sou · GRB332d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Den statliga räddningstjänsten fördelas på följande ansvariga myndigheter. oLuftfartsverket, som svarar för flygräddningstjänsten, oSjöfartsverket, som svarar för efterforskning och räddning av människor som befaras vara i sjönöd samt sjuktransporter från fartyg, oKustbevakningen, som svarar för miljöräddningstjänst till sjöss, när olja eller andra skadliga ämnen kommit ut i vattnet, opolisen, som svarar för fjällräddning och efterforskning av försvunna personer i andra fall, samt olänsstyrelserna, som svarar för räddningstjänsten vid utsläpp av radioaktiva ämnen från kärnteknisk anläggning och för sane- ring efter sådana utsläpp. Kommunerna skall svara för räddningstjänsten inom kommunerna i övrigt. Enligt räddningstjänstlagen skall kommunerna och statliga myndigheter samarbeta med varandra och med andra som berörs av verksamheten. Kommunerna och ansvariga statliga myndigheter för räddningstjänst skall se till att det finns anordningar för alarme- ring av räddningsorganen. I särskilda fall, vid omfattande rädd- ningsinsatser, kan länsstyrelserna ta över ansvaret för inom en eller flera kommuner. Verksamhet vid terroristattentat och andra extraordinära händelser Verksamheterna avseende skydd mot olyckor inklusive räddnings- tjänst innehåller inga direkta uppgifter för att förhindra eller bekämpa terrorism eller andra kriminella avsikter att orsaka skada. Detta är polisiära och andra rättsvårdande uppgifter. Ett område där ansvar har beröring med bekämpning av terrorism eller andra kriminella handlingar är emellertid norm- givning, tillståndsgivning och tillsyn inom ramen för lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor. Denna lag skärptes vad avser sanktionerna för brott mot lagen vad gäller innehav, i syfte att försvåra otillbörlig användning av sådana varor. I övrigt har räddningstjänsten givetvis en viktig roll i samband med utförda attentat eller överhängande hot om sådana, för att begränsa skadorna till följd av dessa på människor, egendom eller i miljön. Det finns en inövad samverkan mellan , polis och akutsjukvård för arbetet på skadeplats. genomför en högre räddnings- tjänstkurs, HRK, som omfattar och vänder sig till led- ningspersonal inom olika räddningsorgan och samverkande myndig- heter och organisationer. Kurserna omfattar ca 20 personer per tillfälle och är särskilt inriktade på ledning och samverkan vid stora olyckor. Det finns också ett system för regionala räddningstjänstövningar, där länsstyrelserna tillsammans med kommunernas räddningskårer samt samverkande myndigheter och organ övar samverkan i rädd- ningstjänst vid stora olyckor. uppgifter vid extraordinära händelser Verket skall enligt instruktionen planera för att, på regeringens särskilda uppdrag, kunna bistå regeringen vid kärnenergiolyckor och andra allvarliga olyckor med att inhämta expertbedömningar och annat underlag från myndigheter och andra organ. Räddnings- verket har alltså rollen som stödjande expertmyndighet till rege- ringen vid en allvarlig olycka. Samma roll, som stödjande expertmyndighet i samband med räddningsinsatser, har verket gentemot den operative räddnings- ledaren. Det gäller främst att bistå med expertis, antingen som rådgivande experter på plats eller på distans med rådgivning och expertbedömningar, och att bistå på plats med informatörer som förstärker räddningsledningens informationsfunktion. Verket skall enligt instruktionen också inhämta erfarenheter från allvarliga olyckshändelser och katastrofer i och andra länder och har för den skull organiserat en särskild beredskap för s.k. observatörer som med kort varsel kan sändas till en olycksplats för utvärdering och erfarenhetsåterföring. För att uppfylla kraven på en stödjande expertmyndighet vid räddningsinsatser har organiserat, förutom den nämnda observatörsverksamheten, särskilda beredskapsrutiner. har, enligt , avtal med de nordiska länderna om ömsesidigt bistånd vid