sou · GRB399d4 · 2004-01-01 00:00:00 — 7 kap. 8 § första stycket första 8 kap. 2 § första stycket 7 kap. 7 § tredje stycket 7 kap. 8 § första stycket andra 7 kap. 10 § första och tredje 8 kap. 1 § första stycket 7 kap. 10 § andra stycket 9 kap. 5 § andra stycket 9 kap. 5 § tredje stycket 8 kap. 15 § första och andra 7 kap. 7 § femte stycket, 8 § andra stycket och 10 § fjärde stycket, 8 kap. 1 § andra stycket, 2 § andra stycket och 15 § tredje stycket Bilaga 3 SOU 2003:99 samt 9 kap. 5 § fjärde stycket, 25 § fjärde stycket och 28 § andra 7 kap. 11 § första stycket 7 kap. 11 § andra stycket 7 kap. 11 § tredje stycket 7 kap. 11 § fjärde stycket 7 kap. 11 § femte stycket 7 kap. 11 § sjätte stycket Del av 7 kap. 31 § 7 kap. 18 § tredje och fjärde 7 kap. 43 § 8 kap. 14 § 8 kap. 16 § Del av 7 kap. 31 § 7 kap. 37 § 9 kap. 8 § första stycket 9 kap. 8 § andra stycket 9 kap. 8 § tredje och sjätte 9 kap. 8 § femte och sjätte 8 kap. 4 § första stycket 8 kap. 4 § andra stycket 9 kap. 27 § första stycket 8 kap. 5 § första stycket 8 kap. 5 § femte stycket 8 kap. 5 § sjätte stycket 8 kap. 5 § andra stycket 8 kap. 5 § tredje stycket 8 kap. 5 § fjärde stycket SOU 2003:99 Bilaga 3 8 kap. 6 § första stycket 8 kap. 6 § tredje stycket 8 kap. 26 § 8 kap. 6 § andra stycket 8 kap. 7 § första stycket 8 kap. 7 § andra stycket kap. 7 § tredje stycket första kap. 7 § tredje stycket andra kap. 24 § första och andra 8 kap. 24 § tredje stycket 8 kap. 28 § första stycket 8 kap. 21 § första stycket 9 kap. 24 § första stycket kap. 4 § tredje stycket, 5 § sjunde stycket, 6 § fjärde stycket, § fjärde stycket, 21 § tredje stycket, 24 § fjärde stycket och 28 § andra stycket samt 9 kap. 24 § andra stycket och 27 § andra kap. 8 § första stycket första 9 kap. 5 § första stycket kap. 8 § första stycket andra kap. 8 § andra och tredje kap. 9 § första stycket första kap. 9 § första stycket andra 8 kap. 9 § andra stycket kap. 10 § första stycket första kap. 10 § första stycket andra Bilaga 3 SOU 2003:99 8 kap. 10 § andra stycket 8 kap. 11 § första stycket första 8 kap. 13 § första stycket 8 kap. 13 § andra stycket 8 kap. 13 § tredje stycket 8 kap. 22 § 8 kap. 27 § 8 kap. 29 § 8 kap. 21 § andra stycket 8 kap. 9 § tredje stycket, 10 § tredje stycket och 11 § första 8 kap. 8 § fjärde stycket, 9 § fjärde stycket, 10 § fjärde stycket, 11 § andra stycket, 13 § fjärde stycket och 21 § tredje stycket samt 9 kap. 5 § fjärde stycket 8 kap. 9 § fjärde stycket, 10 § fjärde stycket och 11 § andra 9 kap. 6 § 9 kap. 26 § 8 kap. 20 § 7 kap. 32 § 9 kap. 12 § första och tredje 9 kap. 12 § andra och tredje 8 kap. 18 § 9 kap. 23 § 9 kap. 1 § andra stycket 9 kap. 1 § första stycket första 9 kap. 1 § första stycket tredje SOU 2003:99 Bilaga 3 § första och andra styckena 9 kap. 1 § första stycket fjärde – 9 kap. 1 § tredje stycket 9 kap. 2 § första-tredje styckena 9 kap. 3 § första och andra 9 kap. 1 § fjärde stycket och 2 § 14 kap. 10 § första stycket 3 och 9 kap. 19 § första och andra 9 kap. 19 § tredje stycket 9 kap. 3 § andra stycket 9 kap. 19 § fjärde stycket 14 kap. 10 § första stycket 3 och 7 kap. 35 första stycket 8 kap. 19 § första stycket 7 kap. 35 § andra stycket, 8 kap. 19 § andra tycket, 9 kap. 1 § femte stycket, 2 § femte stycket, 3 § tredje stycket och 19 § femte 7 kap. 12 § första stycket 7 kap. 12 § andra stycket 7 kap. 12 § tredje stycket 9 kap. 8 § fjärde stycket 8 kap. 3 § första stycket 8 kap. 23 § första stycket 9 kap. 11 § andra