sou · GRB397d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Tjänsterna utförs i egen regi, genom samverkan med annan myn- dighet eller genom underleverantörer som upphandlas på markna- den. har varit aktivt i samarbetet med andra myn- digheter. har bland annat av den anledningen, i ett inledningsskede, fått det sammanhållande ansvaret för administra- tionen av certifikat för elektronisk identifiering och elektroniska signaturer inom statsförvaltningen (). Till avdelningschefens förfogande finns en controllerfunktion, en kvalitetsfunktion och resurser för att utföra uppdrag åt verks- ledningen. IT-avdelningen består i övrigt av fem enheter och ett sekretariat som ansvarar för inköp av IT-utrustning och tjänster samt tecknar och förvaltar avtal med externa leverantörer och ger administrativt stöd inom avdelningen. Strategienheten ansvarar för att utveckla, förvalta och förankra arkitektur för system, tekniska lösningar, IT-säkerhet, informa- tionshantering och regler för användargränssnitt. och leveransavtal ansvarar för utformandet av överenskommelser om systemutveckling, systemförvaltning, pro- duktion och användarservice. Arbetet sker i samarbete med verk- samhetsansvariga (dvs. medarbetare på exekutionsavdelningen beträffande kronofogdemyndighetens verksamhet) och i samver- kan med den övriga IT-avdelningen eller externa leverantörer. Enheten ansvarar för styrningen av IT-avdelningens underleveran- törer av tjänster. Produktionsenheten ansvarar för den löpande driften av IT- systemen samt för förvaltning och utveckling av produktions- plattformarna. Enheten har personal, förutom i , även i , , och . Systemenheten ansvarar för utveckling och förvaltning av data- stödet för skatteförvaltningen och exekutionsväsendet. Huvud- delen av de verksamhetsstödjande systemen utvecklas i organisa- tionens egen regi. Enheten ansvarar även för förvaltningen av utvecklade system. Enheten är uppdelad efter vilken verksamhet de olika systemen stödjer. Enheten har personal, förutom i , även i , , och . ansvarar för användarser- vice/helpdesk-funktionen för hela . Enheten är konsultbemannad och placerad hos . IT-avdelningen svarar således för drift och utveckling av hela IT-stöd, vilket totalt uppgår till omkring 180 system. Hela den tekniska infrastrukturen är gemensam för . De gemensamma administrativa stödsystemen omfattar ett 50-tal mer eller mindre sammanhängande system – några stora bassystem för ekonomi, personal och kontorsinforma- tion samt ett flertal mindre applikationer. Kostnaderna för de koncerngemensamma systemen och IT- avdelningens interna stödfunktioner uppgick till , vilket motsvarar av de totala IT-kostna- derna. Med utgångspunkten att exekutionsväsendets kostnader uppgår till ca en femtedel av totala kostnader har beräknat exekutionsväsendets del av de gemen- samma IT-kostnaderna till . På motsvarande sätt har exe- kutionsväsendets andel av IT-avdelningens interna stödfunktioner beräknats till . För exekutionsväsendets del finns utöver dessa gemensamma system ett antal IT-baserade verksamhetsstödjande system som äger. Att exekutionsavdel- ningen äger systemen innebär bl.a. att det är exekutionsavdelningen som beslutar om vilka systemförändringar som skall göras mot bakgrund av verksamhetens behov och därefter beställer föränd- ringar eller nya system hos IT-avdelningen. Möjligheterna för IT- avdelningen att tillgodose exekutionsavdelningens önskemål är beroende av dels hur viktiga önskemålen är, dels resurstilldelning och beslutas efter en omfattande prioriteringsprocess där samtliga system ingår. , datastödet för kronofogdemyndigheternas indrivnings- verksamhet, är ett system som togs i produktion i och som har varit i drift vid samtliga kronofogdemyndigheter. Systemet har sedan produktionsstarten byggts ut och förändrats i en rad avseenden. utnyttjas av drygt 2 000 personer inom kronofogdemyndigheterna. är dessutom tillgängligt via terminal för skatteförvaltningen, Tullver- ket och på allmänhetens