sou · GRB3129d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Utvärderingen visade att depåbiblioteket under sin tioåriga historia utvecklats från att vara ett insamlande magasin till ett efterfrågat fjärrlånemagasin. Exemplar av äldre litteratur säkras genom depåbibliotekets verk- samhet och är ett komplement till de pliktmottagande lärosätenas bestånd. Anslaget till lånecentraler och depåbibliotek uppgår 2003 till . Övriga bidrag till folkbiblioteksområdet har fått ett nytt anslag som ska an- vändas för att främja vuxenstuderandes tillgång till folkbiblioteks- service. insats syftar till att medverka aktivt till att folkbiblioteken utvecklas till viktiga och erkända platser för det livslånga lärandet. Arbetet ska ha fokus på den enskilda individens behov. I regeringens proposition (2000/01:72) och därpå följande beslut formuleras en nationell strategi för vuxnas lärande och ut- vecklingen av vuxenutbildningen. Denna strategi är ett viktigt red- skap även för folkbiblioteken. uppdrag att öka vuxenlärandes tillgång till biblio- teksservice, utvecklas på tre plan: 1.Att praktiskt pröva och utveckla metoder i projektform. Det handlar om allt från nya samarbetsformer och pedagogisk metodik till logistik (t.ex. IT-stöd, fjärrlån, öppettider, utrust- ning m.m.) Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 2.Att verka för långsiktig förändring. En bibliotekskonsulent- tjänst har inrättats på för att verka för långsiktig förändring. Konsulenten ska på nationell nivå skapa nätverk med olika aktörer för att stärka ett brett samarbete när det gäller bibliotekens roll för vuxnas lärande. Ett sådant informellt nätverk har bildats med berörda myndigheter och organisationer med nationella uppdrag. Konsulenten stödjer projekt och annat pågående utvecklingsarbete och bidrar till att erfarenheter och kunskaper sprids och diskuteras nationellt. 3.Att reflektera, diskutera och få erfarenhet. Det tredje planet handlar om att dra långsiktig nytta av erfarenheter och kun- skaper så att dessa kan utnyttjas nationellt, regionalt och lokalt för vidare utveckling och för strategiskt förändringsarbete när det gäller bibliotekens roll för lärande. har därför gett i uppdrag åt forskare vid att följa verk- samheten under hela projektperioden. Projekten och biblio- tekskonsulentens arbete är utgångspunkt för forskningspro- jektet. KB:s uppdrag är att stödja samordning och utveckling av informa- tionsförsörjning till högre utbildning och forskning. Bibsam an- svarar inom organisationen för denna uppgift (se avsnitt 7.4). Bibsam stödjer en rad samordningsprojekt inom högskolan. Nationell bibliotekssamordning (Nabis) Nabis är ett informellt nationellt samrådsorgan med KB och som huvudmän. Myndigheterna utser vardera hälften av de tolv ledamöterna (se bilaga 5). Nabis driver frågor av gemensamt intresse för folkbibliotek och forskningsbibliotek. Samrådet har omfattat frågor som fjärrlåne- samverkan, det livslånga lärandet, stöd till nätbaserat lärande, till- gång till elektroniska informationsresurser, samarbetet mellan och om folk- och skolbiblioteken, EU- frågor och samarbetsprojekt som . Rådet är inte beslutande och har ingen egen budget. Frågor som just nu diskuteras i Nabis är bl.a. inköp av databaser och digitala SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Rådet har givit ett uppdrag till den ansvarige för KULDA-projeket (se avsnitt 7.8) att utreda folkbibliotekens behov av elektroniska informationsresurser och förutsättningarna för ett närmare samarbete mellan KB och folkbiblioteken. I det nationella nätverk som har byggt upp kring folkbibli- oteken och vuxnas lärande deltar också KB/Bibsam. Utöver de projekt som nämns i avsnitt 7.8.3 bör framhållas sam- lokaliseringen av folkbiblioteket och högskolebiblioteket i Alme- dalsbiblioteket på , och bibliotek som är samlokaliserat med folkbiblioteket i . Projektet bibliotekssamarbete i nordöstra (på uppdrag av Länsbibliotek ) har som huvudmål att de sju involverade kommunbiblioteken och högskolebiblioteket i ska bidra till en god infrastruktur för vuxnas lärande i Nordost. vill biblioteken tillsammans med andra aktörer att en effektiv medie- och informationsförsörjningsstruk- tur ska förverkligas. I län har ett antal seminarier initierats av länsbiblioteket, som betonar kompetensutveckling i samverkan som en värdefull aktivitet om man vill utveckla samarbetet mellan forskningsbiblio- tek, länsbibliotek och folkbibliotek. I seminarierna har bland annat lärcentra, folkbibliotek och universitetsbibliotek deltagit. Man framhåller också värdet av regionala samrådsgrupper på lednings- nivå med företrädare för folk- och forskningsbibliotek. 7.11Samordning i andra länder Flera länder i arbetar för att skapa en sammanhållen politik för att utveckla och förnya bibliotekens roll och verksamhet. , f.d. bibliotekarie vid , har med stöd från Nordinfo genomfört studier av förhållandena i de nordiska länderna och framhåller som föredöme (rapporten finns utgiven som ). Även har studerat utvecklingen i några länder, och framhåller i Är det på efterkälken åker? (, 2003) några grundläggande komponenter i detta arbete: Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 1)Det är viktigt att biblioteksfrågorna får en central roll i den politiska diskussionen om ett sammanhållet kunskapssam- hälle. Samsyn mellan aktörerna på olika nivåer – nationell, regional, – är viktig. 2)Det är en nationell uppgift att se till att de offentliga bibliote- ken – såväl statliga som kommunala – har en fungerande och modern . 3)Högkvalitativa tjänster ska vara tillgängliga för såväl stora som små bibliotek. 4)Ett sammanhållet biblioteksväsende kan bara uppnås genom gemensam utveckling och samordning av tjänster under en nationell biblioteksmyndighet (eller annan nationellt samord- nande instans). Av det utredningsarbete som genomförts av samt analyser av andra utredningar kan följande slutsatser dras. 7.12.1Vem vill ha ökad samordning? Praktiskt taget alla parter (brukare, uppdragsgivare och bibliotek) är överens om behovet av ökad samordning inom biblioteksväsen- det vad gäller informationsförsörjning till utbildning och forsk- ning, samt att åtgärder bör vidtas för att åstadkomma detta. Om KB ska ges en ökad roll måste resurser tillföras. har behandlat frågan om en nationell strategi för bibli- oteksområdet i styrelsen och överlämnat en skrivelse med sina ställningstaganden till . anser att de offentliga biblioteken ur ett medborgarperspektiv bör ses som en gemensam samhällelig resurs. Detta förutsätter en nationell strategi som tar fasta på folkbibliotekens unika möjligheter att som öppna institutioner nå breda befolkningsgrupper och integrera kultur, ut- bildning och information. SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling En majoritet anser inte att den nationella samordningen är tillräck- lig. Flera framhåller att alla offentliga bibliotek bör ses som en samlad nationell resurs och ansvaret för biblioteksfrågor bör ligga på en och samma huvudman och sortera under samma departement (). De understryker att samordningen är särkilt viktig ur perspektivet livslångt lärande, nya pedagogiska arbetsformer samt nätbaserat och flexibelt lärande. De som anser att den nationella samordningen är tillräcklig tycker att den vid be- hov kan ske genom lokal samverkan. Det råder delade meningar kring om en och samma institution bör ges ansvaret för samordning och utveckling av hela det offent- liga biblioteksväsendet. Som skäl mot detta anges i första hand att de har olika uppdrag och olika huvudmän samt det kommunala självstyret. De som talar för anser att verksamheterna har många beröringspunkter i det moderna informationssamhället, utnyttjas av samma användargrupper och att nationella lösningar inom olika områden skulle underlättas. Folkbiblioteken understryker behovet av nationell samordning av resurser