stycket 7 kap. 12 § fjärde stycket, 8 kap. 3 § andra stycket och 23 § andra stycket samt 9 kap. 11 § tredje Bilaga 3 SOU 2003:99 7 kap. 14 § andra stycket 7 kap. 14 § femte stycket 7 kap. 14 § tredje stycket 7 kap. 14 § fjärde stycket 7 kap. 14 § sjunde stycket 7 kap. 41 § första och andra 7 kap. 41 § tredje stycket 7 kap. 14 § sjätte stycket och 41 § 9 kap. 17 § första stycket och åttonde stycket andra meningen 9 kap. 17 § tredje stycket och åttonde stycket andra meningen § 1–3 9 kap. 18 § första stycket 9 kap. 17 § åttonde stycket första 9 kap. 18 § andra stycket 9 kap. 17 § andra stycket och åttonde stycket andra meningen 9 kap. 17 § fjärde stycket 9 kap. 17 § femte stycket 9 kap. 17 § sjätte stycket 9 kap. 17 § sjunde stycket 14 kap. 10 § första stycket 3 och 7 kap. 19 § första och tredje 7 kap. 20 § 7 kap. 19 § andra och tredje 7 kap. 21 § första och tredje 7 kap. 21 § andra och tredje SOU 2003:99 Bilaga 3 7 kap. 23 § 7 kap. 30 § 7 kap. 44 § 7 kap. 17 § 7 kap. 18 § första, andra och 9 kap. 16 § 7 kap. 22 § 9 kap. 15 § 9 kap. 20 § 8 kap. 17 § 9 kap. 10 § 7 kap. 34 § 8 kap. 25 § samt 9 kap. 21 § första stycket 6 och andra stycket 9 kap. 21 § första stycket 1–5 och 9 kap. 14 § 9 kap. 9 § 9 kap. 11 § första och tredje 9 kap. 13 § 9 kap. 22 § 9 kap. 7 § 11 kap. 2 § första stycket Bilaga 3 SOU 2003:99 11 kap. 2 § andra stycket 11 kap. 3 § första och tredje 14 kap. 10 § femte stycket 11 kap. 1 § andra stycket 11 kap. 1 § tredje stycket 11 kap. 4 § första stycket 11 kap. 4 § tredje stycket 11 kap. 4 § fjärde stycket 11 kap. 4 § femte stycket 11 kap. 4 § andra stycket 11 kap. 5 § 12 kap. 2 § 12 kap. 3 § första stycket 12 kap. 3 § andra stycket 12 kap. 3 § tredje stycket 12 kap. 4 § första stycket 12 kap. 4 § andra stycket 12 kap. 4 § fjärde stycket 12 kap. 4 § tredje stycket första 12 kap. 5 § första stycket 12 kap. 5 § andra stycket 12 kap. 6 § 12 kap. 7 § 16 kap. 1 § första stycket + ny 16 kap. 1 § 1 och 2 16 kap. 1 § 3 och 4 SOU 2003:99 Bilaga 3 § 5 och 6 § 8 och 11 § 9 och 10 Tabell över brott med anknytning till undantaget från sekretess enligt 14 kap. 2 § femte stycket sekretess- lagen 2 § 2 st. Lagen 1982:316 med förbud mot köns- 3 § narkotikastrafflagen; 3 kap. 1 § BrB 3 kap. 2 § BrB 3 kap. 6 § BrB 4 kap. 1 § BrB 4 kap. 1 a § BrB 4 kap. 2 § Brb 4 kap. 3 § BrB 4 kap. 4 a § BrB 6 kap. 1 § 1 st. BrB 6 kap. 1 § 3 st. BrB 6 kap. 3 § 2 st. BrB 6 kap. 4 § 2 st. BrB 6 kap. 9 § BrB 8 kap. 5 § BrB 8 kap. 6 § BrB 13 kap. 1 § 1 st. BrB 13 kap. 1 § 2 st. BrB Bilaga 4 SOU 2003:99 13 kap. 2 § BrB 13 kap. 3 § 2 st 13 kap. 5 § BrB Kapning och sjö- eller 13 kap. 5 a § 3 st. BrB 13 kap. 5 b § 2 st. BrB 13 kap. 7 § 2 st. BrB 14 kap. 6 § 3 st. BrB 15 kap. 1 § 2 st. BrB 17 kap. 10 § 2 st. BrB 19 kap. 1 § BrB 19 kap. 2 § BrB 19 kap. 3 § 19 kap. 4 § 2 st. BrB 19 kap. 6 § BrB 22 kap. 1 § BrB Tabellen ovan visar de brottbalksbrott och vissa brott i special- straffrätten som medför eller övervägts medföra undantag från sekretess enligt 14 kap. 2 § femte stycket sekretesslagen. gäller undantag från sekretess vid misstanke om brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse lägst . Diskussioner har förts om att sänka lägsta straffet till fängelse . föreslog att utöver undantag från sekretessen vid misstanke om brott med ett lägsta straff , undantag skulle göras för vissa i angivna brott.1 1 Kvinnofrid (SOU 1995:60) s. 30 1.Samverkan kan uppkomma på olika sätt. Exempelvis kan två eller flera myndigheter