terminal. Systemet är mycket omfattande och bygger på ett stort antal program. är beroende av flera andra system såväl inom som utanför exekutionsväsendet och skatteförvaltningen. Dessutom sker en omfattande kommunikation via fil med ingivare av ansökningar. Driften av systemet och dess kommunikation med omvärlden sköts av SchlumbergerSema. Ett antal systemerare på arbetar dock vid behov med utveckling av . Utvecklingsinsatserna begränsas numera till vad som är absolut nödvändigt. har nämligen blivit föråldrat och ersätts successivt med ett nytt datastöd som beräknas helt ha tagit över . Kostnaderna för förvaltning och utveckling av uppgick till . INIT är det system som successivt skall ta över efter . Övergången till detta system beräknas pågå t.o.m. . Det är det första av system som konstrueras på en ny koncerngemensam webbaserad teknisk plattform, vilken skall ersätta den plattform som koncernens övriga IT-stöd är utvecklade i. Avsikten är att samtliga nya system skall byggas på den nya platt- formen och att lösningar som tas fram för ett system skall kunna användas även i andra. Detta innebär besparingar men också att varje enskilt system/applikation blir beroende av förvaltningens övriga IT-utveckling. INIT är ett tekniskt mycket avancerat system och förväntas ha ett än mer omfattande kommunikationsnät med omvärlden än vad har. Många rutinärenden förväntas kunna tas om hand genom ökad automatisering och maskinell hantering. På grund av sin komplexitet har projektet kommit att kräva mer tid och bli avsevärt dyrare än beräknat. har i regler- ingsbrevet för ålagts att lämna en redogörelse för hur utvecklingsarbetet framskrider med en bedömning av de effek- tiviseringar i verksamheten som utvecklingsarbetet beräknas leda till. På exekutionsavdelningen arbetar omkring fem personer med utvecklandet av INIT. Mellan 15 och 20 personer arbetar med dessa frågor på IT-avdelningen. Allteftersom delar av INIT blir klara och produktionssätts sköter IT-avdelningen den fortsatta förvaltningen. Kostnaderna för förvaltning och utveckling av INIT uppgick till . Duffex är datastödet för handläggning av den exekutiva försälj- ningen av fastigheter, skepp, luftfartyg och bostadsrätter samt tvångsförsäljning av bostadsrätter. Systemet har omkring 100 användare på 15 av kronofogdemyndigheternas kontor. Duffex var det första av exekutionsväsendets system att använda elektroniska akter. Systemet är beroende av flera andra system, såväl inom för- valtningen som utanför, såsom , SUPRO, Basinfo och Lant- mäteriverkets fastighetsregister. IT-avdelningen ansvarar för drif- ten av Duffex. Kostnaderna för förvaltning och utveckling av Duffex uppgick till . SUPRO är datastödet för den summariska processen. Systemet har flera kopplingar till bl.a. , Duffex och Spar. Dessutom lämnar ett stort antal ingivare av mål () sina ansök- ningar på fil. SchlumbergerSema handhar driften av systemet. SUPRO hanteras av omkring 200 användare, men hela exekutions- väsendet har tillgång till systemet. Även SUPRO anses börja bli föråldrat, främst mot bakgrund av de ökande kraven på samverkan med andra system. har gjort en förstudie och undersökt behovet av ett nytt eller modifierat IT-stöd för den summariska processen och har därvid tagit fram ett beslutsunderlag för ett kommande IT-utvecklingsprojekt.9 Kostnaderna för förvalt- ning och utveckling av SUPRO uppgick till . är datastödet för hantering av ärenden rörande tillsyn i konkurser. Systemet får uppgifter enbart genom handläggarnas registreringsåtgärder och inhämtar alltså inte några uppgifter på elektronisk väg. Uppgifter lämnas elektroniskt enbart till PLEX. Systemet är tillgängligt på allmänhetens terminal. har omkring 70 användare. IT-avdelningen ansvarar för såväl drift som utveckling av systemet. Utvecklingen sköts av personal i . Kostnaderna för förvaltning och utveckling av uppgick till . SkuSan är datastödet för handläggningen av ärenden angående skuldsanering. Handläggarna registrerar själva all information om de enskilda ärendena. SkuSan tillförs således inte någon informa- tion elektroniskt och är därför oberoende av andra system. 