sou · GRB3127d6 · 2004-01-01 00:00:00 — För att ge ytterligare vägledning i arbetet med barns och ungas rättigheter och behov i den fysiska samhällsplaneringen föreslår vi att regeringen utvecklar delmål för Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, avseende barns och ungas rätt till säkra och utvecklande miljöer. ansvarar för uppföljning av God bebyggd miljö och vi bedömer att uppföljning av nya delmål bör kunna genomföras inom ramen för det ordinarie uppföljningsarbetet. För att på ett systematiskt sätt belysa hur barn och unga kan påverkas av beslut på olika samhällsnivåer är Barnkonsekvensanalyser ett viktigt redskap. Vi menar att den framtida huvudmannen har en naturlig uppgift att utveckla denna metodik när det gäller barns och ungas säkerhet och utveckling och kostnader för arbetet bör täckas inom ramen för ordinarie verksamhet. Sammanfattningsvis är delegationens bedömning att insatserna inom områdena fysisk planering och trafik kräver extra resurser. Vi föreslår därför en resursförstärkning med en tjänst vardera till och och en projektledartjänst med forsknings- kompetens till . 19.1Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Huvudmannen skall tillhandahålla en ändamålsenlig utemiljö, anpassad för elevernas olika förutsättningar och behov, som syftar till att främja barns lärande och utveckling. Paragrafen är ny. Bestämmelsen innebär en rätt för barnen i skolan till ett tryggt och stimulerande utrymme utomhus för utveckling, lärande och samvaro. Skolgården räknas enligt Arbetarskyddsstyrelsen föreskrifter om arbetsplatsens utformning (2000:43) som pausutrymme och omfattas därför av bestämmelserna i arbetsmiljölagen. Arbetsmiljö- lagstiftningen tar emellertid i första hand sikte på att skapa en god och säker arbetsmiljö. Elever i förskola, fritidshem och förskole- klass omfattas inte av arbetsmiljölagstiftningen. Med en ny paragraf betonas utemiljöns betydelse för eleverna. Skolans yttre miljö, inklusive skolgården, innefattas i den pedagogiska verksamheten och omfattar alla barn för vilka skollagen gäller. Lagen gäller även barn i motsvarande fristående skolformer. tillbringar de flesta barn en stor del av dagen i förskola, på fritidshem i förskoleklass eller skola. En god utomhusmiljö med möjligheter till fysisk aktivitet och samvaro bidrar till elevernas utveckling och hälsa. Den nuvarande skollagen innehåller inga bestämmelser om elevernas inre och yttre miljö. har utarbetat ett förslag till ny skollag (SOU 2002:121). I kap. 3 under rubriken och utrustning behandlas den inre miljön. skollagskommitténs förslag genomförs bör den föreslagna 2 a § föras in under detta kapitel och rubriken ändras till Lokaler, utrym- men och utrustning inom- och utomhus. 19.2Förslag till lag om ändring i arbetsmiljöförordningen (1977:1166) En skyddskommitté bör sammanträda minste en gång . Vid skyddskommitténs sammanträden bör även företrädare för företagshälsovården vara närvarande. Två av de elevskyddsombud, som har utsetts enligt 6 kap. 17 § arbets- miljölagen (1977:1160), får närvara, yttra sig, rätt att lägga förslag och rätt att rösta vid skyddskommittésammanträden, i frågor som gäller elevernas arbetsmiljö. Elevskyddsombuden inom varje skyddskommitté- område bestämmer vilken eller vilka som skall företräda dem vid samman- trädet. Ett tillägg har gjorts i tredje stycket. Syftet är att stärka elevskydds- ombudens ställning i frågor som gäller skolmiljön och garantera elevernas inflytande och medverkan i frågor som rör deras arbets- miljöförhållanden. Avsikten är inte att de bestämmelser i arbets- miljölagen som har en i huvudsak arbetsrättslig grund som stopp- ningsrätten i 6 kap. 7 § eller talerätten enligt 9 kap arbetsmiljölagen skall gälla elevskyddsombuden. Inte heller skall de ha rätt till sekretesskyddad information enligt 7 kap. 13 § första stycket arbets- miljölagen., dvs. uppgifter om yrkeshemligheter, arbetsförfarande, affärsförhållanden, enskildas personliga förhållanden eller förhåll- anden av betydelse för landets försvar. Inom skolans verksamhetsområde finns många frågor som direkt berör elevernas miljö. Det är därför inte möjligt att ge en hel- täckande beskrivning av de områden där elevinflytandet bör stärkas. I vilka frågor som elevskyddsombuden ska ha rätt att lägga förslag och rösta bör därför bestämmas i skyddskommittén. 