träffa en formell överenskommelse om att samverka i en viss fråga. Samverkan kan också ske på infor- mell basis genom t.ex. etablerade kontakter mellan tjänstemän på olika myndigheter. Vilken typ av samverkan har ni erfaren- het av och vad har ni för uppfattning om de olika samverkans- former som kan förekomma? a)Hur är samarbetet rörande utbyte av uppgifter mellan myndigheter för att förebygga ungdomsbrott organiserat på det lokala planet? b)Vilka myndigheter deltar i samverkansarbetet? c)Är samverkan allmänt inriktad till sin karaktär eller tar den sikte på enskilda individer? Är det, enligt er uppfattning, en förutsättning för en fungerande samverkan att uppgifter om enskilda kan lämnas ut? d)Inledningsvis talades det om att samverkan kan uppkomma på olika sätt och att kontakterna mellan myndigheter som en följd av det etableras på olika nivåer inom organisa- tionerna. På vilken nivå - myndighetsledning, handläggar- nivå eller annan nivå - är det, enligt er erfarenhet, vanligast att samverkan med andra myndigheter uppkommer? Är det sedan så att den faktiska samverkan och informations- utbytet sker på den nivån där den uppkom eller förläggs den till någon annan nivå inom respektive organisation? 2.Sker samverkan kring informationsutbyte enbart som ett led i det brottsförebyggande arbetet eller förekommer det också i samband med brottsutredningar? 3.Med er verksamhet som utgångspunkt, vilka för- och nackdelar upplever ni med ett samarbete med andra myndigheter? 4.Med anknytning till punkt 3., anser ni att sekretesslagen ger upphov till några särskilda hinder eller problem för samverkan? 5.Vad är, enligt er uppfattning, i så fall orsaken till dessa? 6.Kan de undanröjas/lösas genom ändring i sekretesslagen eller annan författning? 7.Har ni några kommentarer till de ovan redovisade resultaten från tidigare undersökningar? Särskilda frågor till polismyndigheter 1.Vilken typ av uppgifter är av värde för polisens brottsföre- byggande arbete och vilka av dessa får polisen inte tillgång till ? 2.Förekommer det att myndigheter begär uppgifter från polisen? Finns det i så fall möjlighet för polisen att lämna ut dessa uppgifter? 3.Har ni några övriga synpunkter på sekretessregleringens betydelse för polisens samarbete med andra myndigheter? 1.Vilka uppgifter behöver från andra myndigheter, t.ex. polisen, och vilka uppgifter hos efterfrågas av andra myndigheter? 2.Vilka typer av uppgifter upplever ni som tveksamma eller skadliga för verksamhet att lämna ut till annan myndighet utan den enskildes samtycke? 3.Är det önskvärt att uppgifter kan lämnas mellan myndigheter i större omfattning än vad som är möjligt ? 4.Har ni några övriga synpunkter på sekretessregleringen för samarbete med andra myndigheter? Särskilda frågor till skolan 1.Vilken typ av brottsförebyggande arbete bedrivs i skolan? 2.Sker det ett samarbete mellan skolan och andra myndigheter kring det brottsförebyggande arbetet? Hur är det i så fall utformat? 