sou · GRB3125 · 2004-01-01 00:00:00 — De små nya rörelsefolkhögskolorna har i regel etablerats i storstadsområdena. Den traditionella uppfattningen om folkhögskolan är att den drivs i internatform. I enkäten har skolorna angivit andel internatboende uttryckt i fyra grupper deltagarveckor som härrör från kurs- deltagare som bor i skolans internat eller om skolan är ett renodlat externat. De fyra grupperna jämte externatet är , 25–, 50–eller . De folkhögskolor som ingår i bearbetningen av enkäten fördelar sig på de fem storleksgrupperna enligt tabellen nedan: En uppdelning på rörelseskolor respektive landstingsskolor visas i följande tabeller. Närmare en femtedel av folkhögskolorna är externat och vid ungefär en tredjedel av skolorna härrör högst deltagarveckor från kursdeltagare som bor i skolans internat. Landstingsskolorna synes ha ett förhållandevis större antal del- tagare i internatet. Filialverksamhet, kurser på annan plats Skolorna ombads i enkäten ange ungefär hur många deltagarveckor som bedrivs vid skolans olika regelbundna kursplatser – huvud- skola respektive filial(er). Begreppet filial är inte entydigt. I det här sammanhanget menas regelbunden kursverksamhet förlagd till lokaler på annan plats än där huvuddelen av kursverksamheten genomförs. Antalet deltagarveckor skulle inkludera eventuell upp- dragsverksamhet. Nedanstående tabell beskriver antal skolor och platser samt omfattningen av filialverksamheten uttryckt i deltagarveckor. Hela verksamheten avser antalet dv inklusive uppdragsverksamhet som genomförs av skolor med filialer. Huvudskolan avser antalet dv inklusive uppdragsverksamhet som genomförs i skolans huvud- lokaler. Filialer avser antalet dv inklusive uppdragsverksamhet. Antal orter avser antal orter med filialverksamhet. Obs en skola kan ha flera filialer på samma ort. I enkäten har 40 av 82 rörelseskolor eller knappt hälften uppgivit att man bedriver regelbunden verksamhet på annan plats än i skolans huvudlokaler. Förhållandena är desamma för landstings- skolorna. De rörelseskolor som bedriver filialverksamhet har en tredjedel av antalet deltagarveckor förlagda till filialer. Motsvarande uppgift för landstingsskolorna är . De svarande skolorna bedriver filialverksamhet på 113 olika platser. Eftersom många skolor driver mer än en filial är antalet filialer större. Några få skolor bedriver regelbundet kursverksamhet i utlandet. Huvudman (vid tillkomst) Miljö- och fredsrörelser. Örebromissionen och Nybygget – Nordica och Mo Gård ABF och LO i Folkhögskolornas intäkter och kostnader 1991/92–2001 Särdrag kostar SOU 2003:125 statsbidrag, motsv. SOU 2003:125 Särdrag kostar Intäkter/kostnader rörelsefolkhögskolor 2001, kvartiler Uppdr, kom kunskapslyft Summa uppdrag o konf Ersättningar kost o logi "Externa" personal kostn Summa fastighet o lokal Intäkter/kostnader landstingsfolkhögskolor 2001, kvartiler Uppdr, kom kunskapsl Summa uppdr o konf Ersättningar kost o logi "Externa" personal kostn Summa fastighet o lokal Intäkter/kostnader nya skolor, medelvärden Uppdr, kom kunskapslyft Summa uppdrag o konf Ersättningar kost o logi SOU 2003:125 Särdrag kostar "Externa" personal kostn Summa fastighet o lokal Intäkter/kostnader nya skolor, kvartiler SOU 2003:125 Särdrag kostar Diagrammen på följande sidor avser bl.a. att belysa förändringar , som skolorna genomfört i syfte att nå en balan- serad ekonomi. Utgångspunkten är förhållandena och jämförelsen görs med ett genomsnitt av förhållandena och 1999. Sammanställningen redovisar i diagramform svarens fördel- ning på de olika svarsalternativen uttryckt i procent av antalet avgivna svar för respektive fråga. Varje frågas exakta formulering anges i anslutning diagrammet. Förändring antal tjänster i administrationen Antalet tjänster för administration i förhållande till verksamhetens om- fattning. Ett förhållandevis större antal rörelsefolkhögskolor än landstings- skolor synes ha minskat administrationens omfattning mätt i antal tjänster. Förändring antal tjänster i