19.3Förslag till lag om ändring i (1987:10) Denna lag innehåller bestämmelser om planläggning av mark och vatten och om byggande. Bestämmelserna syftar till att med beaktande av den enskilda människans frihet främja en samhällsutveckling med jämlika och goda sociala levnadsförhållanden och en god och lång- siktigt hållbar livsmiljö för alla människor, såväl barn som kvinnor och män, i dagens samhälle och för kommande generationer. Genom ett tillägg i 1 § betonas att i begreppet människor inkluderas även barn. Barns mycket begränsade inflytande stärks utan att lagens konstruktion av en allmänt hållen lag som gäller alla, ändras. Syftet med tillägget är att förtydliga att lagen i sin helhet skall tolkas ur ett barnperspektiv. När program utarbetas och när förslag till detaljplan upprättas, skall kommunen samråda med , lantmäterimyndigheten och kommuner som berörs av programmet eller förslaget. Sakägare och de bostadsrättshavare, hyresgäster och boende som berörs av programmet eller förslaget samt de myndigheter, sammanslutningar och enskilda i övrigt som har ett väsentligt intresse av programmet eller förslaget skall beredas tillfälle till samråd. Vid samrådet skall kommunen aktivt verka för att även barn ges möjlighet delta och att deras åsikter tillmäts betydelse. Paragrafen har kompletterats med en skyldighet för kommunen att ge barn möjlighet komma till tals vid beslut som rör deras miljöer. Formellt har barn haft denna rättighet. Med uttrycket aktivt verka för avses en medveten insats från kommunen att komma i kontakt med och kommunicera med barn. Några formkrav för hur samrådet skall gå till anges inte i lagen inte heller vilken omfattning samrådskretsen skall ha. Det måste avgöras från fall till fall. När det gäller samråd med barn är det viktigt att ha FN: s konvention om barnets rättigheter (barn- konventionen) i åtanke. Artikel 12 (1996) ger barn och ungdomar rätt till inflytande i beslut som berör dem, t.ex. beslut som rör närmiljön varvid barnets åsikter skall tillmätas betydelse. I artikel 13 anges vidare att barn har rätt att välja uttrycks- form. Kommunerna skall därför i planprocessen tänka igenom vilka åldersgrupper bland barn och ungdomar som berörs av planen och ta ställning till hur kontakt på lämpligt sätt kan tas. Besök på skolor och förskolor och kontakt med personal och ungdomsråd kan vara lämpliga utgångspunkter för samrådet. Särskilt yttrande av sakkunnig, Barnsäkerhetsdelegationen har bedrivit ett mycket ambitiöst arbete med stor bredd. Delegationen lämnar flera detaljerade förslag kring ansvarsfördelning, samverkan, metoder och rutiner. Förslagen kommer att utgöra värdefulla bidrag till den framtida utvecklingen inom området. Betänkandet har emellertid enligt min uppfattning ett antal brister. Den övergripande analysen är svag. vägs inte mot varandra. Detta leder till svårigheter i den fortsatta hanteringen av förslagen när det gäller prioriteringar och beslut om åtgärder. Resonemangen om kostnader och finansiering är enligt mitt för- menande mer av förhoppningar än realistiska konsekvensanalyser. De resonemang som förs om omfördelning av kostnader mellan skador och förebyggande åtgärder är orealistiska och torde inte åstadkomma omprioriteringar inom acceptabel tid. Min uppfattning är att den önskade ambitionshöjningen vad gäller barns säkerhet och utveckling måste åtföljas av en tydlig finansiering, detta i syfte att uppnå snabba förbättringar och fortsatt entusiasm i det viktiga barnsäkerhetsarbetet. Särskilt yttrande av sakkunnig, Flera av Barnsäkerhetsdelegationens förslag rör viktiga områden men är alltför detaljstyrande i de delar som avser skola och