3.Upplever ni att sekretessregleringen utgör ett hinder för ett effektivt samarbete? Om ja, på vilket sätt? 4.Vilken typ av uppgifter efterfrågar andra myndigheter från skolan? I vilken utsträckning lämnas uppgifterna ut? Kort beskrivning av de tystnadsplikter som bryter meddelarfriheten I denna bilaga finns en kort beskrivning av de tystnadsplikter som bryter meddelarfriheten, dvs. de som anges i 16 kap. 1 § sekretess- lagen. Beskrivningen innehåller redogörelse för de överväganden som gjorts i de enskilda fallen beträffande frågan om tystnadsplikten skall bryta meddelarfriheten. Bilagan följer lagregelns disposition och rubrikerna återger i de flesta fall i vilka författningar tyst- nadsplikterna i den aktuella punkten finns. När det gäller sekretess- lagen finns det ytterligare en rubriknivå. Reglerna om sekretess och tystnadsplikt inte är återgivna i sin helhet, för att något underlätta läsningen. Ordföranden i utrikesnämnden, vanligen kungen, kan besluta om ovillkorlig tystnadsplikt för ledamöterna av nämnden och de som i övrigt är knutna dit, när det gäller vad de fått veta på grund av arbetet i nämnden.1 En sådan tystnadsplikt går alltid före meddelar- friheten. En ledamot eller tjänsteman i får inte obehörigen röja vad som har förekommit vid ett sammanträde inom stängda dörrar.2 Vidare får en ledamot, suppleant eller tjänsteman i ett utskott inte obehörigen röja vad som, enligt beslut av regeringen eller utskottet, skall hållas hemligt med hänsyn till rikets säkerhet eller av annat synnerligen viktigt skäl, som betingas av förhållandet till främmande stat eller mellanfolklig organisation.3 Detsamma gäller för ledamot, suppleant eller tjänsteman i EU-nämnden.4 För dessa tystnadsplikter enligt riksdagsordningen gäller att de bryter meddelarfriheten 110 kap. 7 § tredje stycket andra meningen regeringsformen 22 kap. 4 § andra stycket riksdagsordningen 34 kap. 15 § riksdagsordningen 410 kap. 8 § riksdagsordningen endast beträffande uppgifter vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet i fara eller annars skada landet allvarligt. Departementschefen gjorde bedömningen att punkten var en rimlig kompromiss mellan de motstående intressen som gör sig gällande i dessa fall.5 Bedömningen utgick nog från antagandet att tystnadsplikt om vad som förekommer vid ett slutet kammar- sammanträde endast kommer att omfatta uppgifter som av viktiga utrikes- eller försvarspolitiska skäl bör hållas hemliga. Något liknande kunde gälla utskotten.6 Det ansågs dock som en nackdel att en del av det område där meddelarfrihet inte gäller avgränsas med ett skaderekvisit, men någon annat alternativ tycktes inte finnas.7 Vid införandet av reglerna för konstaterade riks- dagen endast att en hänvisning till tystnadsplikten i borde tas in i sekretesslagen.8 Det framstår dock som naturligt att tystnadsplikten i bör bryta meddelarfriheten under samma förhållanden som gäller för utskott. Tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihets- grundlagen Den som tagit befattning med tillkomsten eller utgivningen av en tryckt skrift eller med framställning som var avsedd att införas i tryckt skrift och den som varit verksam inom företag för yrkesmässig förmedling av nyheter eller andra meddelanden till periodiska skrifter får inte röja vad han där fått veta om vem som är författare eller har lämnat meddelande med stöd av meddelar- friheten eller är utgivare av skrift som inte är periodisk. Denna tystnadsplikt gäller med vissa tydligt angivna undantag.9 Den som tagit befattning med tillkomsten eller spridningen av en framställning som utgjort eller varit avsedd att ingå i ett radio- program eller en teknisk upptagning och den som har varit verksam på en nyhetsbyrå får inte röja vad han därvid har fått veta om vem som är upphovsman till framställningen eller har tillhandahållit den för offentliggörande eller om vem som har framträtt i den eller lämnat uppgifter med stöd av meddelarfriheten. 