kök/internat/lokalvård Antalet tjänster för kök/internat/lokalvård i förhållande till verksamhet- ens omfattning. Drygt en fjärdedel av skolorna har minskat sina personal- insatser i kök/internat/lokalvård. Det gäller båda skoltyperna. Förändring antal tjänster fastighet Antalet tjänster för fastighet i förhållande till verksamhetens omfattning. Personalinsatserna för fastighetsskötsel har minskat, dock inte i samma utsträckning som för kök etc. Totalt kan man inte spåra några större förändringar i Antalet skolor som redovisar ökningar resp. minsk- ningar i internatet är ungefär lika många. Deltagaravgifter (ej kost och logi) utöver allmän kostnadsökning. Endast ett fåtal skolor har ökade deltagaravgifter. Möjligheterna till höjda avgifter för betalningssvaga grupper är små. Konferens- eller annan extern verksamhet. av skolorna ökar sin konferensandel. Många anser detta är en konsekvens av och en för- beredelse för minskad uppdragsverksamhet Projektverksamhet i förhållande till statsbidragsberättigad verksamhet. Den relativt kraftiga ökningen av projektverksamhet är troligen resultatet EU- medel för personalutveckling växtkraft mål 3 Insatserna har ökat kraftigt. Detta är troligen konsekvensen av skolornas deltagande i EU:s växtkraft mål 3. Man anger stora personalutvecklingsbehov vad gäller att kunna möta svaga grupper i kursverksamheten. Investeringar i övrigt. Antalet skolor som minskat sin investeringsnivå exklu- sive IT-investeringar är något fler än skolor som ökat. Förhållandevis fler rörelseskolor än landstingsskolor har minskat. – en kartläggning i åtta kommuner Statens utvärdering av folkbildningen 2004, SUFO 2, har enligt direktiven bl.a. att belysa folkbildningens betydelse för kulturlivet och i vilken utsträckning folkbildningen bidrar till att de kultur- politiska målen nås. SUFO 2 har gjort en kartläggning i åtta kommuner för att belysa vilken betydelse främst studieförbunden har för kulturlivet, med betoning på amatörkultur, i dessa kommuner. Inriktningen av kartläggningsarbetet togs fram av utredningens sekretariat i samverkan med en arbetsgrupp med representanter för studieför- bunden och Amatörkulturens samrådsgrupp, Ax. I utformningen av projektplanen har även , Svenska Kommunförbun- det, deltagit. Kartläggningen har genomförts av bildningskonsulenterna , , , , , , samt , Bildningsför- bund. Denna slutrapport har sammanställts utifrån deras kommun- visa rapporter. För sammanställning och bearbetning av slut- rapporten svarar , Vägledning & Pedagogisk Rådgivning, och SUFO 2:s sekretariat. För inledningskapitlet svarar sekretariatet, resultatredovisningen har gjorts i samverkan mellan sekretariatet och . För den samman- fattande diskussionen och slutsatserna svarar . Urval av kommuner ............................................................................ Ledare/lärare............................................................................. Rekrytering av deltagare, publik och medverkande............... Tillgång till lokaler ................................................................... Problem, förväntningar, önskemål och goda exempel........... Sammanfattande diskussion och slutsatser........................... Återväxt och rekrytering .................................................................. Finns förmåga till förnyelse?............................................................ Är ökat samarbete lösningen?........................................................... Attityd och kulturklimat................................................................... De kulturpolitiska målen................................................... Amatörkulturens samrådsgrupp, Ax................................ I kommittédirektiven för SUFO 2 tas samhällets förväntningar på folkbildningen upp. Där sägs att folkbildningen med sin idé- rikedom och initiativkraft har stor betydelse för enskilda männi- skor. Vidare sägas att ett av syftena med statens bidrag till folk- bildningen är att bidraget skall bredda kulturintresset samt skapa förutsättningar för egna kulturupplevelser och eget skapande. Inom studieförbunden sker den största delen av verksamheten inom det estetiska området där amatörkultur i form av eget skap- ande och eget utövande dominerar. Även folkhögskolorna har en betydande verksamhet inom kulturområdet. Folkbildningens aktörer spelar också en stor roll som arrangörer och ger bl.a. amatörkulturens utövare möjligheter att möta en publik. Länsbild- ningsförbunden förmedlar bidrag till kulturprogram till föreläsnings- föreningar och ideella föreningar som inte har etablerat samarbete med, eller är anslutna till, studieförbund. Mot denna bakgrund har SUFO 2 tagit initiativ till en kartlägg- ning av folkbildningens roll för kulturlivet i åtta kommuner. Kartläggningen syftar till att beskriva folkbildningens, dvs. studie- förbundens och folkhögskolornas, roll för och relation till kultur- livet, med betoning på amatörkulturen. I kartläggningen ingår också uppgifter och synpunkter från kommuner och kulturfören- ingar. Kartläggningen avser främst verksamheter som människor utövar i grupp på sin fritid och genom eget val. För studie- förbundens del handlar det om studiecirklar inom det estetiska ämnesområdet samt litteraturcirklar inom beteendevetenskaps- området men också om studieförbunden som arrangörer av kultur- program. För folkhögskolorna gäller det den skapande verksamhet som ingår i allmänna kurser, särskilda kurser och korta kurser men också i studiecirklar och kulturprogram. även kulturaktiviteter som initieras på deltagarnas fritid, t.ex. i form av elevorkestrar och teatergrupper. Amatörkulturell verksamhet i grupp utövas också i kulturfören- ingar. Hit hör ett brett spektrum av föreningar från hembygds- föreningar till rollspelsföreningar. Rollspelsföreningar har inte ingått i klarläggningen, men berörs i avsnittet Sammanfattande diskussion och slutsatser. Kartläggningen har genomförts i form av intervjuer med före- trädare för berörda parter. I studieförbunden har i de flesta fallen verksamhetsansvariga i de aktuella lokalavdelningarna intervjuats. I större avdelningar har intervjun i några fall gjorts med medarbetare som ansvarat för verksamheten inom den aktuella kommunen. För att få kommunernas bild av verksamheten har vi vänt oss till kulturchefer. När det gäller intervjuer med kulturföreningarna gjordes ett urval av föreningar, huvudsakligen föreningar inom de organisationer som ingår i Amatörkulturorganisationernas sam- rådsgrupp, Ax. Urvalet begränsades till fem föreningar per kom- mun fördelade på fem områden/genrer: teater, musik, sång, dans samt ett ytterligare område som valdes av intervjuaren. Så långt det är möjligt har inom varje genre eftersträvas att få med föreningar från fler än en organisation. Som en bakgrund till och referensram för intervjuerna sammanställdes statistiska data om studieförbun- dens verksamhet på kulturområdet i respektive kommun. Intervjuerna genomfördes med ledning av en intervjuguide som angav vilka områden som skulle tas upp. Ett antal områden togs upp i syfte att få fram uppgifter som kan ge en så tydlig bild som möjligt av kulturverksamhetens förutsättningar. Tanken var att studieförbundens och folkhögskolornas arbete på kulturområdet skulle ses i relation till övriga aktörers verksamhet och förutsätt- ningar. Intervjuerna inriktades på ett antal huvudområden: Vilken syn har man på amatörkulturell verksamhet, vilka styrdokument finns, vilket ansvar tas för kvaliteten i verksamheten? Hur ser kontakter och samverkan ut? Rekrytering, utbildning, yrkesverksamma kulturarbetare som ledare. Studie-/utbildningsmaterial. Vilka studiematerial används, vilka behov finns? Hur rekryteras deltagare till gruppverksamheter, medverkande till kulturarrangemang, publik till arrangemangen? Samverkan mellan studieförbunden och andra arrangörer, amatörer respektive yrkesverksamma som medverk- ande? Tillgång till och användbarhet hos lokaler, både egna lokaler och andras. Vilka ekonomiska förutsättningar finns för amatör- kulturell verksamhet, stödet från kommunen? Finns det något positivt som det är särskilt värdefullt att framhålla? Vilka problem och svårigheter är det som är särskilt värda att uppmärksamma? Önskemål och förväntningar. Hur ser aktörerna på den närmaste framtiden för (amatör)kulturverksamheten? Totalt har 122 personer intervjuats i kartläggningen. 