sou · GRB342d4 · 2004-01-01 00:00:00 — Drygt 19 000 barn (1,) finns i familjer där mannen har barn från ett tidigare förhållande och cirka 11 300 barn fanns i familjer där både kvinnan och mannen har barn från tidigare förhållanden. Vidare framgår att 353 000 barn (18,) lever med en ensamstående mor och att cirka 63 200 barn (3,) lever med en ensamstående far. Dessa siffror torde vara något överskattade på grund av svårigheterna att definiera gruppen sambor som inte har gemensamma barn i den officiella statistiken. Det genomsnittliga antalet barn i de olika familjetyperna varierar och är som högst 3,16 barn per familj i familjer där båda föräldrarna har barn från tidigare förhållanden. Ombildade familjer har 2,36 barn per familj vilket kan jämföras med 1,84 barn per familj i tradi- kärnfamiljer. Det lägsta genomsnittliga antalet, 1,39 barn, hade ensamstående föräldrar som var män. berördes ungefär 52 000 barn i åldern 0–av en separa- tion mellan föräldrarna. Det var dubbelt så vanligt att barn till sam- bor upplevt en separation mellan föräldrarna som att barn till gifta hade gjort det; 5,3 av 100 barn mot 2,7 av 100 barn. Det vanligaste är att barnen bor med sin mor efter separationen; . Särskilt de yngre barnen bor med sin mor och flickor lite större utsträckning än pojkar. Tabell 2 Gemensam och ensam vårdnad för barn 1–efter familje- situation. – endast mors barn – endast fars barn – endast mors barn – endast fars barn Av tabell 2 framgår i vilken omfattning barns föräldrar har gemen- sam vårdnad om barnet eller inte och hur vårdnaden skiljer sig åt i olika familjesituationer. I tabellen redovisas situationen för alla barn och föräldrar i . Ett barn står under båda föräldrarnas vårdnad, om föräldrarna är gifta med varandra. Är föräldrarna sambor är vårdnaden gemensam för ungefär nio barn av tio. Även efter en separation fortsätter för- äldrarna att ha gemensam vårdnad om barnet. Det gäller för av barnen till föräldrar som varit gifta och separerat 2001 och för av barnen till föräldrar som varit sambor (detta framgår inte av tabellen). Av de barn som bor tillsammans med en ensamstående mor har ungefär två tredjedelar också sin far som vårdnadshavare. Bor barnen hos en ensamstående far är gemensam vårdnad ännu van- ligare; vårdnaden är då gemensam för drygt åtta av tio barn. 1.4Umgänge och boende m.m. Umgänge mellan barn och den förälder som barnet inte bor tillsammans med I tabell 3 redovisas hur frekvent umgänget är mellan barn och för- äldrar som inte bor tillsammans. Uppgifterna har hämtats ur SCB:s undersökningar om levnadsförhållanden () åren 1992/93 och 2000/2001. Uppgifterna bygger på enkätundersökningar och speg- lar förälderns uppfattning om umgängets omfattning. Det innebär att en förälders uppfattning om vad som är ett växelvis boende kan avvika från den som gäller enligt . Tabell 3 Umgänge med särlevande förälder bland barn med icke-sammanboende biologiska föräldrar 1992/93 och 2000/2001. 0–6 år 7–9 år 10–12 år 13–15 år 16–17 år Källa: SCB Undersökningen om levnadsförhållanden () Jämförelsen mellan de två undersökningarna visar att umgänget mellan barn och särlevande föräldrar har ökat. Andelen barn som bor växelvis med båda föräldrarna eller där barnet träffar den andra föräldern har ökat mellan de aktuella åren, från till . Andelen barn där fadern är okänd eller som helt saknar kontakt med den andra föräldern har minskat från till . Den mest påtagliga förändringen mellan undersökningsåren är den kraftiga ökningen av växelvis boende. Geografiskt avstånd mellan barn och den förälder det lever skild från Tabell 4 Hemmaboende barn 1–som lever skilda från minst en av sina ursprungliga föräldrar efter ålder och geografiskt avstånd i km från biologiska far respektive mor . 