1979/80:2 Del A s. 367 6Tystnadsplikt och yttrandefrihet (SOU 1975:102) s. 199 1979/80:2 Del A s. 367 93 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen SOU 2003:99 Bilaga 6 tystnadsplikt gäller de undantag som anges i tryckfrihets- förordningen.10 De två bestämmelserna reglerar tystnadsplikten till skydd för författares, meddelares och utgivares rätt till anonymitet. Denna tystnadsplikt har undantagits från meddelarfrihet med hänsyn till den stora betydelse som reglerna om anonymitetsskydd har.11 Sekretess gäller för uppgifter som rör förbindelser med andra stater. Sekretess gäller också för uppgifter som på något annat sätt rör andra stater, mellanfolkliga organisationer, myndig- heter, medborgare eller juridiska personer i en annan stat eller statslösa personer. För att sekretess skall gälla krävas att det kan antas att mellanfolkliga förbindelser störs eller att skadas på något annat sätt om uppgiften röjs.12 Normalt gäller meddelarfriheten för uppgifter som omfattas av utrikessekretess. Meddelarfriheten bryts endast för sådana upp- gifter där det kan antas att rikets säkerhet sätts i fara eller landet annars skadas allvarligt, om uppgiften röjs. Motivet för att med- delarfriheten skall brytas för denna typ av uppgifter är detsamma som återgetts ovan beträffande sekretess hos utskott och EU-nämnden.13 Sekretess beträffande den centrala finanspolitiken m.m. Hos regeringen, och gäller sekretess för uppgifter som rör den centrala finanspolitiken, penning- politiken eller valutapolitiken. För att sekretess skall gälla krävs vidare att det kan antas att syftet med en beslutad eller förutsedd åtgärd motverkas om uppgiften röjs.14 Tystnadsplikt enligt denna bestämmelse bryter meddelarfriheten enbart såvitt avser uppgifter hos . 102 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen 1977/78:38 s.32f 122 kap. 1 § sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 143 kap. 1 § sekretesslagen hos regeringen eller gäller alltså meddelar- friheten. Innan sekretesslagen trädde i kraft gällde tystnadsplikt till skydd för den centrala finans- och räntepolitiken endast fullmäktige och vissa andra förtroendemän inom och för tjänste- männen där. Denna tystnadsplikt var föreskriven i lag och bröt därför meddelarfriheten. konstaterade att det knappast kunde finnas något intresse av insyn i meningsutbyte inför ändringar i diskontot eller dylikt, som var starkt nog att väga över skälen för tystnadsplikt.15 En sådan tystnadsplikt är oftast kortvarig och innebär därför inte någon betydelsefull inskränkning av möjligheterna till insyn och debatt. Kommittén föreslog därför att tystnadsplikten hos även i fortsättningen borde bryta meddelarfriheten. I förarbetena till sekretesslagen konstaterade departements- chefen att denna lösning stämde överens med gällande rätt. Vidare fanns det inte tillräcklig anledning att göra undantag också för uppgifter hos , något som hade föreslagits under remissbehandlingen.16 Sekretess gäller för uppgifter med anknytning till förundersökning i brottmål. Sekretess gäller också uppgifter som rör användning av tvångsmedel i brottmål eller i annan verksamhet för att förebygga brott. Vidare gäller sekretess för uppgifter i verksamhet som rör utredning om näringsförbud. Sekretess gäller också uppgifter i åklagarmyndighets, polismyndighets, skattemyndighets, eller verksamhet i övrigt för att förebygga, utreda eller beivra brott. Hos gäller sekretess