sou · GRB360d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Om det svenska klimatmålet tolkas som att reduktionen inte behöver ske i blir effekten på BNP i det nya jämviktsläget, som framgår av tabell 10.4, -5,vid handel begränsad till EU och ett reduktionskrav på . Om reduktionskravet ökar till blir effekten på BNP -7,. Effekten på exporten blir -8,vid reduktionskravet -respektive -10,vid reduktionskravet -. Priset på utsläpp i den icke-handlande sektorn blir /kg CO2 respektive /kg I kalkyl 2 begränsas den handlande sektorns utsläpp i mindre omfattning än i kalkyl 1 medan hushållens och övriga sektorers Ekonomiska konsekvenser av att begränsa koldioxidutsläppen . utsläpp begränsas i samma omfattning som i kalkyl 1. De samhälls- ekonomiska påfrestningarna blir därför inte lika stora i kalkyl 2 som i kalkyl 1. Handel inom EU. Nettoköpta utsläppsrätter räknas inte vid jämförelse med nationellt mål Pris på utsläppsrätter i handlande sektor, öre/kg CO2 Pris på utsläpp i icke-handlande sektor, öre/kg CO2 BNP miljarder kronor* -5,7 -7,4 Export miljarder kronor* -8,5 -10,6 * I förhållande till referenskalkylen. Miljarder kronor priser. Kalkyl 3 Handel inom EU. Utsläppsreduktionen skall ske i . Utsläpp som är förenade med nettoinköpta utsläppsrätter ingår inte vid beräkning av om det nationella målet nåtts. Om det svenska klimatmålet innebär att reduktionen måste ske i förstärks de negativa effekterna kraftigt. Utsläppstaket skall nu uppnås oberoende av de utsläppsreduktioner som köps in från andra länder i form av utsläppsrätter. Priset på utsläppsrätten, per kg CO2, bestämmer här storleken på koldioxidutsläppen från den handlande sektorn. De utsläpp som är förenade med nettoinköpta utsläppsrätter (reduktionen sker i annat land) tillåts i detta fall inte reducera de totala utsläppen utan motsvarande reduktion måste också ske i . Att genomföra en ytterligare reduktion för hushåll och övrigsektorn kräver ett högre pris än som var fallet i kalkyl 2. Skillnaden mellan kalkyl 2 och kalkyl 3 accentueras vid ett lägre pris på utsläppsrätter, eftersom den hand- lande sektorn köper fler utsläppsrätter vid ett lägre internationellt pris på utsläppsrätter. I tabell 10.5 framgår att BNP i det nya jämviktsläget minskar med respektive . Exporten minskar med respektive 14,2 mil- jarder kronor. Nivån på koldioxidskatten för hushållen och övrig- sektorn bestäms av modellen. Hushållen och övriga sektorer som Ekonomiska konsekvenser av att begränsa koldioxidutsläppen . inte tillåts delta i handeln med utsläppsrätter får liksom i kalkyl 2 betala en koldioxidskatt som gör att det nationella målet uppnås. I kalkyl 3 blir priset på utsläpp i den icke-handlande sektorn /kg CO2 respektive /kg CO2. Motsvarande siffror i kalkyl 2 är /kg CO2 respektive /kg CO2. Däremot saknar det nationella målet direkt betydelse för priset som den handlande sektorn betalar för koldioxidutsläpp i kalkylerna efter- som de kan handla med utsläppsrätter på en internationell mark- nad. Handel inom EU. Nettoinköpta utsläppsrätter räknas som utsläpp vid jämförelse med nationellt mål Pris på utsläppsrätter i handlande sektor, öre/kg CO2 Pris på utsläpp i icke-handlande sektor, öre/kg CO2 BNP miljarder kronor* -7,5 Export miljarder kronor* -11,1 -14,2 * I förhållande till referenskalkylen. Miljarder kronor priser. Kalkyl 4 Fördelningen av utsläppsrätter förutsätts vara proportionell mot tidigare utsläpp. I övrigt samma förutsättningar som kalkyl 3. Det enda som skiljer kalkyl 3 och kalkyl 4 är att tilldelningen av utsläppsrätter i kalkyl 4 sker i proportion till utsläppen medan tilldelningen i kalkyl 3 bestäms av sektorernas marginalkostnader. I kalkyl 4 är den initiala tilldelningen av utsläppsrätter större än i kalkyl 3 och således kommer den handlande sektorn att behöva köpa färre utsläppsrätter på den internationella marknaden. När det gäller total utsläppsmängd för de olika sektorerna samt priser på utsläpp i de olika sektorerna skiljer sig inte kalkyl 4 från kalkyl 3. Ekonomiska