sou · GRB3111d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Det viktigaste inriktningsmålet för insatser inom informationsförsörjningen bör vara att användningen av den grundläggande informationen skall öka och informationen komma till nytta hos allt fler användare och inom allt fler tillämpnings- områden. Detta i syfte att öka de samhälleliga nyttoeffekterna och sprida dem till fler sektorer. Målet om en ökad användning av grunddata bör genomsyra hela lantmäteriets verksamhet och styra inriktningen av verkets infor- mationsutveckling och villkoren för tillhandahållandet. Detta gäller särskilt den grundläggande geografiska informationen, där potentialen för en ökad användning förefaller vara störst. befinner sig nu i övergången till en ny fas, präglad av informationsförvaltning och informationsutveckling. I denna fas träder behovet av att successivt anpassa informations- försörjningen till användarnas behov mer i förgrunden. De synpunkter från användarna som vi redovisat i kapitel 3 och 6 visar att står inför nya stora utvecklingsbehov. Dessa behov omfattar både egenskaper hos informationen (aktualitet, kvalitet, användbarhet) och villkoren för tillhandahållandet av denna (priser, gränssnitt, flexibilitet). Övergången till en förvaltnings- och utvecklingsfas innebär inte att databasuppbyggnad bortfaller som en del av informationsför- sörjningen. är det en primär uppgift för att säkra slutförandet av de uppbyggnadsinsatser som ingår i den nioåriga planen för databasuppbyggnad och de kompletteringar som gjorts till denna. Även därefter behövs uppbyggnadsinsatser för att anpassa informationstillgången till användarbehoven. saknar t.ex. ett enhetligt nationellt referenssystem, vilket hindrar ett rationellt utnyttjande av data från olika producenter och försvårar ajourhållning vid källan. enhetligt referenssystem är också en förutsättning för tjänster inom satellitbaserad positionsbestämning och navigering i realtid med hög precision. Informationsanvändningen hindras också av att användarna inte har tillgång till höjddata av tillräcklig kvalitet, vilket hindrar många nya tillämpningar och inte ger underlag för ortofoton med hög precision. Inom fastighetsinformationsområdet finns stora behov av att slutföra uppbyggnadsinsatser som digitala förrättningsarkiv och en nationell digital fastighetsregisterkarta av hög kvalitet. Strategiskt valda kvalitetshöjningar behöver också ske av uppgifterna i fastighetsregistret. Dessa uppgifter är centrala både för verksam- hetsgren Informationsförsörjning och för verksamhetsgren Fastig- hetsindelning. Vi lämnar i kapitel 12 förslag till finansiering av insatser för att bl.a. utveckla kvaliteten i fastighetsregistret. Den utmaning som nu står inför är att genom ökad användningsanpassning av informationen och strategiska uppbyggnadsinsatser nå en ökad användning. sätter det tydliga prismotståndet mot framförallt den geografiska informa- tionen en stark kostnadspress på verkets insatser. Vi bedömer att redan nuvarande prisnivåer dämpar användningen av den grundläggande geografiska informationen och att de planerade pris- höjningarna av fastighetsinformationen riskerar att dämpa utnyttjandet även av denna information. Målsättningen bör vara att den grundläggande informationen skall bli billigare. Vi redovisar i kapitel 12 våra förslag till finansieringssystem för att kunna möta dessa målsättningar inom ramen för oförändrade statliga anslag till . I syfte att pressa kostnaderna för användarna menar vi att bör öka konkurrensutsättningen av sin verk- samhet. All informationsutveckling som inte uppenbart kan ske mer kostnadseffektivt och rationellt genom ajourhållning vid källan eller i egen regi bör upphandlas i konkurrens. Vi kan utifrån användarnas synpunkter också konstatera att en viktig målsättning bör vara att prissättning och andra villkor för tillhandahållandet, som t.ex. nyttjanderätter, bör bli enklare, tydligare och ge upphov till mindre transaktionskostnader. Ett användarperspektiv behöver få ökat genomslag inte bara inom informationsutvecklingen, utan även