljoner hönskycklingar ca 6,3 miljoner hönskycklingar ca 1 miljon hönskycklingar ca 17 000 kalkonkycklingar ca 12,6 miljoner hönskycklingar ca 270 000 kyckling av anka/pärlhöna till ca 25,5 miljoner hönskycklingar ca 373 000 kyckling av anka/pärlhöna ca 60 000 hönskycklingar till ca 11 0000 hönskycklingar till ca 201 0000 kalkonkycklingar ca 362 000 hönskycklingar ca 132 000 kalkonkycklingar till ca 91 000 hönskycklingar ca 1,4 miljoner kalkonkycklingar ca 1,3 miljoner hönskycklingar ca 63 000 kalkonkycklingar ca 724 000 hönskycklingar ca 629 000 hönskycklingar ca 2 000 kalkonkycklingar MRL-värdet (Maximum Residue Limit) är den högsta tillåtna rest- substans av veterinärmedicinska läkemedel som EU tillåter i livs- medel med animaliskt ursprung. MRL-förordningen tillkom för att skydda konsumenterna från skadliga restsubstanser från veterinär- medicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung. MRL- värdet bestäms för muskulatur, lever, njure, fett, mjölk, ägg och honung. MRL ligger till grund för resthaltskontroll och fastställande av karenstider, det vill säga den tid som måste förflyta mellan sista behandlingsdag och slakt eller konsumtion av mjölk, ägg och honung. För vissa läkemedel har MRL inte kunnat fastställas. Det innebär att dessa läkemedel inte får användas för behandling av livsmedelsproducerande djur. Främst vad gäller djurslaget häst gör MRL-förordningen att långväga transporter av slakthästar riskerar att öka i omfattning. Hästar behandlas ofta med läkemedel utan fastställt MRL-värde under sin aktiva period, vilket gör att de inte får användas som livsmedel vid slakt. Vissa länder inom EU kontrollerar dock inte att de hästar som slaktas bara har behandlats med MRL-godkända läkemedel. I sker kontroll av hästidentitet med åtföljande behandlingsbevis i samband med slakt, varför det är mer lönsamt att skicka hästen till ett land där sådan kontroll inte sker. Så länge denna skillnad i efterlevnaden av MRL-reglerna finns, kommer dju- ren att skickas till det land som har sämst övervakning av reglerna. Följande lista beskriver några av de substanser som används regelbundet inom svensk veterinär hästpraktik, men som saknar MRL-värden och därför gör hästen otjänlig som människoföda enligt . Fenylbutazon – smärtlindring för häst Guafenesin – kastning av häst Halothan – narkos av häst Acepromazin – sedering av häst Diazepam – premedicinering för narkos Rifampicin – exklusiv antibiotika mot bakterien Rhodococcus Vidare finns det många substanser utan MRL-värde som används sällan men som är livsviktiga när veterinären behöver dem. I har utfärdat en föreskrift (SJVFS 1999:118) om villkor för användande av läkemedel utan MRL-värde vid behand- ling av hästar som inte skall användas för livsmedelsproduktion. Sådana läkemedel får enligt föreskrifterna användas vid behandling av hästar som inte skall användas för livsmedelsproduktion och behandlande veterinär skall utfärda särskilt behandlingsbevis därom. Beskrivning av några viktiga transportsmittor Mul- och klövsjuka är en mycket smittsam virussjukdom. Sjuk- domen sprids genom direkt eller indirekt kontakt. Infekterade djur utsöndrar virus med alla typer av sekret och exkret samt med utandningsluften. Människan kan bära virus i svalget samt på hår, kläder och skor. Icke mottagliga djur kan ha virus i svalget, på päl- sen, under hovar och tassar och på så sätt transportera virus meka- niskt över långa sträckor. Även fordon, transportbilar och redskap kan indirekt sprida virus. Smittan kan också spridas genom otill- räckligt upphettat kött och köttprodukter, mjölk eller mjölkpro- dukter som ges till grisar och andra mottagliga