konsekvenser av att begränsa koldioxidutsläppen . Fördelningen av utsläppsrätter förutsätts vara pro- portionell mot tidigare utsläpp Pris på utsläppsrätter i handlande sektor, öre/kg CO2 Pris på utsläppsrätter i icke-handlande sektor, öre/kg CO2 BNP miljarder kronor* -6,8 Export miljarder kronor* -11,4 * I förhållande till referenskalkylen. Miljarder kronor priser. Den något förbättrade situationen i kalkyl 4 jämfört med kalkyl 3 beror på att konsumtionsutrymmet ökar något eftersom färre utsläppsrätter behöver köpas utomlands. Störst samhällsekonomisk vinst av att handla jämfört med att inte handla fås vid ett lågt pris på utsläppsrätter och en kraftfull utsläppsbegränsning, därför att skillnaden mellan marginalkostnad och priset på utsläppsrätten ökar ju mer vi begränsar utsläppen. När det gäller sektornivån menar KI att resultatet är entydigt. I ett system där enbart de handlande sektorerna tillåts delta i en inter- nationell handel med utsläppsrätter gynnas dessa sektorer i struk- turomvandlingen på bekostnad av övriga sektorer.15 Både för- ädlingsvärdet och sysselsättningen ökar i de handlande sektorerna med undantag av petroleumraffinaderierna, som minskar sina utsläpp till följd av en begränsad efterfrågan på petroleumpro- dukter, när det sätts ett tak för de totala koldioxidutsläppen. Detta gäller framför allt när klimatmålet kräver att minskningarna skall ske i . Om reduktionerna räknas för16 minskar för- ädlingsvärdet av petroleumraffinaderier med något respektive i förhållande till referenskalkylen. Förädlingsvärdet minskar med något respektive om utsläppsreduktionerna skall ske i . På samma sätt minskar sysselsättningen i petroleumraffinaderierna 15Detta faktum pekar på att det ur ekonomisk synpunkt är angeläget att på ett tidigt stadium låta handeln omfatta så många sektorer som möjligt 16Ett förkortat sätt att uttrycka att de ökade utsläpp som nettoinköpta utsläppsrätter leder till inte skall ingå i beräkningarna av de totala utsläppen i . Ekonomiska konsekvenser av att begränsa koldioxidutsläppen . med respektive om reduk- tionen räknas för . Sysselsättningen minskar respektive något om reduktionen skall ske i . Resultaten försämras kraftigt när priset på utsläppsrätter sjunker och kravet är att utsläppsminskningarna skall ske i . Det är den icke-handlande sektorn som drabbas av kraven på utsläppsreduktioner. Det är framför allt gruvor och mineralbrott samt jordbruk, fiske och skogsbruk som berörs negativt. Återigen förstärks denna negativa effekt om kravet ställs att utsläppen skall göras i jämfört med för . Resultatet försämras kraf- tigt när priset på utsläppsrätter sjunker och krav ställs på att reduktionen skall göras i . 10.3Fördelningseffekter på hushållen av begränsad handel med utsläppsrätter Avsikten med detta avsnitt är att redovisa möjliga konsekvenser för svenska hushåll av ett system med utsläppshandel på EU-nivå, kombinerat med ett nationellt utsläppsmål på -i förhållande till utsläppsnivån . I avsnittet redovisas en studie som professor utfört på uppdrag av dele- gationen.17 Beräkningarna av effekterna på svenska hushåll utgår från de resultat18 som redovisas i simu- leringar för kalkyl 219. För att vara framgångsrik måste klimatpolitiken ha fördelnings- effekter, eftersom avsikten med miljöpolitik är att förändra pro- duktion och konsumtion. Miljöpolitikens kostnader och intäkter kan dock komma att fördelas över befolkningen på ett sätt som inte behöver vara konsistent med andra politiska mål. Två huvudfrågor aktualiseras, då man vill beskriva effekter av klimatpolitiska styrmedel på hushållssektorn. För det första vill man givetvis uppskatta medlens styreffekt, dvs. hur starkt t.ex. en bestämd skatteändring påverkar hushållens användning av el, driv- medel och bränslen. För det andra vill man uppskatta medlens fördelningseffekt, dvs. hur starkt de påverkar realinkomsterna (eller konsumtionsutrymmet) för olika grupper av hushåll. Det finns ett nära samband mellan de två frågorna. Hur hårt ett visst 17Runar : Fördelningseffekter av begränsad utsläppshandel (). 