och kompetensutveckling för att kunna möta de krav som dagens studenter och det livslånga lärandet ställer. De framhåller att livslångt lärande ingår såväl i den nationella utbildningspolitiken som i EU:s. Biblioteken framhålls som de viktigaste punkterna i informationssamhället och något man bör värna om. De är centrum för bildning och kunskap i ett nationellt system. Det blir allt viktigare att ta vara på samordningsmöjligheterna när ekonomin blir kärvare och färre ska försörja fler. Folkbiblioteken önskar överlag ökad tillgång till Bibsams tjänster. Framväxten av olika lär- centra ses av de flesta som oekonomisk, och man påtalar att finansieringen ofta är tillfällig. I stället borde de folkbibliotek som finns i landets alla kommuner utnyttjas och förstärkas. Den kommunala självstyrelsen gäller dock. Frågan om lärcentra bör analyseras i ett vidare perspektiv. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 7.12.2Varför ett sammanhållet biblioteks/informationssystem? för brukarnas bästa och till allas glädje och nytta – oavsett bakgrund, ålder och utbildningsnivå redskap för den enskildes informationsförsörjning Studerande finns över hela landet, inte bara på högskoleorterna av folkbibliotekens brukare är studerande för brukarna ska det inte spela någon roll vem som är huvud- man biblioteken är viktiga i kunskaps- och informationssamhället folkbibliotekens uppdrag är otydligt det utbildningspolitiska målet Den öppna högskolan ställer ökade krav på högskolorna och biblioteken. I kunskapssam- hället är det livslånga lärandet på alla nivåer viktigt, och det kräver samverkan mellan de offentligt finansierade institutio- nerna för ett effektivt resursutnyttjande de nationella och regionala skillnaderna måste minskas vissa saker klarar inte folkbiblioteken på egen hand (t.ex. för- värv av elektroniska informationsresurser), och alla omfattas inte av samma avtal måste hänga med i den internationella konkurrensen, och andra länder samordnar sina resurser 7.12.3Samverkan om vad? Vilka uppgifter är nationella? I huvuddrag nämns följande som områden för samverkan Litteraturförsörjning för studier var som helst, när som helst, för vad som helst och för vem som helst inklusive förvärv av elek- troniska informationsresurser i konsortieform, samköp och ramavtal för bok- och tidskriftsförvärv. En central instans måste ta ansvar för kurslitteraturförsörjningen – de nya studenterna är inte vana/motiverade att köpa sin litteratur. Nationalbibliografisk databas som omfattar även folkbibliote- ken, med beståndsuppgifter. Utveckling av Bibliotek.se/Libris. Principer och regler för katalogisering, klassificering och ämnesord. Utlåning (fjärrlånesystemets regelverk och tekniska lösningar, fortsatt utveckling) SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Gemensamt lokalutnyttjande (bibliotek, lärcentra etc.) Nationell plan för bevarande av det trycka kulturarvet – en del i detta är bevarandet av digitalt material Rådgivning inom områden som bevarande, digitalisering och upphovsrätt etc. Utbildnings-, utrednings- och utvecklingsarbete (sådana upp- gifter kan inte genomföras med det lokala per- spektiv, t.ex. gemensamma digitala tjänster – portaler) Det råder stor enighet om behovet av ökad nationell samordning när det gäller bibliotekstjänster och informationsförsörjning. De mest framträdande motiv som anförs är rätten till tillgång till likvärdig informationsförsörjning och biblioteksservice i hela landet behovet av nationella lösningar inom olika områden (sam- katalog etc.) Forskningsråden och högskolorna borde aktivt verka för att forskarna publicerar sina resultat så att de blev fritt tillgängliga på nätet. Detta skulle gagna både råden, högskolorna och forskarna själva genom att man ökar spridningen. Det skulle dessutom svara mot ett rimligt krav från skattebetalarna att få tillgång till resulta- ten från den forskning de har betalat för. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 7.13Insatser för ökad samordning och utveckling av informationsförsörjning till utbildning och forskning m.m. Förslag: Den nationella samordningen och utvecklingen av infor- mationsförsörjningen till studerande och forskare i hela landet bör stärkas för att stärka landets kunskapsuppbyggnad och därmed tillväxten utjämna regionala skillnader samt stärka demokratin. Insatserna förutsätts också leda till bättre utnyttjande av de samlade biblioteksresurserna i landet och större effektivitet i biblioteksväsendet och i informationsförsörjningen För att uppnå detta bör ges det odelade ansvaret för samordning och utveckling av informationsförsörjningen till utbildning och forskning. Det gäller även vissa andra nationalbiblioteksupp- gifter (7.13.3). 2.regeringen uppdra åt Kungl. att utarbeta en strategi och en handlingsplan för fortsatt nationell samordning och ut- veckling av informationsförsörjningen till utbildning och forsk- ning samt andra nationalbiblioteksuppgifter (7.13.4). 3.statsmakterna skyndsamt vidta nödvändiga åtgärder till stöd för ett nationellt insatsprogram för digital informationsförsörjning till utbildning och forskning – . Nätbibli- oteket bör vara fullt utbyggt (7.14). Medel bör tillföras för ändamålen. Förslaget ska ses som en helhet. I det följande redovisas de all- männa motiveringarna. I avsnitt 7.13.3 redovisas förslaget om Kungl. som nationell biblioteksmyndighet med odelat ansvar för utveckling och samordning av informationsförsörjning till utbildning och forskning samt vissa andra nationalbiblioteks- SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling I avsnitt 7.13.4 föreslås åtgärder för det fortsatta arbetet med dessa frågor. I avsnitt 7.14 redovisas förslaget om ett natio- nellt insatsprogram för digital informationsförsörjning till utbild- ning och forskning (). För att kunna förverkliga intentionerna bibliotekslag, statsmakternas beslut om Den öppna högskolan och det livslånga lärandet och för att tillgodose önskemål om en effektiv informa- tionsförsörjning till utbildning och forskning bör åtgärder vidtas på alla nivåer – såväl centralt som regionalt och lokalt. Vidare har som mål för IT-politiken i slagit fast att ska som första land bli ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256). Det är den utgångspunkt som regeringens IT- politiska strategigrupp, tillsatt , har för sitt arbete. Det är inget självändamål utan ett verktyg för att uppnå mål och visioner som tillväxt, regional utveckling, demokrati och rättvisa. Det är viktigt för näringslivets utveckling och konkurrenskraft och för människors livskvalitet och delaktighet i samhället. Likvärdig och fri tillgång till information för utbildning och forskning är en central fråga för hela landets utveckling. är villkoren olika beroende på t.ex. var studier är förlagda eller vid vilken högskola forskningen bedrivs. Det krävs en kraftsamling och samordnade insatser för att kunna ge landets befolkning en allsidig och jämlik informationsförsörjning och stöd för att kunna utnyttja denna. Om ska kunna utvecklas som kunskapsnation och tillväxten öka behöver alla få tillgång till en god informationsför- sörjning – forskare på elitnivå, studerande och allmänheten. Strömningar i samhället pressar fram en ny roll för de institutio- ner som är ansvariga för informationsförsörjning. Mängden infor- mation av alla slag ökar, studenterna blir fler, forskarna blir fler och spridning av användare i hela landet blir större. Vi lever i en global värld och de internationella kontakterna ökar. Utbildningsinstitutioner och bibliotek kan inte längre utveckla sina egna system utan måste i större utsträckning gå samman och söka gemensamma lösningar. Denna process pågår redan i ett gränsöverskridande samarbete. Biblioteken – högskolans bibliotek och andra forskningsbibliotek, folkbiblioteken, skolbiblioteken Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling och landstingsbiblioteken är länkar i samma kunskapskedja – ofta internationell. Forskningen är per definition internationell och in- formationsutbytet sker alltid på internationell nivå. Majoriteten av forskningen produceras i andra länder. Endast en mycket liten del av forskningen i världen produceras i (även om det är en relativt hög andel av vår BNP). Huvuddelen av forskningen bedrivs i företagen. Vi klarar inte av vår tillväxt enbart genom vår egen forskning utan vi måste klara av att hitta rätt bland forskning som produceras i andra länder. Vi måste bli bäst på att utnyttja vad andra kommit fram till. Vår styrka och vårt mål måste vara att bli landet med den bästa informationsförsörjningen och den högsta informationskompetensen i världen. har olika delar av vetenskapssamhället till regeringen framfört att behovet av nya resurser till forskningen ligger i storleksordningen . Det är angeläget att något av de medel som går till forskning används för att bättre till- gängliggöra resultaten och bättre synliggöra svensk forskning internationellt. Förslaget om ett är ett led i detta. Statsmakternas beslut om ändringen i högskolelagen (9 §) med inriktningen att alla studenter måste bibringas förmågan att söka och värdera kunskap är ett viktigt led i att öka landets informa- tionskompetens. Det kommer också ett svenskt nätbibliotek att bidra till. De vanliga sökmotorerna på Internet kan inte klara denna uppgift. Utbyggnaden av högskolan har lett till att studenterna har blivit en allt större del av folkbibliotekens kunder. Högskolor och forsk- ningsfinansiärer måste arbeta långsiktigt för totalt sett minskade kostnader för informationsförsörjningen, kombinerat med fri till- gång till den vetenskapliga publiceringen (se avsnitt 7.3.6 och 7.14). Många av skolans elever är presumtiva studenter, varför det är viktigt att högskolan sätter sig in i hur skolbiblioteken fungerar och vice versa. En elev som genom hela sin skoltid utvecklat sin informationskompetens genom undersökande arbetssätt, under handledning av lärare och bibliotekarier, kommer att använda in- formation på ett aktivt sätt i andra lärsituationer. Folkbiblioteken har fått tyngdpunkt mot vuxnas lärande. Tillgången till databaserna är viktig för dem som ska handleda dem som väljer att förlägga sina studier till folkbibliotek eller lärcentra. Den som arbetar inom sjukvården och är anställd vid en landstingsinrättning bör kunna få samma tillgång till relevanta SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling tidskriftsdatabaser som den som är anställd vid en högskola – så är det inte . har olika system utvecklats i olika delar av utbildnings- och vetenskapssamhället utan att någon organiserad samordning skett. Det kan gälla inom det statliga såväl som inom en kommun, och inom det offentliga som helhet. Inom högskolesystemet kan det t.ex. gälla former för publicering av vetenskapliga rapporter. Där har incitamentsstrukturen vid val av publiceringskanal (rapportera till den tidskrift som har högst impact-faktor oavsett allting annat) inget rimligt samband med pris och andra villkor för tillgång till det publicerade materialet. Detta yttrar sig både på det lokala och på det nationella planet, t.ex. när man vill mäta forsk- ningens betydelse genom analys av publikationer enbart baserat på data från utan att ta hänsyn till sidoeffekterna i form av dyrare och mer begränsad tillgång. Det kan också gälla inom en kommun. Så har t.ex. de stora sats- ningar som gjorts på lärcentra (se i det föregående) och vuxenutbildning ofta skett utan samordning med folkbibli- oteket på orten, kanske endast på grund av att verksamheterna till- hör olika nämnder. Inriktningen måste vara att lärcentra ska vara en integrerad del i en ordinarie verksamhet och utnyttja den infra- struktur som redan finns i form av bibliotek, informationsförsörj- ning m.m. Detta var tanken bakom statens erbjudande till kommu- nerna om