1–5 år 6–12 år 13–17 år 1–5 år 6–12 år 13–17 år Källa: över totalbefolkningen (RTB) 2001 I tabell 4 redovisas det geografiska avståndet mellan barn i åldern 1– som lever åtskilda från minst en av sina föräldrar och geogra- fiskt avstånd i km från far respektive mor . Nästan hälften () av de yngsta barnen har mindre än till den särlevande föräldern och mer än tre fjärdedelar () av de yngsta barnen har ett avstånd på mindre än 5 mil. För de äldre barnen är avstånden lite längre. Endast ett barn av 100 har eller längre till den andra föräldern. Om barnet bor tillsammans med modern eller fadern verkar spela en viss roll för avståndet till den andra föräldern. Det är lite vanligare att avståndet till modern är kort. Det finns påpekar SCB, en klar skillnad mellan barn vars boförälder är ensamstående och barn i ombildade familjer, dvs. barn som fått en styvmor eller I de senare fallen är avstånden till den andra föräldern längre. Tabell 5 Hemmaboende barn 1–som lever skilda från minst en av sina ursprungliga föräldrar efter umgänge och geografiskt avstånd i km från biologiska far respektive mor 1992/93. Avstånd (mil) 0–1,4 1,5–5,4 5,5–15,4 15,5–49,9 49,9– Källa: SCB, Barn och deras familjer 1992–93, Rapport nummer 89 i serien Levnadsförhållanden I tabell 5 redovisas hur frekvent umgänget är mellan barn i åldern 1–och den förälder som barnet inte bor tillsammans med samt relationen mellan umgänget och det geografiska avståndet mellan barn och förälder 1992/93. Tabellen visar att avståndet till den för- älder som barnet inte bor tillsammans med spelar stor roll för hur ofta barnet och den särlevande föräldern träffas. Närmare två tredjedelar av barnen träffar den förälder barnet inte bor hos var- annan vecka eller oftare medan nästan alla barn som bor mer än från den särlevande föräldern träffar denne endast vid enstaka tillfällen. Dessa tillfällen kan dock vara utsträckta i tiden. Tabell 6 Växelvis boende bland barn med icke-sammanboende föräld- rar efter ålder 1992/93 och 2000/2001. Antal barn som bodde växelvis hos Andel barn som bor växelvis hos 0– 6 år 7– 9 år 10–12 år 13–15 år Av tabell 6 framgår det totala antalet barn i olika åldrar som bor växelvis hos båda föräldrarna samt förändringen mellan 1992/93 och 2000/01. Antalet barn som bor växelvis hos båda föräldrarna har ökat kraftigt, från 17 200 barn åren 1992/93 till 77 800 barn åren 2000/01. Andelen barn med särlevande föräldrar som bor växelvis har ökat från till . Växelvis boende är vanligast bland barn i åldrarna 7–() och sjunker när barnen är i tonåren. I gruppen barn i åldrarna 16–har denna form av boende. Antalet barn som enligt underhållsstödssystemets regler hade växelvis boende var 21 600 vilket motsvarar av det i tabellen redovisade antalet barn med denna boendeform. Man bör dock hålla i minnet dels att antalet barn med under- hållsstöd vid växelvis boende kan vara överskattat eftersom båda föräldrarna har möjlighet att få bidrag, dels att föräldrars upp- fattning om vad som skall räknas som växelvis boende kan avvika från vad som gäller i underhållsstödssystemet. Som framgått tidigare bor av barnen i åldern 0–med båda sina föräldrar vilket innebär att eller cirka 500 000 barn, lever åtskilda från minst en av sina föräldrar. Av dessa barn får omkring 310 000 underhållsstöd, vilket motsvarar av alla barn som bor med endast en av föräldrarna. Om man också räknar in barn som har förlängt underhållsstöd, det vill säga hemmaboende ungdomar men under som går i , gymnasieskolan eller motsvarande, är det totala antalet barn med underhållsstöd omkring 330 000. Tabell 7 Barn med underhållsstöd och förlängt underhållsstöd fördelade efter kön och ålder. Källa: () I tabell 7 redovisas barn som får underhållsstöd efter kön och ålder samt andel barn med underhållsstöd i respektive åldersgrupp. lämnades underhållsstöd till 327 232 barn. Som kan utläsas av tabellen fick ungefär 8 000 fler pojkar än flickor under- hållsstöd – pojkar jämfört flickor – vilket speglar bilden av totalbefolkningens sammansättning i de aktuella åldrarna. Drygt hälften (52,) av de barn som får under- hållsstöd är eller äldre. Tabell 8 Barn med underhållsstöd och förlängt underhållsstöd fördelade efter kön och ålder. Andel i respektive