18Resultaten redovisas i tabell 10.4. 19Förutsättningarna för kalkyl 2 redovisas i avsnitt 10.2.2. Ekonomiska konsekvenser av att begränsa koldioxidutsläppen . hushåll drabbas av en energiprishöjning förorsakad av exempelvis priset på utsläppsrätter beror inte bara på dess energiförbrukning i utgångsläget (konsumtionsmönster), utan också på hur lätt hushållet har att anpassa sig genom övergång till mer energisnåla alternativ i sin konsumtion. Dessa anpassningsmöjligheter är av- görande för de effekter på energiförbrukningen, som man kan åstadkomma med hjälp av styrmedel. I det referensscenario som används i (2002) beräknas utsläppen bli högre än utsläppsnivån . I referensscenariot antas en normal utveckling för produktivitet, energieffektivitet osv. I scenariot ingår inte någon handel med utsläppsrätter, utan de styrmedel som finns (koldioxidskatt) antas ligga kvar. Man kan säga att scenariot representerar en business-as-usual kalkyl. Det nationella utsläppsmålet antas i KI:s studie vara -alternativt -i förhållande till nivå. Detta innebär en relativt kraftig minskning i jämförelse med referens- scenariot. I kalkylerna antas två olika prisnivåer på utsläppsrätter, per kg och per kg koldioxid. Vilket pris som i verklig- heten kommer att etableras beror naturligtvis på utsläppstakets höjd inom handelsområdet, samt omfattningen av vilka som skall ingå i systemet. betalar industrin per kg för kol- dioxidutsläpp (koldioxidskatten). Givet dessa antaganden beräknas utsläppsförändringar, nettoför- säljning av utsläppsrätter, samt den nivå på koldioxidskatten för övriga sektorer och hushåll som krävs för att det nationella utsläppsmålet inte skall överskridas (-och -). I kalkyl 2 avräknas den utsläppsreduktion som sker i andra länder mot det svenska nationella målet. Enligt de modellberäkningar som presenteras (KI, 2002) blir svenska företag nettoköpare av utsläppsrätter. Givet de sektorer som skall ingå i handeln kommer svensk industri att köpa utsläppsrätter motsvarande totalt CO2 beroende på pris (per kg CO2). Ett relativt lågt pris på utsläppsrätter leder till att svenska företag köper relativt många utsläppsrätter. I tabell 10.7 nedan redovisas den koldioxidskatt som hushållen måste betala för att olika utsläppsmål skall kunna nås under olika antaganden som gjorts om bl.a. antalet tilldelade utsläppsrätter till den handlande sektorn och om internationella priser på utsläpps- rätter. Ekonomiska konsekvenser av att begränsa koldioxidutsläppen . Köp av utsläppsrätter och pris på hushållens utsläpp vid handel och nationellt utsläppsmål, enligt kalkyl 2 i KI:s beräk- ningar Pris på utsläpp (öre/kg) Procentuell höjning av koldioxidskatt Källa: KI (2002). I tabell 10.7 framgår det att ett europeiskt begränsat handelssystem i kombination med ett nationellt mål på -(i förhållande till nivå) bl.a. implicerar en koldioxidskatt för hushållen på /kg CO2.20 Jämfört med skattens nivå, på /kg CO2 i referensfallet, innebär detta en ökning av kol- dioxidskatten. En ytterligare skärpning av det nationella målet till - innebär en skatteökning på . Hur hushållen påverkas beror i huvudsak på deras konsumtions- mönster och deras priskänslighet. Skillnader i olika hushålls konsumtionsmönster innebär att ökat pris på en viss vara, eller grupp av varor, drabbar hushåll olika. Eftersom intresset här rör effekter av förändrat pris på koldioxid- utsläpp analyserar varor med högt innehåll av fossila bränslen. Den första varugruppen är transporter (bensin, utgifter på kollektivtrafik och andra resor än kollektivtrafik). Den andra huvudgruppen är uppvärmning, och består av utgifter på upp- värmning av bostaden. En förändrad politik på koldioxidområdet leder till att olika typer av hushåll drabbas olika. visar i sin studie att hushåll med lägst inkomst an- vänder av den disponibla inkomsten till energi- varor, medan hushåll med den högsta inkomsten spenderar cirka 20 Dessa siffror gäller