sou · GRB391d15 · 2004-01-01 00:00:00 — Kartläggning och analys. Skrifter från Svenska Kommunförbun- dets äldreberedning nr. (1999b) Vår framtid. Äldres vård och omsorg inför 2000-talet. Slutrapport från Svenska Kommunför- bundets Äldreberedning. (2002) Äldreomsorgens styrning – den enskildes inflytande och valfrihet ökar. Se information på Internet (). (2003) Försöksprojekt med service- avtal i . Dnr 2002/2341. Service i hemmet för äldre människor Szebehely, (1998) Hjälp i hemmet i nedskärningstid – och anhörigas insatser för gamla kvinnor och män. I , A-M (red.) Åt var och en efter behov. Szebehely, (2000) Äldreomsorg i förändring – knappare resurser och nya organisationsformer. I Välfärd, vård och omsorg. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. om boende på äldre dar. Bilagedel D till dis- kussionsbetänkandet Riv ålderstrappan! (SOU 2002:29). stad (2003a) Projekt i . stad (2003b) Serviceavtal inom . Skrivelse till SENIOR 2005. stad (2003c) Yttrande till Länsrätten i i mål nr 1170-03. Dnr 2003:134-Än 230. Äldrecentrum (2001) Äldres hälsa och välbefinnande – en utmaning för folkhälsoarbetet. Økonomi- og (2003) Bekendtgørelse af lov om hjemmeservice från . Önstorp, (2002) Förenklat serviceavtal i stället för bistånds- beslut. I Äldreomsorg nr 1/2002. Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? har i olika sammanhang diskuterats äldres ekonomiska möjligheter att i större utsträckning än nu själva betala för den äldreomsorg som han eller hon får. Särskilt har diskussionen gällt serviceinsatser inom , och t.o.m. ifrågasättande av om dessa ska ingå i eller bekostas av den äldre själv. Utveck- lingen under framför allt har inneburit att serviceinsatser i allt mindre omfattning ingår i . Det har även före- kommit att kommuner gjort en ekonomisk behovsprövning innan den äldre beviljats hemtjänst i form av serviceinsatser. Mot denna bakgrund har SENIOR 2005 låtit Statistiska Central- byrån (SCB) göra beräkningar av vilka inkomster äldre har. I dessa beräkningar ingår inte förmögenhet. I detta avsnitt redovisas bakgrund och uppdraget till SCB utgångspunkter för beräkningarna, inklusive kortfattade be- skrivningar av det särskilda bostadstillägget till pensionärer, äldreförsörjningsstödet och regler för beräkning av avgifter inom äldre- och handikappomsorg metoden för SCB:s beräkningar material från första lägesrapport avseende avgiftsreformen inom äldre- och handikappomsorgen. 1 Bakgrund och uppdrag till SCB I diskussionsbetänkandet Riv ålderstrappan! (SOU 2002:29) konstaterar SENIOR 2005 att en viktig förutsättning för kvar- boende är att den äldres behov av service kan ordnas. Beredningen konstaterar vidare att frågan om service i hemmet berör många områden och att man avser att särskilt behandla frågan om bostadsanknuten service och det offentliga åtagandet för vård och omsorg i sitt slutbetänkande. () har på uppdrag av SENIOR 2005 gjort beräkningar av vilket ekonomiskt utrymme äldre kommer att ha att själva köpa servicetjänster. Beräkningarna utgår från äldres inkomster, inklusive inkomst av kapital, men omfattar inte förmögenhet (se avsnitt 2.2). I uppdraget har ingått att belysa Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? skillnader mellan män och kvinnor samt situationen för personer med utländsk bakgrund. Bakgrunden till uppdraget är dels utvecklingen av serviceinsatser inom , dels diskussioner om olika former av subventionering av hushållsnära tjänster. I olika diskussioner om hur äldres behov av hjälp med servicetjänster ska lösas nu och har det ofta framförts att äldre kommer att ha sådana ekonomiska resurser att de kan köpa dessa tjänster själva. har det framkommit att de äldres ekonomiska förutsättningar kommer att variera i ännu större ut- sträckning än vad de gör (prop. 2000/01:149, Ds 2002:14 samt , i bilagedel B till SOU 2002:29). I diskussionsbetänkandet Riv ålderstrappan! (SOU 2002:29) konsta- teras att andelen äldre med låga inkomster successivt kommer att minska, men att det kommer att finnas äldre med små inkomster. Det gäller bl.a. kvinnor och vissa personer med utländsk bakgrund. 