9 RSV Rapport 2002:19, Framtidens IT-stöd för summarisk process. enda information som lämnas elektroniskt är statistikuppgifter som överförs till PLEX. SkuSan har omkring 70 användare i landet. Driften och utvecklingen av systemet sker vid IT-avdelningen. och har i ett gemensamt pro- jekt bl.a. föreslagit ett förbättrat och avsevärt mer avancerat gemensamt IT-stöd i form av en internetportal där gäldenären har tillgång till ett stort antal tjänster för att reda ut sin ekonomiska situation, som de handläggande instanserna har ett hand- läggningsstöd och tillgång till all den information som tillförts ärendet i portalen. En förstudie har övervägt möjligheterna att rea- lisera dessa förslag.10 Kostnaderna för förvaltning och utveckling av SkuSan uppgick till . Alla exekutionsväsendets verksamhetssystem levererar månads- vis uppgifter till PLEX, som är det för exekutionsväsendet gemen- samma datastödet för uppföljning, ledning, planering och styrning. PLEX ger möjligheter att sammanställa information efter egna behov. Det finns även fasta rapporter för all kronofogdemyndig- heternas verksamhet samt för kronofogdemyndigheternas admi- nistration. För verksamheten finns således uppgifter om volymer, resursförbrukning, produktivitet, effektivitet och kvalitet. Kostna- derna för utveckling och förvaltning av PLEX uppgick till . Till kostnaderna för förvaltning och utveckling av exekutions- väsendets nu redovisade verksamhetssystem skall läggas kostna- derna för driften av dessa system. De totala driftskostnaderna upp- gick till . Vid IT-avdelningen är 590 personer anställda, motsvarande ca 571 årsarbetskrafter. Av dessa arbetar omkring 29 årsarbetskrafter med uppdrag som är direkt knutna till kronofogdemyndigheternas verksamhet, 372 årsarbetskrafter arbetar med koncerngemensamma uppdrag. Därutöver arbetar 34 årsarbetskrafter med IT-avdelning- ens interna gemensamma stödfunktioner. Lönekostnaderna för de personer som arbetar med kronofogdemyndigheternas andel av IT-stöd uppgick till och för dem som arbetar med koncerngemensamma system till . För de personer som arbetar med IT-avdelningens interna stöd- funktioner uppgick lönekostnaderna till . Kostnaderna för den personal som arbetar med skatteförvaltningens system uppgick till . 10 RSV Rapport 2002:5 , Rapport från skuldsaneringsprojektet . Förstudie skuldsaneringsportal, . Ekonomiavdelningen ansvarar för frågor som rör säkerhet, plane- ring, uppföljning, redovisning, finansiering och betalningsförmed- ling inom hela . Vidare utformar avdelningen rikt- linjer för koncernens upphandling och genomför upphandlingar inom samt för internservice. Förutom ett sekretariat som bistår vid planering, uppföljning, kompetensförsörjning, omvärldsbevakning m.m. samt administra- tion av verksamheten inom avdelningen har ekonomiavdelningen fem enheter. Säkerhetsenheten ansvarar för frågor som rör koncernövergri- pande säkerhetsskydd, riskhantering, beredskap och krishantering. Ekonomienheten ansvarar för frågor som rör skatteförvaltningens och exekutionsväsendets redovisning inklusive uppbördsredovis- ning, finansiering, betalningsförmedling och internkontroll. Hit hör bl.a. upprättande av delårsrapporter, bokslut, hantering av lån och räntekonto för . Enheten har vidare ansvaret för verkets ekonomiadministration. Planeringsenheten ansvarar för sammanhållning av arbetet med verksamhetsplanering, medelsfördelning och budgetering samt uppföljning för hela räkning. Enheten ansvarar även för att förbättra och utveckla detta arbete inom hela den gemensamma förvaltningen. Upphandlingsenheten ansvarar för att genomföra samtliga Riks- skatteverkets upphandlingar. Enheten skall också ge skattemyndig- heterna och kronofogdemyndigheterna stöd i upphandlingsfrågor. Internserviceenheten ansvarar för fastigheter, inköp samt service såsom