naturligtvis endast för de antaganden som ligger till grund för kalkyl 2, t.ex. tilldelningen av antalet utsläppsrätter. Ekonomiska konsekvenser av att begränsa koldioxidutsläppen . av den disponibla inkomsten på dessa varor. Mönstret går igen för samtliga enskilda energivaror, men är mest tydligt för upp- värmning och bensin. Det betyder exempelvis att en höjning av koldioxidskatten kommer att kosta mer för låginkomsthushållet än för höginkomsthushållet, sett i relation till disponibel inkomst, dvs. konsumtionsmönstret antyder att koldioxidskatten är regressiv. Enligt studie använder hushåll i av sin disponibla inkomst till energivaror, medan ett Norrlandshushåll använder 10 av inkomsten till dessa varor. Även här är skillnaderna störst för bensin och uppvärmning. Av naturliga skäl använder hushåll i storstäderna större del av sin inkomst till kollektivtrafik än i övriga landet. Det regionala kon- sumtionsmönstret innebär därmed att effekten av en politik som syftar till att minska koldioxidutsläppen kommer att bli olika i olika delar av landet. Hushåll i glesbygd kommer att drabbas mer, sett som andel av disponibel inkomst, än hushåll i storstads- regionerna. Som redovisats ovan kan kombinationen av ett nationellt utsläppsmål på -och ett begränsat system för handel med utsläppsrätter enligt kalkyl 2 i analyser över- sättas till en prisökning på . Det blir därför av intresse att analysera hushållens anpassning till de nya priserna, dvs. hur lätt hushållen har att anpassa sig genom övergång till alternativ i sin konsumtion. Nedan redovisas den analys som utfört på uppdrag av delegationen. Här presenteras effekterna på hushållen av den höjning av kol- dioxidskatten som skulle behövas för att vid en begränsad utsläpps- handel uppnå ett utsläppsmål på -, där nettoinköpta utsläppsrätter inte ingår vid beräkningen om det nationella målet uppnåtts. Beräkningarna baseras på resultaten av kalkyl 2 i KI:s konsekvensanalys, som redovisas i avsnitt 10.2. Priset på utsläpps- rätter antas vara ca /kg koldioxid, dvs. simuleringen av effekterna på hushållen bygger på att koldioxidskatten höjs . Skatteförändringen antas vara skatteneutral, vilket i detta fall betyder att skatteintäkterna används till en allmän sänk- ning av momsen. Skulle en annan återföring av skatterna användas, t.ex. en riktad skattesänkning till de hårdast drabbade, skulle Ekonomiska konsekvenser av att begränsa koldioxidutsläppen . fördelningseffekten bli en annan jämfört med det fall där en reduktion av momsen används som medel att återföra skatterna. Vad som skulle bli den totala effekten av en sådan politik är en empirisk fråga som studie inte analyserar. I tabell 10.8 redovisas effekterna på de olika typhushållen. Effekter på konsumtion, skattebetalning och hus- hållens välfärd av en höjning av koldioxidskatten CV/disp. -7,2 -3,7 -5,6 -1,5 -7,5 -3,6 -5,4 -1,6 -7,5 -3,5 -7,1 -0,8 -7,5 -3,2 -7,1 -0,5 -7,5 -3,9 -6,7 -1,5 -7,5 -3,6 -6,1 -1,2 -7,5 -3,6 -7,2 -1,1 Två eller fler barn -7,4 -4,2 -7,0 -0,7 -7,4 -3,2 -5,8 -0,2 -7,5 -3,7 -6,4 -0,9 -7,5 -4,2 -6,8 -0,9 -7,5 -3,8 -7,0 -2,1 -7,5 -2,5 -7,6 -2,5 -7,5 -3,2 -6,9 -1,9 De fyra första kolumnerna i tabell 10.8 anger den procentuella förändringen i efterfrågan på de olika varugrupperna, dvs. den reala konsumtionsförändringen. Det betyder att efterfrågan på bensin minskar med mellan , oberoende av hushållskategori. Kollektivtrafik minskar med i genomsnitt , övriga resor med , medan uppvärmning minskar med i snitt. Det betyder att det är den minskade bensin- konsumtionen som bidrar mest till de minskade utsläppen av koldioxid. Ekonomiska konsekvenser av att begränsa koldioxidutsläppen . Den femte kolumnen visar den procentuella förändringen av erlagda indirekta skatter. Som framgår skiljer sig inte heller denna speciellt mycket mellan grupperna. Skattebetalningen ökar mellan . Den näst sista kolumnen visar den kompensation hushållet måste få efter skatteförändringen för att dess nyttonivå skall vara oförändrad. Detta kan tolkas som