barn- omsorg. Barnsäkerhetsdelegationens förslag måste också vägas mot de prioriteringar som ges i budgetpropositionen och reglerings- breven. Skolornas, kommunernas och myndigheternas resurser är begränsade och en avvägning av vad de skall prioritera måste göras mot alla områden som bedöms angelägna. Barnomsorg och skola har ett styrsystem med mål- och resultatstyrning som innebär att och regeringen fastställer mål och riktlinjer för kommunernas verksamhet, medan kommunerna svarar för organisationen och genomförandet av verksamheten. Kommunerna har fått ett ökat ansvar för att eleverna når upp- ställda mål och resultat. Kommunerna har också fått ett särskilt ansvar för att utveckla skolan. Rektorer, lärare och övrig personal har fått huvudansvaret för att driva och utveckla skolan och barn- omsorgen. Ett förslag till ny skollag har presenterats av skollags- kommitté Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121). Enligt direktiven skulle en ny lag åstadkomma en förstärkt mål- styrning. Kommittén har lämnat förslag som innebär att detalj- bestämmelser tas bort. Betänkandet har remissbehandlats och en proposition bereds inom . Det är inte klart vilka förslag som kommer att genomföras. Jag kan därför inte ta ställning till de förslag till ändringar i den nya skollagen som Barnsäkerhetsdelegationen föreslagit. Detsamma gäller förslagen till ändring i läroplanen för förskolan samt ändring i kursplanen i Idrott och hälsa. Barnsäkerhetsdelegationen lägger i sina förslag många uppdrag på och Myndigheten för skolutveckling. delades i två myndigheter - och Myndigheten för skolutveckling. Regeringens ambition var att genom omorganisationen skapa en förstärkt utbildningsinspektion. De båda myndigheterna har redan i sin instruktion uppgifter som täcker in de områden som finns i Barnsäkerhetsdelegationens förslag. främsta uppgift är att utöva kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering och utbildningsinspektion. för skolutveckling skall stödja lokal verksamhetsutveckling i förskoleverksamhet, skolbarnomsorg, skola och vuxenutbildning. De prioriterade områdena är basfärdigheter och utbildningsvillkor för barn och ungdomar i segregerade områden. Båda myndigheterna är i ett uppbyggnadsskede och måste inrikta sina resurser mot de prioriterade områdena. De har mycket små möjligheter att kunna utföra några särskilda uppdrag utöver de fastställda målen. Med hänvisning till ovanstående kan jag därför inte ställa mig bakom de nya uppdrag som föreslås ges till och Myndigheten för skolutveckling. Aldenberg, E., Sociala skillnader i skador bland 13- och 15- åringar i . , K., Hälsoaspekter i miljökonsekvensbeskrivningar för vägar. i biologi, miljö- och geovetenskap. Almhjell, E., Barn är också medborgare – i . I: , L. & , M. ), Barn i stan? Om barns tillgång till stadsbygden. Almhjell, E., Childrens tracks – a contribution to a more sustainable development. , , , 2002. , AC., , T. & , A., Risk för hörsel- skador vid pop- och rockkonserter, gränsvärde för ljudnivå bör fastställas i lagstiftning. 2000;10, 1102-04. , L., , U. & , L-I., Tand och käkskador vid idrott, en Folksam-studie om 5 000 försäkringsanmälda tand-och käkskador –1997. , R., Hörte, L-G. & , H., Skadesituationen bland barn och ungdom i . CSP KortRapport 1999:4. , Samhällsmedicin, , 1994. , R., Injury Causation, Injury Prevention and Safety Promotion. I: , L., , L., Schelp, L. (eds.) , , 1999. , R. Olycksfall, skador och säkerhet – Vad ligger i begreppen? Bilagedel till SOU 2003:127. , A., Falkmer, T., , Å., , S., Matstoms, Y., , G., Turbell, T. & Wenäll, J., Child safety in cars – Literature review. VTI rapport 489A, Statens väg- och transport- forskningsinstitut. , A., , G. & , P., Trafiksäkerhet vid skol- skjutsning. Diskussion i fokusgrupper. VTI meddelande 903, . Arbetarskyddsstyrelsen, , , & . Myndigheternas försiktighetsprincip om lågfrekventa elektriska och magnetiska fält. En vägledning för besluts- fattare. Arbetarskyddsstyrelsen, , 1996. Arbetarskyddsstyrelsen, Skolans arbetsmiljö, jämförelsestudier – 1997. , Statistikenheten, särskilt uttag Minderårigas dödsolyckor . , Anmälda arbetsskador bland minderåriga, . Statistik- enheten 2003. , Kommun och landsting som arbetsgivare – enligt arbetsmiljölagen. , Minderåriga, korta sifferfakta, nr 5 2001. Statistik- enheten, . , Skolans arbetsmiljö – resultat av enkätundersöknin, . , Så får barn och ungdomar arbeta. 