72 personer representerar studieförbund, varav 43 kvinnor och 29 män. Deras medelålder är . 35 personer företräder kulturföreningar, varav tio kvinnor och 25 män. Deras medelålder är . Av övriga intervjuade är sex från folkhögskolor (en kvinna och fem män) och nio från kommuner (fem kvinnor och fyra män). Se bilaga 1. Vid intervjuerna förde intervjuaren själv anteckningar om de svar som gavs. Intervjuarna har sedan skrivit ut sina anteckningar och på grundval av dessa gjort en sammanställning av vad som framkom- mit. Där ges en sammanfattande bild av vad som sagts i intervjuer med företrädarna för de olika grupper, som berörs av undersök- ningen, tillsammans med några statistiska uppgifter och en del egna iakttagelser. Denna rapport bygger i huvudsak på dessa kommun- visa sammanställningar av materialet. Vid arbetet med rapporten har även utskrifterna av intervjuerna funnits tillgängliga. Rapporten tar upp de stora dragen i svaren. Inom det geografiska området för de länsbildningsförbund, vars konsulenter engagerats för kartläggningen, har två kommuner valts ut för närmare studier. Totalt omfattar kartläggningen alltså åtta Utgångspunkt för urvalet är Svenska Kommunförbun- dets indelning av kommuner i nio grupper. Grupperingen utgår från folkmängd, läge, tätortsgrad, invånare per km2 och näringsstruktur och delar in de 290 kommunerna i följande kate- gorier: storstäder, förortskommuner, större städer, medelstora städer, industrikommuner, landsbygdskommuner, glesbygdskom- muner, övriga större kommuner samt övriga mindre kommuner. Inom de fyra aktuella bildningsförbundens geografiska områden finns 51 kommuner. Ingen storstad eller förortskommun finns bland dessa. De åtta kommuner som valts ut är följande. Större kommun: och Medelstor kommun: och Övrig mindre kommun: och Här följer en kort presentation av kommunerna. har förvandlats från en stad med lantlig profil till en utbildnings- och teknikstad. Till detta har tillkomsten av bidragit. Staden betraktas också som en typisk tjänstemannastad. Befolknings- underlaget är stabilt med en liten årlig ökning. /03 hade 135 066 invånare. har en yngre befolkning än landet i dess helhet. Till detta bidrar inte minst alla studenter. Kommunen har kultur- och fritidsnämnd. Samtliga studieförbund har kontor i kommunen. I kommunen finns två folkhögskolor. Kommunens föreningsregister tar upp ett femtiotal kulturföreningar. är största kommunen i med ca 93 200 innevånare. Tätorten har ca 55 000 innevånare. Kommunens nordvästra del innehåller stora delar glesbygd. är ett regionalt centrum med en näringslivsstruktur som är lika rikets genomsnitt. Befolkningen i kommunen har minskat med ca 1 000 personer . Kommunen har kulturnämnd och en gemensam . I kommunen finns samtliga tio studieförbund lokaliserade. För Bilda och är kontoret i det enda kontoret i och . Kommunen bedriver en stor kulturverksamhet och satsar mer pengar på kultur än genomsnittet i landet. Alla kulturföreningar får stöd, ca 150 stycken. är en medelstor kommun med 32 428 invånare. Den har dominerats av tre större företag , och samt ett antal elektronikföretag. har de flesta elektronikföretag slagits ut och har flyttat ut ur kommunen. Detta har inneburit en viss oro och problem. Kommunen har en kultur- och konsumentförvaltning. Nio av studieförbunden har verksamhet i kommunen. I kommunen finns en folkhögskola. Kommunens föreningsregister innehåller ett trettiotal kulturföreningar. kommun är en industrikommun med 10 866 invånare En kraftig expansion skedde . Invånarantalet tre- dubblades . Invånarantalet var då ca 15 000. Den totalt dominerande