ålders- grupp, procent Andel (%) av samtliga barn i respektive åldersgrupp I tabell 8 redovisas barnen i underhållsstödssystemet efter ålder och kön. Majoriteten av alla barn (92–) lever tillsammans med båda sina biologiska föräldrar vid födseln. Ju äldre barnen blir desto fler av dem lever med endast en av föräldrarna och som en följd därav ökar andelen barn med underhållsstöd. I åldern 3–finns ett av tio barn i underhållsstödssystemet. Andelen ökar därefter och i åldrarna är det omkring två av tio barn. Totalt får av samtliga barn i åldern 0–underhållsstöd. Detta gäller både flickor och pojkar. Tabell 9 Barn i underhållsstödssystemet åren 1997 – 2002 samt föränd- ring mellan åren. Kommentar: Inkl. barn 18–med förlängt underhållsstöd. Tabell 9 visar utvecklingen av antalet flickor respektive pojkar i underhållsstödssystemet . I tabellen ingår även ungdomar i åldern 18–med förlängt underhållsstöd. Den kraftiga minskningen är sanno- likt en följd av att grundavdraget höjdes, från till , och att återbetalningsskyldigheten skärptes för bidragsskyldiga med fler än ett barn. Fler bidragsskyldiga fick då återbetala fullt underhållsstöd vilket kan ha medfört att dessa föräldrar övergick till att i stället betala underhållsbidrag direkt till barnet. Att antalet barn minskar kan vara en följd av de låga födelsetalen . Flest barn kommer in i under- hållsstödssystemet i de yngre åldersklasserna. fanns det totalt 979 000 barn i åldrarna (födda åren 1990–1998). Det kan jämföras med 943 000 barn i samma åldrar (födda åren 1991–1999) vilket är 36 000 färre än året innan. Tabell 10 Boföräldrar i underhållsstödssystemet fördelade efter ålder och kön. totalt(%) grupp (%) I tabell 10 redovisas boföräldrar som får underhållsstöd för ett eller flera barn utbetalt till sig, fördelade efter ålder och kön . fanns det totalt 199 647 boföräldrar som fick underhållsstöd utbetalt till sig för ett eller flera barn. Av dessa var kvinnor och män. Som framgår av tabellen varierade andelen boföräldrar som var män kraftigt efter ålder. Bland boföräldrar under var det mindre än var tionde som var man. Andelen ökade därefter med ökande ålder. I ålders- gruppen 45–var två av tio boföräldrar en man och i den näst äldsta åldersgruppen, 60–, var det drygt två tredjedelar. Ett fåtal boföräldrar (158) var eller äldre och av dessa var män. Tabell 11 Boföräldrar fördelade efter inkomst och efter kön. Inkomst(tkr) Kommentar: Det inkomstbegrepp som använts är detsamma som gäller vid beräk- ning av återbetalningsskyldighet. Källa: Utredningens bearbetning av register- och intervjuundersökningen Hus- hållens ekonomi (HEK) framräkna med hjälp av prognoser Tabell 11 visar boföräldrarna fördelade efter inkomst och kön. Inkomsten har beräknats enligt reglerna för återbetalningsskyldighet (). Uppgifter om boföräldrarnas inkomster finns inte tillgängliga hos RFV eftersom inkomsterna inte har betydelse för underhållsstödets storlek. De i tabellen redovisade uppgifterna har beräknats med ledning av register- och intervjuundersökningen Hushållens ekonomi (HEK). Det be- gränsade antalet boföräldrar i undersökningsurvalet medger inte en mer finfördelad indelning av inkomsterna men tabellen ger dock en grov bild av boföräldrarnas fördelning på inkomstklasser. av boföräldrarna är män. Bland kvinnorna har cirka en tredjedel () en inkomst vilket kan jämföras bland de boföräldrar som är män. Av kvin- norna har inkomster jämfört av männen. Andelen män i respektive inkomstintervall ökar med inkomstens storlek, från av boföräldrar med inkomster till i det högsta inkomst- skiktet. Tabell 12 Boföräldrar i underhållsstödssystemet åren 1997–2002 förde- lade efter kön. Skillnad från föregående år Tabell 12 visar utvecklingen av antalet boföräldrar i underhålls- stödssystemet . ökade antalet boföräldrar i systemet kraftigt, med närmare 14 000 (6,). En förklaring till ökningen kan vara att kunskapen om det nya systemet nådde flera som tidigare skött försörjningen av barnen utan hjälp från det allmänna. har