att bli anslutna till Sunet – ett erbjudande som få kom- muner kom att utnyttja bl.a. för att många kommuner ansåg att kostnaderna var för höga, samt att det inte fanns tillräcklig kunskap i kommunerna om bibliotekens behov av en kraftfull uppkoppling (se även avsnitt 4.4). Det måste klargöras vilket ansvar som ligger på de olika aktö- rerna inom informations/bibliotekssystemet. Samarbetet måste på- skyndas för att vi ska kunna möta de krav och utmaningar vi nu står inför och utnyttja de offentliga resurserna på bästa sätt – till gagn för medborgarna och samhällsutvecklingen samt för skatte- betalarnas skull. Utgångspunkten för de insatser det offentliga gör när det gäller informationsförsörjningen ska vara brukarnas/användarnas behov. Vem som är huvudman för en verksamhet ska inte spela någon roll. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Vissa åtgärder bör vidtas för att påskynda arbetet med en samordnad utveckling av informationsförsörjningen till utbildning och forskning i hela landet. För det första behövs det en samordnande myndighet som får det odelade ansvaret för nationell samordning och utveckling av infor- mationsförsörjningen till utbildning och forskning. Det är naturligt att KB får detta ansvar – en myndighet som redan har ett ansvar, kunskaper och erfarenheter på detta område. har ett övergripande ansvar för utveckling av kom- munal biblioteksverksamhet. Förslaget innebär att KB tar över de uppgifter som har för stöd till informationsförsörjning till studerande vid folkbiblioteken och att medel motsvarande de har för ändamålet förs över från utgiftsområde 17 till utgiftsområde 16. Ytterligare medel bör tillskjutas för att KB ska ha möjlighet att utveckla verksamheten i enlighet med vad som före- slås i denna utredning. Samordningen och förändringsarbetet vad gäller informationsförsörjning till studerande ska bedrivas utifrån en helhetssyn och ske med bred representation från alla berörda. Samverkan med är självklar, liksom med skol- och hög- skolemyndigheter. Förslaget innebär inte att folkbibliotekens ställning i kommu- nerna förändras. Utredningen tar inte heller ställning till hur folk- biblioteken ska klara/organisera de uppgifter som ankommer på dem men förutsätter en utveckling för att kunna ta emot de tjäns- ter som erbjuds. Med en myndighet som också har uppdraget att bistå folkbibli- oteken kommer det att bli enklare att ta tillvara olika studerande- gruppers intressen. Det är angeläget att de samlade lokala och regionala resurserna tas till tillvara på ett effektivare sätt. Det är också angeläget att samordningen mellan biblioteken och de ansvariga för informationsförsörjningen i regionerna ökar. Flera initiativ som har tagits för ökad samverkan kan tjäna som före- bilder. Mer specifikt har frågan om användningen av det så kallade pliktexemplaret blivit aktuell. I samband med utvärderingen av lagen om pliktleverans av dokument i denna utredning (kap. 3) har framförts att pliktexemplaren utöver nationalexemplaret (KB) och reservexemplaret (Lunds universitetsbibliotek) borde tas bort. Detta anser dock inte . SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Den ursprungliga tanken bakom pliktlagens regler att ett lärosäte i varje region (förutom i , , , , och ) skulle er- hålla ett pliktexemplar var att hela landet skulle ha likvärdig tillgång till det svenska trycket. Pliktexemplaret skulle vara en resurs för regionen. Det är också ett av skälen som anför för att bibehålla antalet pliktmottagande lärosäten. Det är också ett skäl för att även det digitalt publicerade materialet ska vara till- gängliga vid dessa orter, vilket är det förslag som lämnas när det gäller pliktleverans av material som publicerats på Internet och andra nätverk. Av upphovsrättsliga skäl är fri tillgång i detta fall inte möjlig. KB bör göra en översyn över hur den regionala sam- ordningen fungerar samt komma med förslag om hur den kunde förbättras.