2 Utgångspunkter för beräkningarna Beräkningar av vilket ekonomiskt utrymme äldre har för att köpa servicetjänster kan göras med flera olika utgångspunkter. SCB:s beräkningar utgår ifrån socialtjänstlagens (2001:453) regler för be- räkning av avgifter inom äldre- och handikappomsorgen som trädde i kraft dels , dels . Några tungt vägande skäl till att beräkningarna utgår från dessa regler är att: reglerna är beslutade av och därmed nationella, nivån på minimibeloppet är den samma som används vid beräk- ning av rätt till särskilt bostadstillägg till pensionärer () enligt lagen om bostadstillägg till pensionärer (2001:761) och nivån på äldreförsörjningsstödet enligt lagen om äldreförsörj- ningsstöd (2001:853), denna nivå syftar till att garantera den grundläggande för- sörjningen för alla personer som är och bosatta i . Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? I det följande ges en kort beskrivning av reglerna för de olika systemen. Först beskrivs det särskilda bostadstillägget till pen- sionärer (), därefter äldreförsörjningsstödet och sist reglerna för beräkning av avgifter inom äldre- och handikappomsorgen. 2.1Särskilt bostadstillägg till pensionärer () trädde nya regler om bostadstillägg till pen- sionärer i kraft. Reglerna innebär en anpassning till det reformerade pensionssystemet, som trädde i kraft . Bostadstillägg till pensionärer är en del av grundskyddet i pen- sionssystemet. Det är inkomstprövat och administreras av Riks- försäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna. När det gäller personer som är kan det utgå till den som tagit ut hela den ålderspension han eller hon är berättigad till. För att få bostadstillägg till pensionärer () måste man vara bosatt i . Bostadstilläggets storlek påverkas av både bostadskost- naden och inkomsten. (1998) ger ut föreskrifter (RFFS 1998:9) med bestämmelser för beräkning av den del av boendekostnaden som grundar rätt till BTP. Reglerna för beräkning är olika beroende på om den sökande bor i hyresrätt, bostadsrätt eller småhus. Inkomstprövning av bostadstillägget utgår ifrån förvärvs- och kapitalinkomster som är skattepliktiga enligt inkomstskattelagstift- ningen, med tillägg av vissa typer av ersättningar som är undan- tagna från beskattning i . Med förvärvsinkomst avses både inkomst av tjänst och av näringsverksamhet. Även bidragstagarens förmögenhet, beräknad på visst sätt med utgångspunkt i den förmögenhetsskatterättsliga lagstiftningen, påverkar rätten till bostadstillägg. (För exempel på inkomster se bilaga 1.) Inom ramen för systemet med bostadstillägg till pensionärer finns som tidigare ett särskilt bostadstillägg till pensionärer (). Det kan beviljas personer som får BTP och som har en hög bostadskostnad samt en i förhållande till bostadskostnaden låg disponibel inkomst. Det är samma inkomster som påverkar rätten till BTP som man tar hänsyn till vid beräkning av SBTP. Beräk- ningarna görs dock på nettoinkomst genom att avdrag görs för skatt enligt skattetabell för inkomst av tjänst och näringsverk- samhet samt för inkomst av kapital. Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? SBTP kan utgå när den disponibla inkomsten understiger 1,294 gånger prisbasbeloppet för en ogift bidragstagare respektive 1,084 gånger prisbasbeloppet för en gift bidragstagare efter det att bostadskostnaden har frånräknats. är beloppen för den disponibla inkomsten för en ogift bidrags- tagare och för en gift bidragstagare. Bostadskostna- den för en ogift bidragstagare får vara maximalt och för en gift bidragstagare . infördes ett äldreförsörjningsstöd för personer som är och som helt saknar pension eller har en pension som inte ger en tillräcklig försörjning. I första hand är det personer som inte har en svensk pension, men även några personer med låg svensk