djur. Detta är den troliga smittvägen vid utbrottet i . Klövbärande djur som nötkreatur, svin, får, get och buffel är känsliga för mul- och klövsjukevirus. Även älg, rådjur och andra hjortdjur, kameldjur, elefanter och igelkottar kan drabbas. Hos nötkreatur debuterar symtomen med hög feber, ökad salivutsönd- ring och minskad mjölkproduktion. Efter någon dag uppträder smärtsamma blåsor på tungan, i munhålan, i klövranden och ibland på spenarna. Även hos grisar ses blåsor i och runt munnen och i klövranden. Hälta är dock det dominerande symtomet hos gris. Hos får och get ses oftast endast hälta på grund av blåsor i klövran- den. Vid mul- och klövsjukeutbrottet i tydlig- gjordes på ett skrämmande sätt hur transport av levande djur spred sjukdomen så att den hamnade utanför myndigheternas kontroll. Bara under de som förlöpte från det att smittan introdu- cerades tills den upptäcktes, hade de talrika djurtransporterna och täta kontakterna mellan djur på djurmarknader spridit smittan vida omkring, både inom och utom landets gränser. virusdiarré (BVD) virusdiarré (BVD) orsakas av en virusinfektion och är en förlustbringande sjukdom i nötkreatursbesättningar över hela värl- den. Sjukdomen är först och främst en reproduktionssjukdom, som orsakar omlöpningar, kastningar, missbildningar och svag- och dödfödda kalvar. Förutom reproduktionsproblem kan även försäm- rad kalvhälsa med diarré och hosta vara en bra indikator på att BVD kommit in i besättningen. Trots de ibland diffusa symtomen är BVD en sjukdom som medför stora kostnader för djurägaren. Ett av de största problemen med bekämpning av sjukdomen är att det finns ett stort antal kroniska smittbärare, det vill säga djur som bär på och kan sprida virus, men inte själv visar sjukdomssymtom. Smittspridningen sker framför allt via direktkontakt mellan nöt- kreatur vid inköp, samtransporter etc, men i vissa fall kan även indirekt smittspridning via till exempelinjektioner, semin, ströbäd- dar och luft ha betydelse. Sjukdomen är spridd i övriga men , , och har efter ett omfattande bekämpningsarbete lyckats i princip utrota smittan. Infektiös bovin rinotrakeit (IBR) Infektiös bovin rinotrakeit (IBR) orsakas av ett herpesvirus och angriper främst nötkreatur. Symtomen består av mild till höggradig övre luftvägsinfektion och hos dräktiga kor kan infektionen leda till abort. Kalvar kan drabbas av diarré eller hjärninflammation. Smitta överförs bland annat via kontakt med fostervätskor från aborterande kor eller sperma från infekterade tjurar. Även indirekt smitta via foderbord, transportfordon eller redskap förekommer. Den vanligaste smittöverföringen sker genom latent infekterade djur som flyttas till smittfria besättningar. tillsammans med , , och är fria från smittan. Bluetongue är en virussjukdom som drabbar främst får men även nötkreatur. Den sprids via blodsugande myggor, men kan genom transporter av smittade djur introduceras till myggor i tidigare fria områden, som sedan för virus vidare till får och nötkreatur i när- området. Sjukdomen orsakar hög feber, förlamningssymtom, aborter och blåfärgad tunga på grund av syrebrist i blodet hos drabbade djur. av de smittade djuren dör, och behandling saknas. Sjukdomen finns upptagen på OIE:s A-lista över epizootisjukdomar. I är Bluetongue påvisad i flera öst- och sydeuropeiska länder. september – konstaterades fall i , , , , , , och . Kryptosporidier är en typ av encelliga parasiter som infekterar tarmkanalen hos ryggradsdjur, inklusive människa. Cryptospori- dium parvum heter den art av parasiten som orsakar störst problem hos djur och människa. Människor drabbas av vattnig diarré, mag- smärtor och kramper.