antalet boför- äldrar i systemet däremot sjunkit med cirka 21 500 (9,). Det kan finnas flera förklaringar till detta. Antalet barn som lämnar sy- stemet som följd av avslutade studier kommer från större födelse- kullar än de som kommer in i systemet. Antalet barn per årskull i åldrarna 17–är cirka 100 000 vilket kan jämföras med cirka 90 000 barn i varje årskull barn , de åldrar där många kommer in i systemet. En annan orsak kan vara att allt fler bidragsskyldiga är skyldiga att återbetala hela underhållsstödet och därför övergår till att betala direkt till barnet. Tabell 13 Bidragsskyldiga föräldrar i underhållsstödssystemet fördelade efter ålder och kön. totalt(%) grupp (%) I tabell 13 redovisas bidragsskyldiga föräldrar fördelade efter ålder och kön . Tabellen visar bidragsskyldiga exklusive 15 328 föräldrar som endast får bidrag vid växelvis boende. Av dessa föräldrar är 11 361 kvinnor och 3 967 är män. fanns det totalt 209 523 bidragsskyldiga föräld- rar i underhållsstödssystemet. Av dessa var 28 507 (13,) kvin- nor och 181 016 (86,) män. Av de bidragsskyldiga hade 23 773 endast en skuld, dvs. underhållsstöd lämnades inte längre. Av samtliga bidragsskyldiga var 17 100 bosatta utomlands. För dessa gäller delvis andra regler. Tabell 14 visar utvecklingen av antalet bidragsskyldiga kvinnor och män i underhållsstödssystemet . Sammantaget är det 18 700 färre bidragsskyldiga jämfört med vilket är en minskning med . Antalet bidragsskyldiga kvinnor har minskat med cirka 1 500 () jämfört med bidragsskyldiga män som har minskat med drygt 17 300 (7,). Tabell 14 Bidragsskyldiga föräldrar i underhållsstödssystemet åren 1997–2002 fördelade efter kön. Skillnad från föregående år Kommentar: Bidragsskyldiga föräldrar som får underhållsstöd vid växelvis boende ingår inte i tabellen. Tabell 15 Antal bidragsskyldiga fördelade efter antal barn med underhållsstöd och totalt antal barn. Antal barn med underhållsstöd Källa: SOU 2001:24 I tabell 15 redovisas dels de bidragsskyldiga föräldrarnas totala antal barn, dels hur många av dessa barn som de är skyldiga att återbetala underhållsstöd för. I tabellen ingår endast bidragsskyldiga med löpande ärenden, dvs. underhållsstöd utges till i vart fall ett barn. Bidragsskyldiga med enbart underhållsstödsskulder ingår alltså inte. Av tabellen framgår att 111 297 () bidragsskyldiga föräldrar var skyldiga att återbetala underhållsstöd för ett barn. Av dessa för- äldrar hade 52 954 endast ett barn och var skyldig att återbetala un- derhållsstöd för detta barn. Antalet föräldrar som var skyldiga att återbetala underhållsstöd för två barn var totalt 58 687 (). De bidragsskyldiga som hade två barn och där båda barnen fanns i un- derhållsstödssystemet var 37 816, medan 31 181 tvåbarnsföräldrar var skyldiga att återbetala underhållsstöd för endast ett av barnen. Bland de föräldrar som totalt hade åtta barn var föräldern skyldig att återbetala underhållsstöd för ett av barnen i 26 fall och för samt- liga åtta barn i 16 fall. var alltså återbetalnings- skyldiga för ett eller två barn. Drygt 24 300 () av de bidrags- skyldiga var skyldiga att återbetala underhållsstöd för tre eller flera barn. Tabell 16 Bidragsskyldiga föräldrar fördelade efter taxerad inkomst och efter kön. Tabell 16 visar de bidragsskyldiga föräldrarna för- delade efter kön och den senaste taxerade inkomsten (). Den taxerade inkomsten avviker på vissa punkter från den återbe- talningsgrundande inkomsten enligt lagen om underhållsstöd. Det gäller främst egenföretagare där vissa avdrag som har karaktär av vinstdispositioner återläggs och ingår i den återbetalningsgrun- dande inkomsten. av de bidragsskyldiga föräld- rarna är kvinnor. Bland kvinnorna har närmare en tredjedel () en taxerad inkomst och två tredjedelar () har en taxerad inkomst som understiger . Cirka hälften av männen har en taxerad inkomst . av männen har inkomster vilket kan jämfö- ras med en procent bland kvinnorna. Tabell 17 Bidragsskyldiga föräldrar fördelade efter