räddningsinsatser, och liknande avtal tas fram för de baltiska länderna. Även inom EU arbetar man med ömsesidigt bistånd. Erfarenheter och utvecklingsområden som följd av händelserna beslutade efter händelserna i att genomföra en observatörsinsats för att hämta in erfarenheter om lednings- och räddningsarbetet. Den- na är dokumenterad i en observatörsrapport (P22-409/02) och erfarenheterna har spritts bl.a. genom ett antal seminarier. Några konkreta beredskapshöjande åtgärder vidtogs såvitt är känt inte inom direkt efter . Den efterföljande tiden med hotet om mjältbrands- bakterier samt diskussionen om potentiella attentat med kemiska stridsmedel kom dock att aktualisera NBC-frågorna46 och bered- skapen mot sådana hot. Ett stort informationsbehov och en rad kontakter med politiker, allmänhet och massmedierna i dessa frå- gor hanterades av myndigheterna, bl.a. . Det gällde t.ex. tillgång på och utdelning av andningsskydd. Ett antal informa- tionsaktiviteter genomfördes. NBC-frågorna hade tidigare aktualiserats genom den arbetsgrupp vid Försvarsdepartementet, AgNBC, som redo- visat förslag till hur beredskapen inom NBC-området borde höjas i en rapport tidigare . Arbetet med dessa förslag påskynda- des efter och ledde bl.a. till att gavs fyra uppdrag som innebar: !att i samverkan med andra myndigheter inventera expert- tillgångar och skapa ett register över experter inom NBC- området och pröva att hantera detta inom ramen för RIB (Integrerade Beslutsstöd för skydd mot olyckor), 46 Frågorna om nukleära/radiologiska, biologiska och kemiska stridsmedel. !att skapa och genomföra stabs- och ledningsutbildning för NBC-experter, !att tillsammans med utreda terrorismrisker- na i samband med transporter av farliga ämnen, !att pröva förutsättningarna för en nationell insatsstyrka för NBC-händelser. Ett antal åtgärder har genomförts eller är under genomförande. Det gäller inte minst expertberedskapen och utbildningen för denna. Beslut har senare tagits om att också genomföra utbildning av first responders i NBC-frågor. Genomförandet i form av handledar- utbildning och lokal endagsutbildning, den senare omfattande ca 35 000 personer, sker i samverkan mellan , Social- styrelsen och . Statsmakterna har avdelat särskilda medel för åtgärderna på NBC- området. Inom ansvarsområde har dessutom åtgärder vidtagits för att se över och den reguljära utbildningen inom räddningstjänsten med avseende på terrorhot och NBC- frågor. Särskilda utbildningsinsatser och materieltillförsel har också gjorts i de regionala förstärkningsresurserna för kemikalieolyckor i syfte att bättre kunna hantera NBC-händelser. Vidare kommer 35 kommuner med särskilda risker att ges utrustning för indikering och sanering samt utbildning. Denna uppbyggnad har påbörjats. har ingen specifik beredskap för terrorattentat eller liknande. Däremot har brandförsvar en planering, organisation och beredskap för att hantera olika typer av olyckor utifrån räddningstjänstlagen och dess samordningsroll i staden. Vid terrorattentat och liknande blir det då tillämpliga delar av denna beredskap som får nyttjas. Beredskapen kan förstärkas enligt för- beredda rutiner utifrån olyckans omfattning. Brandförsvaret har kompetens att klara brand-, ras- och kem- olyckor av viss omfattning och kan därutöver samverka med och få förstärkning från andra kommuners räddningstjänster. 47 Uppgifterna i detta avsnitt bygger i huvudsak på underlag som / brandförsvar lämnat till utredningen i skrivelse (utredningens dnr 5/02). Delvis förekommer det en förberedd administrativ/operativ sam- verkan inom staden, en förberedd räddningstjänstsamverkan med grannkommunerna och övriga kommuner i länet, ett samutnytt- jande av specialkompetenser i länet samt en gemensam ledning vid insatser. Förutom med grannkommunerna samverkar brandförsvaret med polisen, sjukvården, , , Totalförsva- rets forskningsinstitut, m.fl. är enligt instruktionen48 central förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör socialtjänst, hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet, tandvård, hälsoskydd, smittskydd, stöd och service till vissa funktionshindrade samt frågor om alkohol och missbruksmedel, allt i den utsträckning det inte är en uppgift för någon annan statlig myndighet att handlägga sådana ärenden(1 §). har enligt bilagan till förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap sär- skilda uppgifter och ett särskilt ansvar inom samverkansområdena Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radio- aktiva ämnen samt Skydd undsättning vård. Härutöver skall Social- styrelsen samordna och övervaka planläggningen av den civila hälso- och sjukvårdens, hälsoskyddets, smittskyddets samt beredskap. skall samordna förberedelserna för för- sörjningen med läkemedel och sjukvårdsmateriel inför höjd bered- skap och för att upprätthålla en katastrofmedicinsk beredskap (3 § andra stycket instruktionen). får utfärda sådana föreskrifter som behövs för att den katastrofmedicinska beredska- pen och beredskapsplanläggningen inför höjd beredskap skall få en samordnad inriktning (4§). 48 Förordningen (1996:570) med instruktion för . Organisation, planering och förberedelser m.m. inför terroristattacker eller andra likartade extraordinära händelser i Sverige49 del i den svenska hälso- och sjukvårdsberedskapen består i att på olika sätt understödja de olika sjukvårdshuvud- männens (landsting/motsvarande) beredskapsplanering, att iden- tifiera den huvudsakliga inriktningen för denna samt att genom olika åtgärder säkerställa önskad utveckling. har därför – i generella termer – ingen operativ roll i beredskapen. Smittskyddet, där har ett uttalat samordningsansvar, utgör ett undantag från denna generella regel. har inriktat om beredskaps- planeringen på så sätt att beredskapslagringen har minskats dras- tiskt. I stället har tillgång till kompetens och en fortsatt utveck- lingen av denna inom olika beredskapsområden säkerställts genom att flera kunskapscentra etablerats, bl.a. inom områdena N-, B- och C50. Varje centrum leds av en styrgrupp med företrädare för Social- styrelsen, , Försvarsmakten samt olika forsk- ningsinstitutioner. Aktiviteterna omfattar etablerande av beredskap för särskilda händelser men även forskningsaktiviteter av betydelse för utvecklingen av beredskapen inom området. Som exempel kan nämnas beredskapen vid säkerhetslaboratoriet inom för mikrobiologisk beredskap (KCB), där diagnostisk bered- skap för extremt smittsamma virussjukdomar har byggts upp. Vidare har kontrakterat ett antal experter med olika profiler inom N-, B- respektive C-områdena. Dessa utgör de s.k. medicinska expertgrupperna, som har till uppgift att bevaka utveckling och forskningen inom de olika områdena. Experterna hjälper med underlag till beslut i olika frågeställ- ningar samt information till olika myndigheter och regeringen i samband med särskilda händelser. Den Centrala Fältepidemiolo- giska gruppen intar en särställning bland expert- grupper, då den har ett operativt uppdrag att bistå den lokala smitt- skyddsorganisationen med kompetens och kapacitet vid utredning av oklara smittoutbrott. Gruppen skall även kunna utnyttjas i inter- nationella sammanhang, vid t.ex. svenska biståndsinsatser i katastrof- områden. Gruppen inrättades i samverkan med 49Uppgifterna i detta avsnitt bygger i huvudsak på underlag som lämnat till utredningen i skrivelse (utredningens dnr 5/02). 