43, Arbets- miljöverket 2001. , , , B. & Ytterlind, Å., Ljuv musik och öron- proppar. Prevent, 2001. , L., Att få och att leva med en huvudskada. Information till huvudskadade och deras anhöriga. RTP, Riks- . Auris, , nr 1 1999. (facktidning) , A. & Ringdahl, A., Tinnitus – a study of its prevalence and Br J Audiol 1989 Feb;23(1):53-62. , Liten blir stor. , Yttrande angående ILO:2003 års rapportering om tillämpningen av ratificerade (7/2003). Ställd till: , . Diarienummer: 4.1:0553703. Att förverkliga – Slutrapport från ett treårigt uppdrag. Barnsäkerhetsdelegationen & , Bra barnsäkert. En skrift om hur kommuner skapar stimulerande, trygga och säkra miljöer. , HY., , K., Palmkvist, J. & Gregersen, NP., (1999). Learner drivers and lay instruction – how socioeconomic standing and lifestyle are reflected in driving practice from the age of 16. Part , 167-179. & , R., Bicycle use among schoolchildren – the influence of parental involvement and childrens attitudes. Injury prevention, 2001, 7:218-222. , J., Fallolyckor bland äldre – samhällets direkta kostnader. från Olyckor, . ), Rätt till liv, lust till liv. Om självmordsbeteende bland barn och ungdomar. (), Rapport 95-4. ), (med stöd av arbetsgruppen för Nationella rådet för självmordsprevention: , C., , I-L., , J. & , D. ), Om livet känns hopplöst. Stöd till självmordsnära medmänniskor. NASP, , forskning och prevention, , 1996. Björklid, P., Parental restrictions and children´s independent mobility. Paper presented at Iaps 17 A Coruna, 23–27 , 2002a. Björklid, P., Trafikmiljöstress i föräldraperspektiv. Forskargruppen för miljöpsykologi och pedagogik, i , 2002b. Björklid, P., Trafikmiljöstress. En enkätstudie av föräldrar med teoretisk referensram och variabelbeskrivning. Lärarhög- skolan i . Forsknings- gruppen för miljöpsykologi och pedagogik. Björklid, P. Childrens outdoor environment. A study of childrens outdoor activities on two housing estates from the perspective of environmental and developmental psychology. Studies in Education and Psychology 11. , , 1982. & , U., Barn som skadats i förskola och som behandlats vid . Olycks- analysgruppen, Akut- och katastrofmedicinskt centrum och Norr- lands universitetssjukhus, 2002. Bilagedel till SOU 2003:127. & Stålnacke, S., Sportskador. Samhällsmedicinsk rapport- serie 3/1990. , U., , M., , A. & , E., Head and face injuries in bicyclists – with special reference to possible effects of use. 1992;6:887-93. , U., professor vid , Akut- och katastrofmedicinskt centrum, . & . Injured moped riders who required admission to hospital in from 1987 to 1994. 2002;168:360-365. , Barnsäkerhet i byggnader. tryckeri, Klippan, 1996. , Stadsplanera – istället för trafikplanera och bebyggelseplanera. , Unga är också medborgare – om barns och ungdomars inflytande i planeringen. , P-O. Olycksanalysgruppen, Akut- och katastrofmedicinskt centrum vid () i . Redovisning av vårdkostnader för skadade barn och ungdomar (0– ) som sökt vård vid . Skriftlig kontakt, . , P-O. Olycksfallsanalysgruppen. Akut- och katastrofmedicinskt centrum vid () i . Skador på lekplatser. Föredrag vid Barnsäkerhetsdelegationens seminarium om barn och unga i fysisk samhällsplanering . Cherpitel, C.J., Alcohol, Injury, and Risk-Taking Behavior: Data from a National Sample. Alcoholism: Clinical and . Vol 17, No 4, 1991. , PJ., Pinili, M. & , W., 1995. An examination of the crash involvement rates of novice drivers aged 16 to 55. Accident Analysis and Prevention 2003;27:89-104. & , U., Svenska skolbarns hälsovanor 1997/98. de Loës, M. & , I., Incidence rate of injuries during sport activity and physical exercise in a rural Swedish municipality: incidence rates in 17 sports. Int.J.Sports Med 9.1988;461-67. Dowswell, T. & Towner, E., Social deprivation and the prevention of unintentional injury in childhood: a systematic review. , Theory & Practice Vol. 2:221-237, 2002. & , L., Product-related injuries at home, for Consumer and Product Safety. 