reception, bibliotek, tryckeri, post, bud, blankett- och kon- torsmaterielförråd, lokalvård, telefoni och övrig vaktmästeriservice. Enheten ansvarar även för den operativa säkerheten inom Riks- skatteverket. På ekonomiavdelningen arbetar totalt 4,1 årsarbetskrafter med frågor hänförliga till exekutionsväsendets verksamhet. Lönekost- naderna inklusive övriga utgifter för dessa uppgick till 2 239 tkr . Personalavdelningen ansvarar för att initiera, utveckla, driva och följa upp kompetensförsörjningen inom . Om en myndighet begär hjälp tillhandahåller avdelningen stöd för att möj- liggöra att myndigheten kan säkra en god kompetensförsörjning. Avdelningen har dessutom ett operativt ansvar för personalfrå- gorna på . Avdelningen består av fyra enheter. Strategienheten ansvarar för strategiska frågor av utvecklings- karaktär inom det personalpolitiska området för hela RSV-koncer- nen. Enheten arbetar i huvudsak med frågor som rör rekrytering, ledarförsörjning, utveckling av arbetssätt och arbetsformer samt kompetensutveckling. Personalenheten ansvarar för att initiera, utveckla och föra ut metoder och styrdokument samt bedriva utvecklings- och förbätt- ringsarbete inom hela det personalpolitiska området på Riksskatte- verket. Enheten svarar också för att utveckla och sköta det löpande operativa personalarbetet samt för att tillhandahålla professionellt stöd till avdelningarna avseende samtliga personalpolitiska frågor. Controller- och arbetsgivarenheten ansvarar för att hålla samman planering, uppföljning och analys av hela förvaltningens kompe- tensförsörjning. Enheten ansvarar även för den för gemensamma arbetsgivarpolitiken såsom förhandlingar, avtal och arbetsrättsliga frågor i övrigt. Stödenheten ansvarar dels för att ge stöd när det gäller övergri- pande frågor för inom utbildningsområdet, dels för utveckling och förvaltning av IT-stöd inom personalområdet. Inom utbildningsområdet svarar enheten för det pedagogiska stö- det vid utvecklingen av utbildningar, utbildningsmaterial och kurs- administration. På personalavdelningen arbetar 4,8 årsarbetskrafter med frågor hänförliga till exekutionsväsendets verksamhet. Lönekostnaderna inklusive övriga utgifter för dessa uppgick till 2 632 tkr . Utöver de kostnader avseende de administrativa stödfunktio- nerna som redovisats har uppskattat att led- ningsfunktionerna för dessa avdelningar kan beräknas till 0,5 års- arbetskrafter eller 500 tkr. Enligt 3 kap. 1 § förordningen med instruktion för exekutions- väsendet har kronofogdemyndigheterna följande uppgifter. Kro- nofogdemyndigheterna är regionala myndigheter för frågor om verkställighet enligt utsökningsbalken och andra författningar, för frågor om indrivning enligt indrivningslagen, om något annat inte följer av särskilda föreskrifter samt för handläggning av mål enligt lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning och ärenden om frivillig skuldsanering enligt skuldsaneringslagen (1994:334). är också regional myndighet för frågor om tillsyn i konkurser. Som verkställande myndighet skall kronofogdemyndigheten dessutom verka för att betalnings- förpliktelser och andra förpliktelser som kan bli föremål för verk- ställighet fullgörs i rätt tid och ordning. Verksförordningens tillämplighet på kronofogdemyndigheterna framgår av 3 kap. 2 § förordningen med instruktion för exeku- tionsväsendet. Det för gemensamma regleringsbrevet, redovi- sat i avsnitt 3.1, ligger till grund även för hur kronofogdemyndig- heterna skall bedriva sin verksamhet. Kronofogdemyndigheterna är indelade i tio regi- onmyndigheter med den sätesort och det geografiska verksamhets- område som anges i 3 kap. 5 § förordningen med instruktion för exekutionsväsendet. Således verkar i i och , Kronofogdemyndig- heten i verkar i , och Västman- lands län, i verkar i Östergöt- lands och , i verkar i , , och , Krono- fogdemyndigheten i verkar i län, Kronofogdemyn- digheten i verkar i , Kronofogde- myndigheten i verkar i och län, i verkar i och , i verkar i och och i verkar i och . Vid kronofogdemyndigheterna arbetar totalt omkring 2 500 fast anställda personer motsvarande ca 1 900 årsarbetskrafter. Siffrorna avser förhållandena . Exekutionsväsendets nuvarande organisation 2003:97 Regionkronodirektören är chef för kronofogdemyndigheten, 3 kap. 3 § förordningen med instruktion för exekutionsväsendet. Enligt 3 kap. 4 § samma förordning skall kronofogdemyndighetens styrelse bestå av högst tio personer med regionkronodirektören som ordförande. I 3 kap. 6 § förordningen med instruktion för exekutionsväsen- det föreskrivs att det vid varje kronofogdemyndighet skall finnas en enhet för tillsyn i konkurser. I övrigt får varje kronofogdemyn- dighet organiseras med de avdelningar och enheter som Riksskatte- verket bestämmer. Särskilt föreskrivs att de avdelningar och enhe- ter som handhar exekutiv verksamhet samt enheterna för tillsyn i konkurser skall ledas av kronofogdar, 3 kap. 7 § förordningen. får emellertid i det enskilda fallet medge undantag från kravet på kronofogdekompetens om det finns särskilda skäl. Detta har också skett i ett flertal fall. Gemensamt för samtliga myndigheter är således att det finns en enhet för tillsyn i konkurser. Härigenom markeras vikten av att denna verksamhet hålls åtskild övrig verksamhet vid kronofogde- myndigheten. I övrigt skiljer sig myndigheternas interna organisa- tion åt beroende på bl.a. myndigheternas storlek. är emel- lertid myndigheternas operativa verksamhet indelad i en indriv- ningsavdelning och en allmän avdelning. Inom indrivningsavdel- ningen (på olika fältenheter och på en specialindrivningsenhet för de mer komplexa ärendena) handläggs mål om verkställighet av betalningsförpliktelser till det allmänna, enskilda och företag liksom mål om verkställighet av en rad andra förpliktelser eller säkerhetsåtgärder såsom handräckning enligt bl.a. konsument- kreditlagen (1992:830) och lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl., avhysning, kvarstad och betalningssäk- ring, intrångsundersökning m.m. Vidare hanterar indrivningsavdel- ningen uppgiften att företräda det allmänna som borgenär vid indrivning av det allmännas fordringar. Dessutom hanteras här den förebyggande kommunikationen och sådana uppgifter som redovi- sas under avsnitt 4.8. Inom den allmänna avdelningen, uppdelat på olika enheter, handläggs vanligen mål om betalningsföreläggande, vanlig och särskild handräckning, försäljning av lös och fast egen- dom, tillsyn i konkurser samt skuldsanering. Såsom redogjorts för i avsnitt 3.1 fick kronofogdemyndigheterna 1 394 855 tkr i anslag , varav dispone- rade 191 693 tkr för kronofogdemyndigheternas räkning. I krono- fogdemyndigheternas totala budget ingår även avgiftsinkomster SOU 2003:97 Exekutionsväsendets nuvarande organisation och vissa andra inkomster samt ett anslagssparande från föregående år. har kronofogdemyndigheterna även tilldelats ersättning från AP-fonden med 10 353 tkr. har i budgetunderlaget för avseende räkenskapsåren 2004–200611, förutom vissa tillfälliga höjningar av anslaget, yrkat en nivåhöjning av anslaget till kronofogdemyndigheterna med för merarbete om förmånsrätten för skatter och allmänna avgifter tas bort, och med för internationell samverkan i indriv- nings- och insolvensfrågor inom EU. Kronofogdemyndigheternas verksamhet bedrivs dels från myn- digheternas huvudkontor, belägna på respektive myndighets sätes- ort, dels från ett antal lokalkontor inom regionernas verksamhets- områden. Flera av verksamhetsgrenarna har dock koncentrerats till ett eller ett mindre antal kontor. Kronofogdemyndigheternas kärnverksamhet – utsökning – bedrivs vid samtliga kronofogdemyndigheters kontor. Arbetet utförs huvudsakligen av kronofogdar, exekutiva handläggare (kronokom- missarier och kronoinspektörer) samt administrativa handläggare (exekutiv personal som saknar behörighet att genomföra förrätt- ning). Antalet årsarbetskrafter uppgår enligt uppgift från Riks- skatteverket till omkring 1 691. Kostnaderna för den samlade