50Nukleära/radioaktiva, biologiska och kemiska ämnen. och genom medverkan av Försvarsmakten och . Som ett led i anpassningen till det förändrade omvärldsläget har också anpassat den beredskapslagring som sker inför höjd beredskap. Den materiel som lagras på detta sätt är även tillgänglig för särskilda händelser i fred, då den civila sjukvården eventuellt behöver förstärkas. Lagringen omfattar sjukvårdsmateriel, antibiotika och vacciner samt andra läkemedel. Lagren kan göras tillgängliga genom kontakt med tjänsteman i beredskap (TiB; se nedan). har vidare – genom ekonomiska bidrag – stimulerat sjukvårdshuvudmännen att investera i såväl reservanordningar för el, vatten och värme som s.k. saneringsanläggningar för patienter som inkommer kontaminerade till sjukhusen. Dessa senare anläggningar är antingen mobila eller fasta installationer och är användbara för sanering inom alla tre om- rådena. har vidare utvecklat en personlig skydds- utrustning för sjukvårdspersonalen, avsedd att användas i samband med personsanering. TiB står i beredskap dygnet runt, . Denna tjänsteman är myndighetens kontaktyta för information och förfrågningar i sam- band med särskilda händelser. Funktionen är avsedd att vara en väg att nå nätverk av experter, som antingen direkt eller via TiB kan lämna information. Beslut om andra åtgärder, t.ex. att mobilisera utrustning/materiel ur beredskapslagren, fodrar beslut av generaldirektören. disponerar särskilda kommunikationsmedel för att kunna nå sjukvårdshuvudmännen, SOS Alarm m.fl. samverkar med flera statliga myndigheter vid sär- skilda händelser. Vid N-händelser sker samverkan med genom att den medicinska expertgruppen deltar i den nationella strålberedskapen. Inom B-området sker samverkan med , , Totalförsvarets forsknings- institut m.fl. inom ramen för Smittskyddslagen. huvudsakliga uppgift vid B-händelser är dock att samordna och vid behov utarbeta riktlinjer för smittskyddsläkarnas arbete. Vidare sker informationssamverkan gentemot regering, sidoordnade myndig- heter och till sjukvårdshuvudmän samt allmänhet. De olika sjukvårdshuvudmännen ansvarar för den operativa katastrofmedicinska beredskapen, inklusive beredskapen gentemot terrorhandlingar. Beroende på scenario och dess utveckling kan samråd med och stöd av centrala myndigheter som erfordras. Genom ett fördjupat samarbete mellan de nordiska länderna har ett Nordiskt hälsoberedskapsavtal slutits. Enligt detta förbinder sig de nordiska länderna att dels informera varandra om omfattande nationella katastrofer och åtgärder i samband med sådana, dels bistå varandra med resurser om så begärs. Avtalet kompletterar det Nordiska räddningstjänstavtalet på hälso- och sjukvårdsområdet. Avtalet öppnar vidare upp för ett fördjupat samarbete inom olika delar av avtalsområdet. Inom Europeiska unionen finns det, inom ramen för beredska- pen mot terrorism, ett antal olika system för att sprida information eller en begäran om assistans mellan medlemsstaterna. Ett antal databaser har byggts upp för att skapa underlag för olika grader av bi- och multilaterala bistånd mellan EU-länderna. Enligt Social- styrelsens uppfattning finns det ett behov av att samordna de olika systemen på nationell nivå för att uppnå adekvata rollfördelningar. När det gäller de brev som misstänktes inne- hålla antrax51 visade erfarenheterna, enligt , att sam- verkan mellan berörda myndigheter etablerades snabbt, att gemen- samma riktlinjer och rekommendationer gavs till den operativa verksamheten samt att gemensam information kunde lämnas vidare till regeringen, myndigheter och massmedierna. En samverkans- grupp på generaldirektörsnivå etablerades. Inom B-området pågår kompletteringar avseende beredskapslag- ringen av läkemedel. Vidare pågår en samordning av laboratorie- resurserna inom det mikrobiologiska området samt utveckling av sjukvårdshuvudmännens kapacitet och förmåga avseende s.k. P3- laboratorier. Inom C-området finns materiella resurser i form av skydds- utrustningar och saneringsanläggningar tillgängliga för hälso- och sjukvården. Rutiner för personsanering vid sjukhus finns utarbetade. Det föreligger dock, enligt , oklarheter avseende ansvarsfördelningen för personsanering inom området. Kompetens att hantera händelser inom C-området finns vid fler- talet sjukhus genom den utbildningsverksamhet som bedrivits av och sjukvårdshuvudmännen. För att öka kompeten- sen hos den personal som kommer att möta dessa situationer i sam- band med insatser prehospitalt kommer ett med 51 Antrax är ett annat namn på mjältbrand, en infektionssjukdom