1998;5:203-214. Muntlig presentation vid . , I., Gregersen, Np., Hernetkoski, K., , E. & , A., novice drivers, driver education and training. VTI rapport 491A, Statens väg- och transport- forskningsinstitut. , , , F. & , L., Socioeconomic differences in injury risks in childhood and adolescence: a nation- wide study of intentional and unintentional injuries in . Injury Prevention 2002;8:137–42. , , , F. & , L., Parental social determinants of the risk of intentional injury: a cross-sectional study of Swedish adolescents. (i tryck). , K., Social Differences in Injury Risk in Childhood and Youth. Exploring the roles of structural and triggering factors. Doktorsavhandling, , 2003. , L-M., , P., , A. & , B., Idrott för ungdom. , Priorities for Child Safety in Union, 2001. , I., , A. & , S., Barns och ungdomars hälsa i . Rapport från Folkhälsan i , , 2001. Falkmer, T. & , K., Åka säkert – om trafiksäkerhet för barn med funktionshinder. Grafiska Punkten, 2003. Falkmer, T., Kartläggning av transportsituationen för barn med funktions- hinder. VTI rapport 448, Statens väg- och transportforsknings- institut. , C., , L. & Vaez, M. Bicycle campaigns and head injuries among children. Does poverty matter? J Epidemiol Community Health 2003;57:1-5. , Modell och metoder för Hälsokonsekvensbedöm- ningar återrapportering av regeringsuppdrag om arbete med hälsokonsekvensbedömningar (HKB). Folkhälsoinsti- tutets F-serie 2001:9. , Samhällets utgifter för personskador – En förstudie. , Skololycksfall & skolans uterum. Fakta, forsknings- frågor och förebyggande exempel. , Strategier som ger framgång. Nationella och lokala strategier för att förebygga olycksfallsskador. , Visst kan skador förebyggas – att utforma en handlingsplan. , Idrottsskador, om 26 000 undersökta idrottsskador –1990. Forsgård, M., Skolgårdens lekspråk. , Etnologiska sällskapet, 1987. , Konsumentsäkerhet och skadeanalys, Rapport 99:8. , Å., , H. & Falkmer, T., Krockkuddar i bilen – konflikt mellan barns och vuxnas säkerhet? VTI notat 16, . , L., , P. & Backteman, T., Major with Multiple Injuries in Swedish Children. , 2002; 588:3–7. & , A., PM: C-uppsats i national- ekonomi, . , Program för lek och lekplatser. Park- och stads- miljöavdelningen . Giftinformationscentralen, Årsrapport . , U., , , , A., , K., Direct and indirect costs of dental trauma in : a 2-year prospective study of children and adolescents. 2001;29:150-160. , m.fl., (1997) Ute på dagis, Stad och land, rapport nr 145, Movium, . , P., Egen härd – Guld värd. SLU, skapsplanering, 88:8, , 1988. , P., Gröna områden. I: nr 5. Miljöfaktorer, 1999. Gregersen, NP. & , A., Privat övningskörning – En under- sökning om hur den utnyttjas och om dess för – och nackdelar för trafiksäkerheten. VTI rapport 481, Statens väg- och transport- forskningsinstitutet. Gregersen, NP., , H-Y. & Nolén, S., . Utvärdering av 16-årsgräns för övningskörning (delrapport 2). VTI-notat 62, . Gregersen, NP., drivers overestimation of their own skill – an experiment on the relation btween training strategy and skill. Accident Analysis and Prevention 1996a;28(2):243-250. Gregersen, NP., , B. & , B., Road safety improvement in large companies: An experimental comparison of different measures. Accident Analysis and Prevention 1996b; 28(3):297-306. Gullone, E. & , S. Adolescent risk-taking and the five-factor model of personality. 