industrin är järnverket , som har konti- nuerlig drift, vilket påverkar bl.a. föreningslivet. Kommunen har en kultur- och fritidsförvaltning och bedriver egen kulturverksamhet. Några av studieförbunden har mycket liten verksamhet i kommunen. Ett studieförbund har lokalkontor. Kommunens föreningsregister innehåller ett tjugotal kulturföreningar. kommun är nästa största kommun. Befolk- ningen har ökat med 5 500 till 40 531 invånare. I kommunen finns ett flertal tätorter där av befolkningen bor. I centralorten bor av invånarna. Näringslivet domineras av industrier och jordbruk. Ett par av studieförbunden har mycket liten verksamhet i kommunen. Två förbund har kontor i . har sina kontor i och två i . Kommunen har en gemensam kultur- och fritidsnämnd men bedriver i liten utsträckning egen kulturverksamhet. Kommunens föreningsregister innehåller ett trettiotal kulturföreningar. kommun är nordligaste kommun med ett vidsträckt område, som i söder gränsar mot kommun och i norr mot den västerbottniska och norska fjällvärlden. Av kommunens yta, , utgör skog och resterande vattendrag och fjäll. Befolkningen uppgick till 16 044 personer och /03 till 13 371 1970-1992 minskade befolkningen med ca 2 400 personer och 1992–2002 med ca 2 700 personer eller . Kommunen har några få större tätorter men är en utpräglad glesbygdskommun, vilket präglar både kommunen och de i kom- munen verksamma studieförbunden. 2003 finns tre studieförbund fysiskt i kommunen med kontor och personal. För övriga studie- förbund administreras verksamheten från eller . Kommunen har kultur och fritidsnämnd och bedriver egen kulturverksamhet i ganska stor omfattning. Mycket av den genomförs i samverkan med studieförbund eller andra föreningar och institutioner. Kommunens föreningsregister innehåller ett trettiotal kulturföreningar. kommun kan betraktas som en kulturkommun. I förhåll- ande till kommunens storlek förekommer ett varierat och rikt kulturliv. Befolkningsmässigt är kommunen en av landets mindre. Invånarantalet var /03 7 629 personer och har pendlat mellan 7 400 och 7 800. har en befolkning som är något äldre än riket i genomsnitt. av kommunens yrkesverksamma är sysselsatta inom offentlig verksamhet. Många har också sysselsättning inom turist- näringen. Alla studieförbund har verksamhet i kommunen. Två förbund har kontor i kommunen, övriga i antingen eller . I kommunen finns en folkhögskola. Kommunen har kulturnämnd och anordnar olika kulturprogram, mest utställningar men också föreläsningar och konserter. Kulturchefen arbetar också på som är en egen resultatenhet inom kommunen. kommun i tillhör landets mindre kom- muner med 8 835 invånare. Befolkningen minskade efter en tidigare mindre uppgång. Kommunen domineras av tjänsteföretag och skogs- och jordbruk. Fyra studieförbund har kontor i kommunen. Övriga har kontor i . I kommunen finns en folkhögskola. Kommunens föreningsregister innehåller ett tiotal kulturföreningar. Kommunen har fritids- och kulturnämnd och bedriver en egen verksamhet på kulturområdet, till viss del moti- verad av att det finns för få andra arrangörer. Kommunen samver- kar bl.a. med Filmpool Nord, konstföreningen och teaterfören- ingen. Av de tio studieförbunden har flertalet verksamhet i de åtta kom- munerna, även om den i några fall är av mycket liten omfattning, dvs. några enstaka studiecirklar eller kulturprogram. I sådana fall har inte någon företrädare för just det studieförbundet . I flera fall är studieförbunden organiserade så att samma adminis- trativa enhet täcker flera kommuner, vilket inneburit att samma företrädare kan ha intervjuats angående verksamheten i mer än en kommun. I några fall har dels en företrädare för lokalkontoret, dels en företrädare för avdelningskontoret intervjuats. I , och har företrädare för samtliga studieförbund intervjuats, i och för nio förbund och i och för åtta förbund. I tabell 1 redovisas antalet kulturaktiviteter, dvs. studiecirklar inom kulturområdet och antalet kulturprogram i de åtta