återbetalningsbe- loppets storlek. (Kr/månad) I tabell 17 redovisas bidragsskyldiga föräldrar efter kön och det återbetalningsbelopp de skall betala. I tabellen redovisas 161 555 bidragsskyldiga föräldrar. Dessa har alla ett löpande ärende med återbetalningsskyldighet. Utöver dessa bidragsskyldiga finns det i systemet de som enbart har skuld och de utomlands boende. Dessutom tillkommer 7 095 bidragsskyldiga vars barn får utfyllnadsbidrag. hade 34 081 bidragsskyldiga så låga återbetal- ningsgrundande inkomster att de inte behövde återbetala under- hållsstöd. Det var vanligare bland kvinnor än bland män; jämfört . Vidare fanns det 64 507 bidrags- skyldiga föräldrar som hade ett fastställt återbetalningsbelopp på per barn och månad. Andelen män som var skyldiga att återbetala det fulla underhållsstödet var avsevärt högre än för kvin- norna; jämfört . Av RFV:s rapport ur US framgår att hade av bidragsskyldiga föräldrar som återbetalade fullt underhållsstöd anstånd eller skulder hos kronofogdemyndigheten. av de bidragsskyldiga som hade ett fastställt återbetalningsbelopp på var skuldfria, dvs. de var ifatt med sin betalning och betalade in sitt löpande återbetalningsbelopp i rätt tid. Det genomsnittliga återbetalningsbeloppet för bidragsskyldiga som betalar mellan 100–per barn är . 2.4Barn med olika typer av underhållsstöd Tabell 18 Antal barn i underhållsstödssystemet fördelade efter olika bidragsformer Differens 97–02 –2,5 –55,2 –2,0 I tabell 18 redovisas barn i underhållsstödssystemet efter olika bidragsformer . Underhållsstöd kan läm- nas med per barn och månad (fullt underhållsstöd) eller i form av utfyllnadsbidrag. Tabellen visar att det, relativt sett, sker en förskjutning från fullt underhållsstöd och utfyllnadsbidrag till utfyllnadsbidrag vid växel- vis boende. Utfyllnadsbidrag vid växelvis boende lämnades inte i bidragsförskottssystemet. lämnades underhålls- stöd till 327 232 barn Av dessa hade 21 611 utfyllnadsbidrag vid växelvis boende och 12 120 hade andra typer av utfyllnadsbidrag. Av tabellen framgår utvecklingen . An- delen barn med fullt underhållsstöd minskade medan andelen barn med utfyllnadsbidrag mer än halve- rades (–55,). ökade andelen barn med utfyll- nadsbidrag vid växelvis boende kraftigt (+264,). viktigt att hålla i minnet att samma barn kan ingå i redovisningen två gånger. Det gäller de fall där båda föräldrarna får underhållsstöd vid växelvis boende. Tabell 19 Barn som kommer in i, byter bidragsform respektive lämnar underhållsstödssystemet Antal barn med underhållsstöd – därav med fullt bidrag inkl. utfyllnad (exkl. växelvis boende) – därav växelvis boende Barn som kommer in i systemet – därav med fullt bidrag inkl. utfyllnad (exkl. växelvis boende) – därav växelvis boende Barn som byter bidragsform – från fullt bidrag inkl. utfyllnad till växelvis boende – från växelvis boende till fullt bidrag inkl. utfyllnad Barn som lämnar systemet – därav med fullt bidrag inkl. utfyllnad (exkl. växelvis boende) – därav växelvis boende Antal barn med underhållsstöd – därav med fullt bidrag inkl. utfyllnad (exkl. växelvis boende) – därav växelvis boende I tabell 19 redovisas strömmarna in i och ut ur systemet samt mellan olika bidragsformer mellan . Det framgår av tabellen att en nästan lika stor grupp kom in i systemet (35 902 barn) som den som lämnade det (37 371 barn) . Vidare kan det utläsas att antalet barn med underhålls- stöd vid växelvis boende ökade kraftigt medan antalet barn i övrigt minskade. Det kan särskilt noteras att närmare en fjärdedel av de barn som kom in i systemet , (22,), fick underhålls- stöd vid växelvis boende. Det kan finnas flera förklaringar till denna kraftiga ökning. Föräldrar som har haft barnen växelvis kan ha fått information om möjligheten att få underhålls- stöd i dessa fall. De förändringar av bidragsreglerna vid växelvis bo- ende som trädde i kraft kan ha påverkat valet av boende för barnen. Det kan också vara en allmän trend i samhället att barnen bor växelvis hos föräldrarna efter