2000, 23: 393-407. & , T., Barn Trafiksäkerhet Miljö. , , 1992. & , T., Forska och lära i närsamhället. , , 1995. , M., Barns resor med särskild inriktning på buss- och taxiresor till och från skolan. , , 2003. , M., Skolskjutsning ur ett historiskt perspektiv. , , 2003. , M., Trafikundervisningens historia som den beskrivs i cirkulär, läroplaner och andra centrala dokument. , M., . Telefon- och mejlkontakt . & , H., Gående och cyklister – exponering och skaderisker i olika trafikmiljöer för olika åldersgrupper. Resultat från TSU92 – åren 1998–2000. VTI meddelande 928-2003. & , L., Evidensbaserad skadeprevention. Om effekter och effektivitet i skadeförebyggande och säkerhetsfrämjande arbete. & , L., Folkhälsovetenskap – en introduktion. Hagqvist, ., Telefonkontakt . , B., Woonerfgator och nordiska tillämpningar av den holländska planeringsfilosofin. , , Bulletin 120, 1994. , B., Utveckling genom samverkan, idéer om samverkan i kommuner och landsting, Utveckling -92. Kommunernas och landstingens arbetsmiljöråd, 1996. A., Childrens Participation. The theory and practice of involving young citizens in community development and environmental care. , , , 1997. , M., , L. & , G., Socioeconomic differences in road traffic injuries during childhood and youth. a closer look at different kinds of road user. Journal of epidemiology and community health, , Vol 55, No 12, p858-862. , M., Hur kom du till skolan ? En enkätstudie kring barns rörelsefrihet i fyra bostadsområden. Temaprogram: Barn – Trafik , M., , J. & Whitelegg, J., One False Move A study of childrens independent mobility. Hjern, A. & Bremberg, S., Social aetiology of violent deaths in Swedish children and youth. Health 2002;56:688–692. Hjern, A., , G. & , R., Socio- demographic risk factors for home-type injuries in Swedish infants and toddlers. Acta Paediatrica 2001 90:61–68. Hjern, A., Migration till segregation. En folkhälsorapport om barn med utländskt ursprung i . Rapport nr 1998:1 från och Ungdomshälsa, Samhällsmedicin Syd, , 1998. , KM., Tinnitus in 7-year-old children. Eur J Pediatric 2003 Apr;162(4):276-8. , A., Suicidal Behaviour in Children and Adolescents in and some European countries. Epidemiological and Clinical Aspects. Dissertation 2000, , . , B., Barnmiljö – att förebygga skador bland barn och att skapa bra barnmiljöer. , angår högskolan. Rapport från ett regeringsuppdrag. , U., Folkhälsovetenskapligt lexikon. , S., Inga barn skall behöva drunkna i . Läkartidningsartikel under publicering, 2003. , S., Professor, barnläkare, , . , S., Var och hur skadar sig barn. Bilagedel till SOU 2003:127. , B., A system for injury surveillance in Swedish emergency care as a basis of injury control. Avdelningen för socialmedicin, Kronan. , B., , A., , J., , B., , K. & , L., Manual for Cost Calculations and Cost-Effectiveess in Safe Community Practise. Final test version 2001. Jofa, Skyddsombud – Ishockey, förebyggande av skador och individuell anpassning av ishockeymaterial. 1:2 Säkerhet, 2003. , K., Hur barn upplever olycksfall, olyckstillbud, skador och risker? , , Säkerhet vid musikarrangemang. Ung- domsdelegationen 2001. Kemikalieinspektionen, , & . Fallolyckor bland små barn. Kemikalieinspektionen, Kemikalier i barns vardag. Tryckhus 2, 2002. , Farligt - Ofarligt. Hur man undviker förgiftnings- tillbud och ger första hjälpen. Text Giftinformationscentralen, 2002. , Marknadskontroll av lekredskap. , Produktrelaterade olycksfall på lekplatser och skol- gårdar – analys av EHLASS-data 1998–1999. , Rapport om sikkerheden ved musikfestivaler, 2000. & , E., Injuries to pre-school children in a home setting: patterns and related products. Acta Paediatrica 1998;87:206-211. & , K., Socio-economic differences in traffic- related injuries among Swedish children and youth. A cross- sectional study. 2002;324:396–397. & , E., Elevers skador & skolmiljöer, skade- mönster och risksituationer. , Rapport 1998:6. , L., (1998) Social ojämlikhet i skaderisker. Samlad kunskap och strategier för framtiden. , J., Bearbetning av patientstatistik –1998 avseende trafikskadade. VTI notat 78-2000. , T., Sundbom, L. & , A., Skador och tillbud inom . Analys av anmälda tillbud och skador bland elever i kommuns grundskolor 1996–1999.