kommun- erna. Antal kulturaktiviteter i åtta kommuner 1997 och 2002 Totalt sett har antalet kulturaktiviteter ökat . Cirkelverksamheten har ökat med medan antalet kulturprogram i stort sätt är oförändrat. Värt att notera är t.ex. den ökning som skett i av såväl cirklar som kulturprogram och den minskning som skett i . Studerar man siffrorna för de enskilda studieförbunden ser man stora variationer. De studieförbund som har haft minskning av verksamheten framhåller bland annat omorganisation, personalned- dragningar och resursproblem som skäl till nedgången. På ett par orter har det lokala kontoret lagts ner och verksamheten central- iserats. Exempel finns också på att kontor lagts ner en period med en verksamhetsminskning som följd, för att öka när kontoret åter öppnades. Långtidssjukskrivningar och personalbyten påverkar också verk- samhetens omfattning. Vissa cirkelledare slutar på grund av hög ålder eller flyttar från orten. Det kan då vara svårt att rekrytera till- räckligt många nya cirkelledare till ett ämne som lockar många del- tagare. Ett par studieförbund har gjort en översyn av verksamhetens kvalitet och valt att minska viss verksamhet som haft karaktär av bidragsförmedling och där studieförbundens direkta engagemang varit svagt. På de orter där verksamheten har ökat har man bland annat gått in för aktivare rapportering och haft möjlighet att öka bemanningen på det lokala kontoret. Flera studieförbund, som har ökat sin verk- samhet, har gjort detta genom en medveten satsning på medlems- organisationerna som har gett en positiv respons. I de åtta kommunerna finns sex folkhögskolor. Här följer en kort presentation av deras verksamheter inom kulturområdet. med arbetarrörelsen och kommun som huvudmän har haft musikutbildning i hela sin 50-åriga historia. En utbildning av cirkelledare i musik anser man behövs för att hålla musiken levande i arbetarverksamheten. Utvecklingen har skett genom att duktiga och kompetenta personer knutits till skolan. finns ett nära samarbete mellan folkhögskolan och genom att man delar på lärare, köper tjänster av varandra och har en gemensam verksamhet i ensemblespel och orkestrar. Av de 25 kommunala musikskolerektorerna från till har 20 gått på . är konst tillvalsämne (t.ex. kan halva tiden i allmän kurs vara konst). Festspelen i har sin bas på , där festspelens administration finns, liksom mästarkurserna och de dagliga elevkonserterna. Folkhögskolan har arrangerat en kulturmusikvecka. Skolan har kurser i sång, flöjt, piano och musikdata. Tillgången på musiker i skolans utbildningar gör att allmänheten ofta inbjuds till konserter med skolans studerande och lärare, i samverkan med verksamhet. Lunnevads folkhögskola med som huvudman har en tvåårig musiklinje med 60 deltagare, som till stor del kommer från kommunala . Bild och formkurserna leder ofta till högre studier. Skolan har bra lokaler för bild och form. 60–av skolans verksamhet finns inom kultur- området. med i som huvudman har en musiklinje inriktad mot traditionell västerländsk musik, som nivåmässigt ligger mellan gymnasiet och högskolan. Traditionellt har en del elever valt att gå vidare till Vadstena- , som hyr lokaler på folkhögskolan. Skolan har regel- bunden konsertverksamhet, ca . Övriga linjer på skolan är textillinje, vävning och sömnad, konstsömnad och knyppling, tovning, växtfärgning och sidenmåleri. Skolan har något som man kallar blockämnen. Hela skolan väljer som ämne något av följande ämnen: keramik, bild, kör, drama, kultur eller musikhistoria. Skolan har en kulturell kurs för psykiskt sjuka där eleverna lär sig att uttrycka sig genom bild. Skolans profil på allmänna linjen, kultur, är inte direkt inriktad på skapande verksamhet utan mera på teoretiska kunskaper. Eleverna får uttrycka sig genom utställningar. Man ordnar också temadagar där det ofta ingår rollspel. I datautbildningen arbetar man en del av tiden med layout och bild. med Studiefrämjandet och 4H som huvudmän har statistiskt sett en mycket liten kulturverksamhet.