pension kan komma i fråga. Bakgrunden är att normalt sett ska personer som är få sina försörjningsbehov tillgodosedda inom pensionssyste- met. Så har inte varit fallet för personer som har invandrat till i vuxen ålder. Då det krävs bosättningstid i före fyllda för att få en full garantipension, har de som har bott i inte hunnit kvalificera sig för en pension som är tillräcklig att leva på. Det har därför t.o.m. funnits äldre invandrare som varit hänvisade till försörj- ningsstöd (s.k. socialbidrag) för sin grundläggande försörjning. fick drygt 10 000 personer som var försörjningsstöd , och av dem var 94 pro- cent utrikes födda. Av bidragstagarna var män och kvinnor. Syftet med äldreförsörjningsstödet är att åter- ställa försörjningsstöd till att vara ett individuellt behovsprövat ekonomiskt bistånd som är föranlett av tillfälliga sociala eller ekonomiska problem. Det bör inte vara en permanent försörjningskälla för vissa äldre personer. Äldreförsörjningsstödet är behovsprövat och administreras av () och försäkringskassorna. Stödet är skattefritt och finansieras med statliga medel. För att kunna få äldreförsörjningsstöd måste man vara bosatt i . Nivån på äldreförsörjningsstödet bestäms av den äldres in- komster. Genom stödet ska den enskilde tillförsäkras en skälig lev- nadsnivå. Äldreförsörjningsstödet beräknas på samma sätt som Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? särskilt bostadstillägg för pensionärer () och är knutet till prisbasbeloppet. är det för en ensamstående och för den som är gift (eller sammanboende enligt vissa regler). Stödet ska också tillförsäkra den enskilde medel för att täcka vissa boendekostnader. I likhet med vad som gäller för SBTP får boendekostnaden uppgå till högst för den som är ogift och till högst för den som är gift. 2.3Regler för beräkning av avgifter inom äldre- och handikappomsorg beslutade om regler för beräkning av avgifter inom äldre- och handikappomsorgen enligt socialtjänst- lagen. Syftet med de nya reglerna är att stärka skyddet för den enskilde mot för höga avgifter. I lagen regleras bl.a. hur avgiftsunderlaget (inkomster) ska beräknas, nivån på förbehållsbeloppet (minimibelopp+ faktisk boende- kostnad) som den enskilde har rätt till innan avgift för hem- tjänst får tas ut, samt den högsta avgift som får tas ut för hemtjänst (i både ordinärt och särskilt boende), dagverksamhet och viss öppen hälso- och sjukvård. Reglerna om förbehållsbelopp och högsta avgift trädde i kraft och reglerna om beräkning av inkomster . Den sistnämnda tidpunkten sammanfaller med ikraft- trädandet av det nya pensionssystemet inklusive nya regler för BTP och SBTP samt äldreförsörjningsstödet. Reglerna för beräkning av avgiftsunderlaget innebär en reglering av inkomstbegreppet. Dessa regler är de samma som vid prövning av rätt till särskilt bostadstillägg för pensionärer, med två undantag. Vid beräkning av avgiftsunderlaget ska eventuellt bostadsstöd (bostadstillägg eller bostadsbidrag) läggas till. Däremot får, till skillnad mot bostadstillägg (både BTP och SBTP) och äldreförsörj- ningsstöd, den enskildes förmögenhet inte påverka avgiftens stor- lek. I fråga om makar och registrerade partners ska den enskildes inkomst anses utgöra hälften av makarnas sammanlagda inkomster. Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? Motsvarande gäller inte sambors inkomster, då det inte finns någon lagstadgad underhållsskyldighet mellan dem. Den enskilde har rätt till ett förbehållsbelopp innan kommunen får ta ut avgift för äldre- och handikappomsorg. Förbehållsbeloppet består dels av ett schabloniserat minimibelopp, dels den faktiska boendekostnaden. Förbehållsbeloppet ska täcka den enskildes normala levnads- omkostnader. Minimibeloppet är reglerat i lag och preciseras som andel av prisbasbeloppet. För en ensamstående äldre är det en tolftedel av 1,294 gånger prisbasbeloppet och för makar och sam- manboende en tolftedel av 1,084 gånger prisbasbeloppet