hos djur och människor. och gemensamt utbildningsprogram att genom- föras , då utbildning av handledare för lokala N-, B- och C-utbildningar kommer att ske. Inom kärnkraftslandstingen ingår hälso- och sjukvården i bered- skapsplaneringen. Här deltar hälso- och sjukvården i olika utbildnings- aktiviteter. Inom hälso- och sjukvården i övriga landsting föreligger begränsad kompetens och kapacitet att hantera denna typ av händelser. kommer därför att i samverkan med för strålningsmedicin (KcN) vid sjuk- huset att utveckla utbildningsinsatser samt utreda behovet av mät- utrustningar inom hälso- och sjukvården och av dosimetrar för personalens säkerhet. Detta arbete avses bedrivas i samverkan med och . Utöver den nu beskrivna beredskapen inom verksamhetsområde, föreligger en omfattande beredskapsplanering på regional nivå, för vilken sjukvårdshuvudmännen ansvarar. Plane- ringen omfattar det katastrofmedicinska området, epidemibered- skapen samt andra typer av särskilda händelser med konsekvenser för hälso- och sjukvården. För att kunna fullgöra sjukvårdsinsatser utanför sjukhus lagras lämplig sjukvårdsutrustning och skydds- utrustning för sjukvårdspersonalen. En omfattande övnings- och utbildningsverksamhet genomförs av samtliga sjukvårds- huvudmän. Vidare sker omfattande samverkan mellan de olika ansvariga organisationerna på regional och lokal nivå. stödjer verksamheten genom bidrag och ersätt- ningar samt genom att utarbeta lämpliga riktlinjer för hur sjuk- vården bör organiseras och ledas vid denna typ av händelser. Ett omfattande utvecklingsarbete pågår , i samverkan med sjukvårdshuvudmän, för att utveckla ett informations- och lednings- system med olika komponenter för hälso- och sjukvården (). är enligt instruktionen52 central förvaltnings- myndighet med uppgift att bevaka det epidemiologiska läget i fråga om smittsamma sjukdomar bland människor och främja skyddet 52 Förordningen (1996:609) med instruktion för . mot sådana sjukdomar (1 §). lämna och andra berörda information om det epidemiologiska läget och föreslå åtgärder som detta kan för- anleda, ta initiativ till åtgärder som medför ett gott skydd i landet mot smittsamma sjukdomar, även i kris ock krig, upprätthålla kompetens att utföra diagnostiska undersökningar av unik natur som ett led i landets smittskydd, svara för kvalitetsstöd till landets mikrobiologiska och infek- tionsimmunologiska diagnostik, bedriva forskning, metodutveckling och utbildning inom smitts- kyddsområdet, samt delta i internationellt samarbete inom smittskyddsområdet (2 §). har enligt bilagan till förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap sär- skilda uppgifter och ett särskilt ansvar inom samverkansområdet Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radio- aktiva ämnen. Organisation, planering och förberedelser m.m. inför terroristattacker eller andra likartade extraordinära händelser i Sverige53 etablerade för mikrobiologisk beredskap (KCB) vid . Parall- ellt med detta har flera projekt inletts för att organisera fakta och kompetens om framförallt sjukdomar som man tror kan användas i terrorsyfte. Bland annat utvecklas en databas med information om sjukdomarna och svensk expertis inom området. Vidare har en svensk fältepidemiologisk grupp inrättats. Den är tänkt att vara en resurs vid bl.a. bioterrorhändelser. Gruppen kan stödja bland annat de lokala smittskyddsläkarna. Personal från KCB deltar i biologiska medicin- ska expertgrupp där man diskuterat fram ett förslag att antibiotika skall lagras i beredskapssyfte bl.a. med tanke 53 Uppgifterna i detta avsnitt bygger till stor del på underlag som läm- nat till utredningen i skrivelse (utredningens dnr 5/02). på attacker med antrax54. Ett utbyte har också inletts mellan Total- och om metoder för diagnostik av agens (smittämnen) som skulle kunna användas i bioterrorsyfte. har en uppbyggd diagnostik för prover från människor, som till exempel näsprover från personer som misstänks vara utsatta för