en realinkomstförändring. Kom- pensationsbehovet varierar påtagligt mellan olika typer av hushåll. Enligt resultaten i tabell 10.8 innebär skatteförändringen en väl- färdsförlust motsvarande för hushållen med högst inkomst. Motsvarande siffra för hushållen med lägst inkomst är . De regionala skillnaderna är stora. Hushåll i Stock- holmsområdet får en välfärdsförlust på i genomsnitt, medan ett genomsnittshushåll i glesbygd skulle behöva en kompensation på . Den sista kolumnen anger välfärdsförlusten relaterad till dispo- nibel inkomst. Enligt tabell 10.8 får hushåll med de lägsta in- komsterna vidkännas den högsta kostnaden, sett i relation till disponibel inkomst. Det betyder att skatteförändringen tenderar att vara regressiv, dvs. den förstärker inkomstskillnader. Den regionala dimensionen gör skillnaderna än mer tydliga. Enligt resultaten är kostnaden för ett hushåll i glesbygd nära högre än för ett hushåll i , både i absoluta tal och i förhållande till disponibel inkomst. pekar i sin studie på att resultaten framför allt visar på två saker. För det första leder kravet på att utsläppsminskningar på , där det nationella målet får överskridas med netto- inköpta utsläppsrätter, till kostnader för samtliga typer av hushåll, vilket i sin tur innebär att förändringen är förenad med en väl- färdsförlust (om man bortser från miljöeffekten). Detta betyder dock inte att samtliga hushåll nödvändigtvis drabbas negativt, men i genomsnitt (både totalt och för de olika hushållskategorierna) får hushållen vidkännas en välfärdsförlust. För det andra har förändringen olika effekter beroende på hushållskarakteristika. I absoluta tal blir kostnaden cirka 800 kro- nor för höginkomsthushåll, medan den för ett låginkomst- hushåll uppgår till . Kostnaden i relation till disponibel inkomst, vilket kan vara intressantare ur ett fördel- ningsperspektiv, visar ett motsatt mönster. Högst för låginkomst- hushåll och lägst för höginkomsthushåll. Vidare har förändringen mycket olika effekt beroende på hushållets lokalisering. Ekonomiska konsekvenser av att begränsa koldioxidutsläppen . gäller både i absoluta tal och i relation till disponibel inkomst. Hushåll i glesbygd, såväl i norr som söder, får vidkännas en be- tydligt högre kostnad än hushåll i storstäder. Kostnaden för ett genomsnittshushåll i glesbygd är nära 3 gånger högre än för ett hushåll i . 10.4Konsekvenser av att gå före och att utföra åtgärder i början av ett långsiktigt åtagande Avsnittet redovisar arbeten som och utfört på uppdrag av delegationen. Redovisningen inleds med en diskussion av frågan om motiven för och kon- sekvenserna av att gå före i miljöpolitiken. Avsnittet avslutas med en diskussion av frågan om det finns en motsättning mellan kort- siktig- och långsiktig kostnadseffektivitet. I en liten öppen ekonomi som den svenska konkurrerar de inhemska företagen på en internationell marknad med givna priser. De varor som produceras för hemmamarknaden är utsatta för importkonkurrens från andra länders företag. Detta innebär en begränsning av möjligheterna att bedriva en självständig klimat- politik. Ett land som går före i klimatpolitiken måste beakta konsekvenserna av att inhemska företag kan drabbas av kostnader som utländska konkurrentföretag inte har. Ökade kostnader leder till försämrad konkurrenskraft via lägre produktivitet. Detta or- sakas huvudsakligen av två faktorer. Den första är att miljöinveste- ringar tränger undan andra produktiva investeringar. Den andra faktorn är att ytterligare miljökrav leder till sämre produktivitet genom att miljökraven ger mindre handlingsutrymme, vilket ger högre produktionskostnader gentemot konkurrenterna. En miljö- politik som inte beaktar den internationella dimensionen kan enligt och i ytterlighetsfallet innebära att produktionen flyttas utomlands, vilket kan innebära en sämre miljökvalitet om produktionen eller nyinvesteringar flyttar till ett 21Tommy : Ekonomiska konsekvenser av att gå före och att utföra åtgärder i början av ett långsiktigt åtagande. SLU, , 2002. 