för upp- gifter i verksamheten med att övervaka insiderlagen (2000:1086). I alla dessa fall gäller sekretessen om det kan antas att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller att den framtida verksamheten skadas om uppgiften röjs.17 För uppgifter i vissa verksamheter, bl.a. hos och viss underrättelseverksamhet, gäller ett omvänt skaderekvisit. Det innebär att uppgifterna i dessa verksamheter omfattas av 15SOU 1975:102 s. 202 1979/80:2 Del A s. 371 175 kap. 1 § första stycket sekretesslagen sekretess om det inte står klart att uppgifterna kan röjas utan att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller den framtida verksamheten skadas.18 Denna sekretess kan även finnas hos andra myndigheter om de biträder åklagarmyndighet, polismyndighet, skattemyndighet, eller med att upptäcka, utreda eller beivra brott. Sekretess kan också gälla hos tillsynsmyndighet i konkurs och inom exekutionsväsendet för uppgifter som rör brott som har samband med gäldenärs näringsverksamhet.19 För uppgifter som omfattas av denna sekretessbestämmelse gäller normalt meddelarfrihet. Meddelarfriheten bryts dock om uppgiften avser kvarhållande av försändelser på befordringsföretag, hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning eller hemlig kamera- övervakning som beslutats av domstol, undersökningsledare eller åklagare. Innan sekretesslagen genomfördes ansågs meddelarfrihet gälla för alla uppgifter om polisens åtgärder i brottsbekämpande syfte m.m. utom när det gällde beslut om kvarhållande av postförsändelse. Departementschefen angav att han inte var beredd att förorda några nya inskränkningar i meddelarfriheten på detta området.20 Bestäm- melsen har dock kompletterats på grund av att reglerna om tvångs- medel ändrats och kompletterats.21 Sekretess om säkerhets- eller bevakningsåtgärder Sekretess gäller för uppgifter om säkerhets- och bevaknings- åtgärder som rör bl.a. byggnader och andra anläggningar, pengar och andra värdeföremål, vapen, telekommunikation och behörig- heter till t.ex. datasystem. Sådan sekretess gäller om det kan antas att syftet med åtgärden motverkas om uppgiften röjs.22 Tystnads- plikten enligt denna bestämmelse bryter alltid meddelarfriheten. Förslaget att denna sekretess skall bryta meddelarfriheten fördes fram i promemorian Handlingssekretess och tystnadsplikt (Ds Ju 1977:11). Det fick inte någon kritik under 185 kap. 1 § andra stycket sekretesslagen 195 kap. 1 § tredje stycket sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 371 1988/89:124, 1992/93:200, 1995/96:85 225 kap. 2 § sekretesslagen Förslaget i propositionen avvek inte från promemorians förslag och godtogs av riksdagen.23 Sekretess för chiffer eller liknande Sekretess gäller för uppgifter om chiffer, kod eller liknande metoder som har till syfte att underlätta att uppgifter används i allmän verksamhet utan att sekretess åsidosätts eller göra det möjligt att kontrollera om information i elektronisk form har förvanskats. Sådan sekretess gäller om det kan antas att syftet med metoden motverkas om uppgiften röjs.24 Vidare gäller sekretess för körkorts referensnummer i vägtrafik- registret om det inte står klart att numret kan röjas utan fara för att kontrollen av körkortets äkthet motverkas.25 Tystnadsplikt enligt dessa bestämmelser bryter alltid meddelarfriheten. Resonemanget till varför sekretess enligt denna bestämmelse skall bryta meddelarfriheten är detsamma som beträffande sekre- tess