smitta. Denna diagnostik kunde använ- das vid antrax-händelserna . Även andra diagnos- tiska metoder fanns klara att användas på . Enligt instruktioner och regleringsbrev är en expertmyndighet utan tillsynsuppgifter. skall lämna expertstöd till olika myndigheter och andra, som Social- styrelsen och smittskyddsläkarna, utföra diagnostik av ovanliga mikrobiologiska agens, övervaka de sjukdomar som omfattas av smittskyddslagen (1988:1472, t.ex. antrax), bedriva forskning inom smittskyddsområdet samt verka internationellt inom detta område. har ett nära samarbete med ett stort antal olika myndigheter. Det redan från början upparbetade samarbetet med och smittskyddsläkarna kan utan problem utökas i krissituationer till att omfatta även andra, som Total- , polisen, och . skall enligt instruktionen55 som central förvalt- ningsmyndighet inom jordbrukets och rennäringens områden arbeta aktivt för en konkurrenskraftig och miljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna (1 §). Jordbruks- verket skall bl.a. förebygga spridning av och bekämpa växtskade- görare och smittsamma djursjukdomar (2§). har enligt bilagan till förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap särskilda uppgifter och ett särskilt ansvar inom samverkansområdena Sprid- ning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen samt Ekonomisk säkerhet. 54Antrax är ett annat namn på mjältbrand, en infektionssjukdom hos djur och människor. 55Förordningen (1998:415) med instruktion för . skall i den mån det behövs samråda med Kris- beredskapsmyndigheten och övriga berörda totalförsvarsmyndig- heter i frågor rörande beredskapsplaneringen (5 § andra stycket instruktionen). Organisation, planering och förberedelser m.m. inför utbrott av allvarliga smittsamma djursjukdomar56 Nuvarande beredskapsnivå hanterar mindre utbrott av epizootiska sjukdomar57. Inga särskilda förberedelser finns för den händelse ett utbrott av en epizootisk sjukdom skulle vara en följd av en avsiktlig spridning av smitta, utan ordinarie bekämpningsstrategier skulle användas. I projektet (större utbrott av smittsam djur- sjukdom) skall samarbetsrutiner med andra myndigheter inklusive polisen utvecklas. Dessa rutiner kommer att vara av stort värde i händelse av en avsiktligt spridd epizooti. Misstankar om utbrott av smitta handläggs av . Den nuvarande beredskapen bygger på scenariot att smitta oavsiktligt introduceras i landet och upptäcks på ett tidigt stadium. En bedömning av risken för introduktion av smitta och den troliga storleken på ett sådant utbrott har gjorts av experter vid , . I denna bedömning ingick inte avsiktlig spridning av smittämne. har initierats en dialog i syfte att möjliggöra samarbete med andra myndigheter, i första hand polisen, och Försvarsmakten. Inom STUDS kommer samverkan inom Jord- bruksverket samt mellan och andra myndigheter, organisationer och näringen att utvecklas. Projektet beräknas vara klart . 56Uppgifterna i detta avsnitt bygger på underlag som lämnat till utredningen i skrivelse (utredningens dnr 5/02). 57Epizootiska sjukdomar är farsoter hos djur. Enligt epizootilagen (1999:657) är det sådana allmänfarliga sjukdomar som kan spridas genom smitta bland djur eller från djur till människor. skall enligt instruktionen58 som central förvaltnings- myndighet för livsmedelsfrågor i konsumenternas intresse arbeta aktivt för säkra livsmedel av hög kvalitet, redlighet i livsmedels- hanteringen och bra matvaror. Till hör besiktnings- veterinärorganisationen (1§). har enligt bilagan till förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap sär- skilda uppgifter och ett särskilt ansvar inom samverkansområdena Teknisk infrastruktur samt Spridning av allvarliga smittämnen, gif- tiga kemikalier och radioaktiva ämnen. Organisation, planering och förberedelser m.m. inför terroristattacker eller andra likartade extraordinära händelser i Sverige59 har en katastrofgrupp i beredskap inför katastro- fer och stora olyckor i fred, kris eller krig.