22Lennart : Kortsiktigt versus långsiktigt kostnadseffektivitet i miljöpolitiken (). Ekonomiska konsekvenser av att begränsa koldioxidutsläppen . land med lägre klimatkrav eller till ett land som står utanför en internationell regim för att gemensamt minska utsläppen. Produktionseffekterna kan också komma via ökad import, där svenska varor ersätts av relativt sett billigare importerade varor. Det finns emellertid en annan syn på förhållandet mellan nationella miljöregleringar och internationell konkurrenskraft. Enligt den amerikanske ekonomen ger rätt typ av miljöregleringar incitament till kostnadsbesparingar och kva- litetsförbättrande innovationer och därmed bättre konkurrenskraft. Porter menar vidare att man i den ovan nämnda konkurrenshäm- mande hypotesen ser miljöregleringar i ett alltför statiskt perspek- tiv. I en statisk värld där företagen redan kostnadsminimerar, ger miljöregleringar självklart upphov till kostnader och minskar där- med företagens möjligheter att konkurrera på den internationella marknaden. I korthet innebär däremot Porterhypotesen att miljö- regleringar av rätt sort stimulerar innovationsprocesser, vilka i sin tur neutraliserar de kostnader som regleringen orsakar företagen. Hypotesen bygger på att det finns outnyttjade möjligheter att förbättra och effektivisera företagens produktion. Den huvudsakliga invändningen mot Porterhypotesen är enligt att det inte finns något som hindrar företagen att fri- villigt genomföra de investeringar och andra förändringar som regleringarna sägs utlösa. Det faktum att företagen inte frivilligt valt att göra dessa förändringar pekar på att de inte betraktar åtgärderna som lönsamma. Förekomsten av outnyttjade förbätt- ringsmöjligheter antyder en informationsbrist, som bäst hanteras med ökad informationsspridning snarare än regleringsåtgärder. Hur skall de ekonomiska styrmedlen utformas i en liten öppen ekonomi, för att påverka de globala klimatproblemen? Olika länder har valt olika strategier för sitt klimatarbete. och är länder som valt att gå före andra länder i klimatpolitiken. Detta innebär att relativt omfattande åtgärder genomförs i början av en lång åtagandeperiod. En sådan politik kan ge demonstrations- effekter och därmed påverka andra länder att minska sina utsläpp. Dessutom kan utvecklingen av miljövänlig teknik gå fortare i länder som valt att gå före. Denna teknik kan sedan introduceras i andra länder. Den ekonomiska teorin ger enligt inte något entydigt svar på om den strategi som och valt är ekonomiskt fördelaktig. 23 Porter, E.M. The Competitive Advantage of Nations. Ekonomiska konsekvenser av att begränsa koldioxidutsläppen . Ett av Porters argument för ökade miljökrav är just det eko- nomiska värdet av att gå före. har de gjorda analyserna inte givit något empiriskt stöd för Porters argument. Det finns å andra sidan inte heller något empiriskt stöd för den traditionella uppfattningen att en stringent miljöpolitik leder till minskad konkurrenskraft.24 Det finns däremot empiriskt underlag för att hävda att markna- derna för miljövårdsinsatser och miljöteknik är i stadig tillväxt inom OECD-området, samt att svenskt näringsliv ligger långt framme på miljöområdet. Det finns emellertid inte något enkelt svar på frågan varför svenska företag inte kan utnyttja dessa växande marknader även om inte företagen utsätts för ökade myndighets– och marknadskrav. sammanfattar den empiriska forskningen med att hävda att det är en empirisk fråga huruvida det ligger någon sanning i Porters hypotes eller inte. Det finns ett antal teoretiska modeller som förklarar och ger stöd åt Porters argu- ment, men när det gäller empiriska studier är resultaten inte alls entydiga. Klimatpolitik och teknisk utveckling Förutom Porters forskning och andra studier kring Porterhypo- tesen och konkurrenskraft, redovisar ett antal analyser som utförts kring frågan hur klimatpolitik på ett positivt sätt kan påverka innovationstakten, och därmed teknisk utveckling.