för säkerhets- och bevakningsåtgärder. Sekretessbestämmelsen gällde från början bara chiffer etc. till skydd för användningen av sekretessbelagda uppgifter i den allmänna verksamheten. Därefter har skyddet för körkorts referensnummer och elektronisk information kommit till.26 Beträffande sekretessen för körkorts referensnummer konsta- terades i propositionen att meddelarfriheten för övriga uppgifter i denna paragraf var inskränkt och att det borde vara fallet även för uppgifter om referensnummer.27 När det gäller skyddet för elektro- nisk information konstaterade regeringen att det av 16 kap. 1 § sekretesslagen följer att meddelarfriheten är begränsad när tystnadsplikt följer av 5 kap. 3 § sekretesslagen.28 1979/80:2 Del A s. 371 245 kap. 3 § första stycket sekretesslagen 255 kap. 3 § andra stycket sekretesslagen 26SFS 1994:595 och SFS 2000:834 1993/94:165 s. 20 1999/2000:117 s. 81 Sekretess för att hindra rymning m.m. Beträffande åtgärder vars syfte är att hindra rymning eller fritagning finns en bestämmelse som kompletterar förundersök- ningssekretessen och sekretessen till skydd för säkerhets- och bevakningsåtgärder respektive chiffer och liknande. Sekretess gäller enligt den bestämmelsen inom polisväsendet och kriminalvården om det kan antas att syftet med åtgärden motverkas om uppgiften röjs.29 Tystnadsplikt enligt denna bestämmelse bryter alltid med- delarfriheten. Denna sekretessbestämmelse har inte ändrats sedan sekretess- lagen infördes. Motivet till varför den bör bryta meddelarfriheten är detsamma som ovan angetts för sekretess för säkerhets- och bevakningsåtgärder. Sekretess avseende internationell rättshjälp m.m. Sekretess gäller för uppgifter med anknytning till förundersökning eller tvångsmedel om de finns i verksamhet rörande internationell rättshjälp. Förutsättningen är att det kan antas att den rättsliga hjälpen begärts under förutsättning att uppgiften inte röjs. Sekretess gäller även för viss information med anknytning till Schengens informationssystem som finns hos polismyndighet, åklagarmyndighet, , och Kust- bevakningen.30 I princip råder meddelarfrihet beträffande uppgifter som omfattas av denna bestämmelse. Meddelarfriheten bryts dock för uppgifter som avser kvarhållande av försändelse på befordrings- företag, hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning eller hemlig kameraövervakning på grund av beslut av domstol eller åklagare. Bestämmelsen infördes därför att JO i ett beslut31 funnit att bestämmelsen i 5 kap. 1 § första stycket 1 sekretesslagen inte kan tillämpas i förhållande till utredningar som utförs efter en ansökan från en främmande stat. Syftet var att de åtgärder som vidtas i i en utländska brottsutredning skulle ha lika starkt sekretesskydd som om åtgärden vidtagits i en svensk förundersökning.32 Vidare 295 kap. 4 § sekretesslagen 305 kap. 7 § sekretesslagen 31JO 1997/98 s. 112 1999/2000:61 s. 164 konstaterades att i likhet med vad som gäller för förundersöknings- sekretess enligt 5 kap. 1 § sekretesslagen bör meddelarfriheten begränsas såvitt avser uppgift om kvarhållande av försändelse på befordringsföretag, hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervak- ning eller hemlig kameraövervakning på grund av beslut av domstol eller åklagare.33 Inom hälso- och sjukvården gäller sekretess för uppgifter om enskildas hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Vid sekretessbedömningen tillämpas ett omvänt skaderekvisit.