per per- son. är minimibeloppet för en ensamstående äldre och för per person och månad för makar och sammanboende. Av lagstiftningen framgår vad det schabloniserade minimi- beloppet ska täcka: dagstidning, telefon, TV-avgift öppen hälso- och sjukvård (lokala) resor I socialtjänstlagen regleras att den högsta avgift som en person kan få betala för hemtjänst (i både ordinärt och särskilt boende), dagverksamhet och viss öppen hälso- och sjukvård är en tolftedel av 0,48 gånger prisbasbeloppet . innebär det högst . För makar och sammanboende tas avgiften ut per person, dvs. kan för ett hushåll där båda har hjälp och betalar högsta avgift vara . Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? 2.4Äldre med hemtjänst och deras ekonomiska situation Kommunernas äldreomsorg enligt socialtjänstlagen omfattar många olika insatser varav flertalet kan ges i såväl ordinärt boende som särskilt boende. Hemtjänst i ordinärt boende respektive boende i en särskild boendeform med hemtjänst är de två vanligaste for- merna av hjälp. var totalt 240 700 personer beviljade någon av dessa två insatser. Av dessa var i åldern 65 och eller äldre. Av dem som mottog hjälp var kvinnor och män. Antal och andel (procent) av befolkningen med hemhjälp i ordinärt boende Källa: 2003c. Antal och andel (procent) av befolkningen som var permanent boende i särskilt boende Källa: 2003c. Den viktigaste faktorn som påverkar behov av vård och omsorg är hälsan. Risken för sjukdomar och funktionsnedsättningar ökar med stigande ålder. Ohälsa är dock inte bara relaterat till ålder utan även till kön, civilstånd, födelseland, utbildningsnivå och – framför allt – inkomst som är den variabel som visar det starkaste sambandet med ohälsa. Bland män i åldersgruppen 65 är andelen med svår Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? ohälsa i den lägsta inkomstgruppen. Detta kan jämföras för dem i den högsta inkomstgruppen. För kvinnor är samma jämförelsetal respektive (Äldre- centrum 2001). De hälsoskillnader som kan iakttas mellan olika inkomstgrupper återspeglas i vilka som får äldreomsorg. Uppgifter från avseende visar att skillnaderna är mycket stora mellan låg- och höginkomsttagare när det gäller andelen som har äldre- omsorg. Detta märks särskilt bland de yngre ålderspensionärerna. I åldersgruppen 65 var äldreomsorg nästan sju gånger vanligare i den lägsta inkomstgruppen än i den högsta. Dessa skillnader minskar dock med ökande ålder (Äldrecentrum 2001). 3 Metod för SCB:s beräkningar SCB har gjort beräkningar för åren 2000 2004 med utgångspunkt i uppgifter från undersökningen av Hushållens Ekonomi (HEK) . HEK är en urvalsundersökning. Med detta material som grund har sedan beräkningar gjorts avseende alla hushåll med minst en person i åldern . Materialet har reviderats och kompletterats med kända förändringar, bl.a. pensioner och andra förmåner (t.ex. BTP) inom ramen för det nya pensionssystemet , Konjunk- turinstitutets prognos för prisbasbelopp för , äldreförsörj- ningsstöd, regler för beräkningar av avgifter inom äldre- och handikappomsorg och nya skattesatser m.m. Redovisning av resultatet på kön och ålder Resultatet redovisas uppdelat på ensamstående kvinnor, ensam- stående män samt sammanboende. Varje grupp är i sin tur indelad i fem åldersgrupper: 65 , 70 , 75 , 80 och 85 w år. När det gäller de sammanboende bestäms åldersgruppen av åldern på den äldsta i hushållet. Det kan därmed innebära att den andra personen i hushållet inte är . Med hushåll avses i detta sammanhang s.k. HEK-hushåll eller familjeenhet. En familjeenhet är en eller två sammanboende med Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? eller utan barn i åldern 0 . Från och med det år som barnet fyller räknas det som en egen familjeenhet. SCB:s beräkningar omfattar som nämnts åren 2000 2004. I det följande redovisas . Huvudskälet till detta är att flera nya reformer trätt i kraft . det nya pensionssystemet med beskattade pensioner för alla, nya regler för BTP och SBTP, äldreförsörjningsstöd för personer med låga inkomster, samt regler för beräkning av avgifter inom äldre- och handikapp- omsorgen. Det är även små skillnader mellan åren när det gäller resultatet. Beräkningarna avser hushåll i åldern . finns det 565 000 hushåll med ensamstående kvinnor, 251 000 hus- håll med ensamstående män och 416 000 hushåll med samman- boende (där den äldsta i hushållet är ). För ytter- ligare uppgifter om hushållssammansättning, ålder och andel med hemtjänst se bilaga 2. Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? Samtliga hushålls förhållande till förbehållsbelopp och hemtjänstavgift (avser hushåll med minst en person i åldern ) Storlek på skillnaden avgiftsunderlag minus förbehållsbelopp Av tabellen framgår att 17 av ensamhushållen inte skulle behöva betala någon avgift för hemtjänst när avgiftsunder- laget minskats med förbehållsbeloppet (minimibeloppet + faktisk boendekostnad). För sammanboende gäller detta 2–av hushållen. För både ensamstående kvinnor och män är andelen högst i de äldsta åldersgrupperna. Av de yngsta pensionärerna är det av ensamstående män, av ensamstående kvinnor och av de sammanboende som inte skulle behöva betala någon avgift för hemtjänst. I samma åldersgrupp, 65 , är det av ensamstående kvinnor, av ensamstående män och av de sammanboende som har ett avgiftsutrymme som innebär att kommunen skulle kunna ta ut en avgift för hemtjänst mellan 1–och person. Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? Andelen hushåll som kan betala högsta avgift, dvs. och person och därutöver har medel kvar är för ensamstående kvinnor, för ensam- stående män och för ensamstående män. Tabellen visar att skillnaderna är större bland ensamstående män än bland ensamstående kvinnor. Det är både en större andel män som inte kan betala någon avgift och en större andel som kan betala högsta avgift och ha medel kvar därutöver jämfört med kvinnor. Av de sammanboende kan de allra flesta betala högsta avgift och ha medel kvar. Av bilaga 3 framgår nivån på den avgift som hushållet skulle kunna betala för hemtjänst. 5Socialstyrelsens första lägesrapport avseende avgiftsreformen inom äldre- och handikappomsorgen lämnade en första lägesrapport an- gående avgiftsreformen inom äldre- och handikappomsorgen till regeringen (2003a och 2003 b). Till grund för denna första uppföljning har låtit genomföra en rikstäckande enkätundersökning . Av landets 289 kommuner har (277) besvarat enkäten. Enkäten belyser effekter på kommunnivå, men inte på individnivå. Då reglerna för beräkning av avgiftsunderlag (inkomster) trädde i kraft ingår inte effekter av detta i den redovisade studien. Sammanställningen av uppgifter för de 192 kommuner som kunde lämna statistik visar att () som betalade 0 60 000 personer () efter avgiftsreformen. Före reformen betalade drygt 13 000 personer () enligt kommunens avgiftstak och efter 19 000 personer (). Antalet som betalade en avgift mellan och kommunens avgiftstak minskade från 136 000 () före reformen till 96 000 () efter reformen. I detta sammanhang är det viktigt att notera att kommunens avgiftstak kan vara lägre än det lagreglerade (men inte högre). Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? Uppgifterna i denna uppföljning avser personer och det är därmed inte möjligt att urskilja ensamboende och sammanboende. De flesta personer som har hemtjänst är dock ensamstående, varför mycket tyder på att en mycket stor andel av dem som inte betalar avgift är ensamstående. Av SCB:s beräkningar framgår att det bland både ensamstående män och kvinnor i åldersgruppen 65 (20 ) kommer att vara vars inkomster ligger under den nivå som enligt ska ge en grundläggande försörjning motsvarande skälig levnadsnivå. För de sammanboende i samma åldersgrupp ser situationen annorlunda ut. Det är mycket få som har så låga inkomster att man ligger under denna nivå. En mycket stor andel av de sammanboende har istället inkomster som gör det möjligt att betala högsta avgift per person och ha medel kvar därutöver. Det är dock för denna grupp som det är störst risk att hushållssammansättningen förändras i och med att en av makar- na/sammanboende avlider. Detta innebär också att den ekonomiska situationen vad gäller inkomster förändras för i första hand kvinnor. Det är mot bakgrund av det redovisade således inte rimligt att påstå att alla äldre kommer att ha inkomster som gör det möjligt för dem själva att köpa servicetjänster. Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? SFS 2001:453 Socialtjänstlag. SFS 2001:761 Lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl. SFS 2001:853 Lag om äldreförsörjningsstöd. Regeringens proposition 2000/01:149 Avgifter inom äldre- och handikappomsorg. Ds 2002:14 Gyllene år med silverhår för vissa eller för alla? Ett bokslut över pensionärernas situation . , , , , (2002) Inkomst och förmögenhetsfördelning för dagens och morgon- dagens äldre. I bilagedel B till SOU 2002:29 Riv ålderstrappan! (1998) om beräkning av bostads- kostnad. SCB (2003) Beräkningar av inkomst- och förmögenhetsstatistik utifrån undersökningen om hushållens ekonomi (HEK) och simu- leringsmodellen FASIT. Opublicerat underlag till SENIOR 2005. Beteckning 825 433 6 (135164) hos Statistiska Central- byrån. (2003a) . Redovisning och jämförelser med tidigare studier. (2003b) Uppdrag att följa upp och utvärdera social- tjänstlagens nya bestämmelser om avgifter för äldre- och handi- kappomsorg. Skrivelse till regeringen . Dnr 00-1838/2002. (2003c) Äldre vård och omsorg . Kom- munala insatser enligt socialtjänstlagen samt hälso- och sjukvårds- lagen. Äldrecentrum (2001) Äldres hälsa och välbefinnande – en utmaning för folkhälsoarbetet. Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? Beräkning av inkomster enligt lagen om bostadstillägg till pensionärer Exempel på vad som ska ligga till grund vid beräkning av inkomster enligt lagen om bostadstillägg till pensionärer och vid beräkning av avgiftsunderlag vid fastställande av avgifter inom äldre- och handikappomsorg enligt socialtjänstlagen. För skattepliktiga inkomster ska avdrag göras för preliminär skatt, så beräkningarna görs på nettoinkomster. Överskott av inkomst av tjänst, t.ex. pension (inkomstgrundad ålderspension, premiepension, garantipension, efterlevandepension, tjänstepension) utbetalningar på grund av privata pensionsförsäkringar sjukpenning, rehabiliteringspenning och sjuklön den skattepliktiga delen av vårdbidrag utländsk pension om den är skattepliktig i ersättningar på grund av avtalsgruppförsäkringar (AGS) Överskott av inkomst av näringsverksamhet Överskott av inkomst av kapital, t.ex. kapitalvinster vid försäljning av tillgångar inkomster vid uthyrning av privatbostad Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? 2 Andra ej skattepliktiga inkomster, t.ex. utländska pensioner, livräntor och arbetsinkomster som enligt lag eller dubbelbeskattningsavtal undantas från skatteplikt i , skattefria stipendier till den del de överstiger /månad ersättning från avtalsgruppsförsäkringar (AGS) för sjukfall som inträffat Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? Hushåll i åldern fördelade på kön, åldersklasser, ensamstående och sammanboende samt andel med hemtjänst (avser hushåll med minst en person i åldern ) Andel hushåll med hemtjänst Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? Samtliga hushålls förhållande till förbehållsbelopp och hemtjänstavgift (avser hushåll med minst en person i åldern Andel hushåll (procent) Storlek på skillnaden avgiftsunderlag minus förbehållsbelopp (minimibelopp plus faktisk boendekostnad) 1 001 1 544 Statliga utredningar och Svenska Kommunförbundets Äldreberedning om servicetjänster i hemmet till äldre och eventuella subventioner Statliga utredningar och Svenska Kommunförbundets Äldreberedning Statliga utredningar och Svenska Kommunförbundets Äldreberedning