verk- samhet som bedrivs på indrivningsavdelningarna uppgick 2002 till 1 232 040 tkr. 22 318 tkr medan inbetalda 640 378 tkr. Dessa kostnads- och intäktsuppgifter liksom de följ- ande i detta avsnitt är, om annat inte anmärks, hämtade från års- redovisningen för skatteförvaltningen och exekutionsväsendet, (RSV 165, utgåva 11). Samtliga myndigheter har koncentrerat hanteringen av den summariska processen till ett begränsat antal kontor inom respek- tive region. Arbetsuppgifterna utförs av jurister samt exekutiva, administrativa och övriga handläggare motsvarande omkring 224 års- arbetskrafter. Kostnaderna uppgick till 199 855 tkr och intäkterna till 323 tkr medan inbetalda ansökningsavgifter m.m. uppgick till 195 930 tkr. Såväl utsökningsverksamheten som den summariska processen är i hög grad beroende av ett fungerande delgivningsförfarande. De flesta myndigheter använder sig av polis och/eller privata delgiv- ningsföretag för att hantera delgivningarna. 11 budgetunderlag , dnr 284-03/810. myndigheter har emellertid övergått till att själva sköta delgiv- ningsverksamheten. Enligt 24 § delgivningslagen (1970:428) är nämligen kronofogde eller exekutiv tjänsteman vid kronofogde- myndigheten behörig att utfärda intyg på att delgivning skett. I delbetänkandet Polisverksamhet i förändring (SOU 2002:70) före- slås att polisens stämningsmannaverksamhet skall föras över till kronofogdemyndigheten. har i remissyttrande avstyrkt utredningens förslag härvidlag huvudsakligen under åberopande av att verksamheten inte kan anses ligga inom kronofogdemyndighetens uppgifter då den före- trädesvis avser delgivning för domstolarnas räkning, oro för en minskad effektivitet och att en fråga om en eventuell överflyttning av verksamheter bör ingå i Utredningens om kronofogdemyndig- heternas framtid arbete. För tillsynen över förvaltningen i konkurser finns tio tillsyns- myndigheter i landet motsvarande de tio regionmyndigheterna. Tillsynsverksamheten bedrivs på elva kontor, i de flesta fall på kro- nofogdemyndigheternas sätesorter. På tillsynsmyndigheterna arbetar personer med olika bakgrund, främst jurister och ekonomer förutom administrativa handläggare, tillhopa omkring 66 årsarbetskrafter. Kostnaderna för tillsynsverksamheten uppgick till 49 903 tkr. Intäkterna uppgick under till 268 tkr. Skuldsaneringsverksamhet bedrivs på tretton platser i landet, huvudsakligen myndigheternas sätesorter. På skuldsaneringsenhet- erna arbetar personer med olika bakgrund som handläggare, totalt omkring 62 årsarbetskrafter. uppgick kostnaderna för verksamheten till 43 339 tkr. Den förebyggande kommunikationen bedrivs från samtliga kontor. Informationsinsatserna utförs av om- kring 175 informatörer, eller 29 årsarbetskrafter. Normalt utförs arbetsuppgiften av exekutiv personal som har indrivningsverk- samhet som sin huvudsakliga arbetsuppgift och som sköter informatörssysslan på deltid. Avsikten med den nya strategin för denna verksamhetsgren är att all personal oavsett placering skall ta del i arbetet med den förebyggande kommunikationen, (mer om den nya strategin i avsnitt 4.6). Kostnaderna för verksamheten uppgick till 19 232 tkr. har i budgetunderlaget för för räkenskapsåren 2004– 2006 yrkat en nivåhöjning om för för att kunna genomföra den nya strategin avseende den förebyggande kommu- nikationen. All drift, underhåll och utveckling av IT-stödet liksom helpdesk- funktionen hanteras, som framgått av avsnitt 3.2.1, av Riksskatte- verkets IT-avdelning. Av särskilt framtagna uppgifter från Riks- skatteverket framgår att det på varje myndighet finns en s.k. AU- samordnare som lägger ned av sin tid på IT- frågor för myndighetens räkning. Totalt i riket rör det sig därför om mellan 2,5 och 5 årsarbetskrafter. Kostnaderna för dessa uppgår till . Det kan anmärkas att myndigheterna köper sin datorutrustning själva inom ramen för den egna budgeten. Även en stor del av kronofogdemyndigheternas ekonomiska frågor hanteras som framgått av 3.2.2 av ekonomiavdel- ning.