sou · GRB3105d2 · 2004-01-01 00:00:00 — I utredningens enkät uppgav att de inte hade startat som företagare utan startstöd. uppgav att de hade startat på samma sätt även utan startstöd.23 Vidare redo- visar att av dem som fått startstöd –2002 har tagit över från en nära släkting.24 Utredningen finner det troligt att startstödet spelar mindre roll för övertagandet när en nära släktrelation föreligger än när så inte är fallet. Även detta pekar således på att startstödet har liten betydelse som incita- ment till övertagande. Utredningen bedömer att startstödet endast i begränsad utsträck- ning bidragit till måluppfyllelsen, eftersom den generationsväxling som skett till stor del skulle ha ägt rum ändå. Det övergripande målet – att stimulera en tillväxtbefrämjande och konkurrenskraftig anpassning av jordbruket samt bidra till att anpassa jordbruket till nya yttre förhållanden, inklusive miljömäss- iga krav – är också svårt att direkt relatera till startstödet. Detta stöd ger stimulans genom ett tillskott av likvida medel, vilket är positivt för konkurrenskraft m.m., men innehåller inga direkta incitament för att stärka denna. Ett undantag skulle kunna vara kravet på yrkeskunskap, men sådan finns i stor utsträckning också hos yngre jordbrukare som inte fått startstöd. Vidare har stödet i utredningens enkät bedömts ha en viss positiv effekt från miljö- synpunkt i vid bemärkelse. Utredningens samlade bedömning är dock att startstödet endast i begränsad utsträckning har bidragit till måluppfyllelsen. Den begränsade måluppfyllelsen gör att utredningen ställer sig tveksam till att behålla startstödet i sin nuvarande form. Stödet bedöms kunna bidra i större utsträckning till uppfyllelsen av fram- för allt det övergripande målet om det inordnas i investeringsstödet (se kapitel 15). Detta bedöms kunna ske utan att avkall ges på syftet att främja generationsväxling. Genom CAP-reformen finns möjlighet att ge högre investeringsstöd till yngre jordbrukare än till äldre vilket främjar en generationsväxling. Reformen ger också möjlighet att avsätta särskilda medel från det frikopplade stödet till en nationell reserv som kan användas för investeringsstöd till nystartade företagare. Kvinnor utgör redan en prioriterad grupp. Vidare bedöms investeringsstödet i större utsträckning än startstödet, som i första hand ger en inkomstförstärkning, gå till insatser som främjar konkurrenskraft, företagsutveckling etc. Länsstyrelserna ges bättre möjligheter att styra investeringsstöd än startstöd till de områden där de gör störst nytta. Investeringsstödet kan sålunda styras till geografiska områden – t.ex. inland – eller produktionsinriktningar – t.ex. nötköttsproduktion – där investeringen ter sig särskilt angelägen från allmän synpunkt. Startstödet har däremot fördelats relativt jämt över landet och mellan olika produktionsinriktningar, sett till den rådande jordbruksstrukturen. Slutligen innebär ett slopat startstöd och ett utökat investeringsstöd en administrativ förenkling. Utredningen har vidare vid kontakter med jordbrukare erfarit att startstödet på sina håll – främst i slättbygder – befaras ha haft en prishöjande effekt på jordbruksfastigheter. Underlag saknas för att närmare belägga dessa uppgifter, men skulle en sådan risk föreligga finns ytterligare skäl att ompröva startstödet. 1Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av , Förordning (2000:577) om stöd för miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder och Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2000:136) om startstöd. 2Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet –2006, 2001:19 och , . 3Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet –2006, 2001:19. 4Jordbruksverkets hemsida, och Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , . 5Jordbruksverkets prognos för Miljö- och landsbygdsprogrammet, , kontaktperson . 6Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 7Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet –2006, 2001:19. 10Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, . 16Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, . 17Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 18Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, . 19Utvärdering av etableringsstödet till unga jordbrukare som en del I utvärderingen av förordning (EG) 950/97. 20Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 21Utvärdering av etableringsstödet till unga jordbrukare som en del I utvärderingen av förordning (EG) 950/97. 22Halvtidsutvärdering av rådets förordning (EG) 950/97 om förbättring av jord- bruksstrukturens effektivitet, 2001:3. 23Landsbygdsutvärderingen , Enkätundersökning om stöd till lantbrukare, Teknisk rapport från , . 24Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, .