en separation. gjorde drygt 9 000 bidragsskyldiga föräldrarna um- gängesavdrag vid i genomsnitt tre tillfällen . Det var alltså av totalt cirka 127 500 bidragsskyldiga med ett fast- ställt återbetalningsbelopp som utnyttjar möjligheten att göra umgängesavdrag. Det genomsnittliga avdragsbeloppet per tillfälle var och uppgick det till per bidragsskyldig. Det totala avdragsbeloppet uppgick till . Om en bidragsskyldig förälder inte betalar det fastställda återbetal- ningsbeloppet uppstår en skuld. kan bevilja an- stånd med betalningen. hade cirka 20 600 bidrags- skyldiga anstånd med återbetalning av underhållsstöd. Av dessa hade 14 000 förlängt avstånd och 6 600 hade beviljats anstånd . Skulden ökar som anståndet löper, dels med eventuellt tillkommande belopp, dels med ränta. Om en bidragsskyldig inte betalar och inte har beviljats anstånd, är skyldig att överlämna ärendet till krono- fogdemyndigheten för indrivning, i regel senast efter det att beloppet skulle ha betalats. I tabell 20 redovisas bidragsskyldiga föräldrar med skuld till efter ålder och kön . Av de 229 359 bidragsskyldiga föräldrarna var kvinnor och män. Bland kvinnorna hade en skuld till och bland männen . Andelen med skuld ökade med åldern både bland kvinnor och bland män. En tänkbar förklaring till detta kan vara att många av de äldre bidragsskyldiga föräldrarna tidigare hade funnits i bidragsförskottssystemet där skulder inte automatiskt fördes över till kronofogdemyndigheten för indrivning. Tabell 20 Bidragsskyldiga föräldrar med skuld till försäkringskassan1 fördelade efter ålder och kön. Antal bidragsskyldiga med skuld Andel bidragsskyldiga av det totala antalet i respektive åldersgrupp 1 Inklusive fordringar som överlämnats till kronofogdemyndigheten för indriv- ning. Tabell 21 Medelskuld (kr) bland bidragsskyldiga i underhållsstöds- systemet beräknat som genomsnitt för de bidragsskyldiga som har en skuld. Medelskuld kr per bidragsskyldig Kommentar: Inklusive fordringar som överlämnats till kronofogden för indrivning. Tabell 21 visar de genomsnittliga skuldbeloppen för de kvinnor och män i olika åldrar som har underhållsstödsskulder till försäkrings- kassan. Männen har nära dubbelt så stora genomsnittsskulder, , jämfört med kvinnorna, . Den största genom- snittsskulden, , har män i åldern 25–och den lägsta, , har kvinnor . Tabell 22 Bidragsskyldiga i underhållsstödssystemet totalt och därav med aktuella ärenden hos kronofogdemyndigheten fördelade efter antal där skulden lämnats till KFM för indrivning ÅBB men US utges ÅBB krävs och US utges ÅBB = Återbetalningsbelopp KFM = : RFV I tabell 22 redovisas det totala antalet återbetalningsskyldiga med ett löpande ärende och bidragsskyldiga med underhållsstödsskuld som lämnats till kronofogdemyndigheten, . Av tabellen framgår också antalet som hade överlämnats för indrivning , den tidpunkt då grundavdraget för beräkning av återbetalningsskyldighet höjdes från till . Av tabellen framgår att av de cirka 66 000 bidragsskyldiga med skuld hos kronofogdemyndigheten hade cirka 16 500 enbart en skuld på obetalda återbetalningsbelopp och underhållsstöd ut- betalades inte längre till något barn. Beräknat på de bidragsskyldiga som har löpande ärenden, dvs. underhållsstöd betalas till något barn, har totalt en skuld hos kronofogdemyndigheten. Cirka 23 500 bidragsskyldiga fick skulden överförd till krono- fogdemyndigheten systemet var i kraft. Skulderna torde till stor del ha avsett skulder från bidragsför- skottssystemet. , då grundavdraget höjdes, överfördes ytterligare 21 300 ärenden. Av det totala antalet bidrags- skyldiga med ärenden hos kronofogdemyndigheten har av dessa lämnats för indrivning , dvs. innan grundavdraget höjdes. har cirka 8 300 nya ärenden överlämnats för indrivning. Tabell 23 Bidragsskyldiga i underhållsstödssystemet med aktuella ärenden hos kronofogdemyndigheten fördelade efter skuldbeloppets storlek. 1–4 999 000–9 999 000–14 999 000–19 999 000–39 999 000–59 999 000–79 999 000–99 999 Källa: SOU 2001:24