vad gäller formerna för tillhandahållandet. Arbetet för att förbättra kopplingen mellan användarnytta och pris måste fortsätta. Ett viktigt mål för informationsförsörjning – och en nödvändig förutsättning för användningsanpassning av den grundläggande informationen – är att etablera ett heltäckande och kostnadseffektivt system för ajourhållning av grundläggande data. Inom området geografisk information är förutsättningarna för att uppnå en rationell ajourhållning enligt principen ajourhållning vid källan osäkra och en sammanhållen plan för hur grunddata skall hållas aktuella saknas. Vi redovisar i kapitel 9 vår syn på nuläge och utvecklingsbehov inom ajourhållningen. Ytterligare utvecklad användningsanpassning av data och till- handahållande ställer höga krav på samspelet mellan Lantmäteri- verket och användarna. Det måste finnas väl fungerande mekanis- mer för att ge användarna kunskap om vilka frågor som aktualiseras i informationsutveckling för att överföra användarnas behov och önskemål till och för att på ett tydligt sätt hantera prioriteringar mellan dessa behov. Vi lämnar i kapitel 9 förslag avsedda att skapa öppna och strukture- rade processer för förvaltning och utveckling av grundläggande data som främjar användarinflytande. En särskild styrka i den svenska informationsinfrastrukturen är att ansvaret för fastighetsinformation och geografisk information hanteras samlat av och inte är uppdelat på olika organ. Vi menar att denna fördel bör utnyttjas på ett mer systematiskt sätt av och att utvecklingen av integrerade produkter, gemensamma principer för prissättningen och gemensamma metoder för lagring av data bör drivas aktivt. Ett led i denna utveckling som också främjar ett mer användarinriktat och flexibelt utnyttjande av data är den objektrelatering av data- baserna som förbereder. Användarna av grundläggande geografiska information har i växande utsträckning behov av att använda geografiska data från olika dataproducenter. Användarna möter i sådana situationer ofta svårigheter på grund av att data inte är standardiserade, inte ligger i samma referenssystem, inte tillhanda- hålls på samma villkor eller inte beskrivs och kvalitetsdeklareras på ett enhetligt sätt. En väl fungerande metadatatjänst för geografiska data saknas också fortfarande. Många av dessa problem kan lösas genom en ökad samverkan och samordning mellan de aktörer som ansvarar för olika delar av den nationella informationsinfra- strukturen. Ett tydligt samordningsansvar inom området och fasta former för samverkan saknas dock. Vi ser det som angeläget att uppnå denna samverkan. Detta är viktigt också för att kunna etablera ajourhållningslösningar som bygger på principen om ajourhållning vid källan. I kapitel 9 föreslår vi att skall få en samordningsroll i frågor som rör informationsinfrastrukturen för geografiska data och att ett Geo- dataråd skall inrättas vid verket för att stödja samordningsupp- giften. Den nationella informationsinfrastrukturen kommer inom allt fler områden att växa samman med den europeiska, vilket är en viktig förutsättning för användning och tillämpningar som kräver sömlösa data över nationsgränserna. Sammanflätningen mellan den nationella och den europeiska informationsinfrastrukturen förut- sätter i sin tur utveckling, anpassning och samordnande insatser på det nationella planet. Ett mål för det statliga lantmäteriet bör vara att i samverkan med andra nationella aktörer uppnå den integration av den svenska och den europeiska informationsinfrastrukturen för geografiska data som bl.a. EU:s INSPIRE-initiativ syftar till. Vi menar också att den ökade samverkan inom framförallt EU- området bör utnyttjas aktivt av för att kunna dra ökad nytta av erfarenheter hos systermyndigheter i andra länder, för att göra systematiska jämförelser (bench-marking) och för att samverka konkret kring utvecklings- och produktionsinsatser av gemensamt intresse. Ett aktivt förhållningssätt inom det euro- peiska samarbetet ökar också förutsättningarna för tjänsteexport inom lantmäteriområdet. Vi har fått uppfattningen att Lantmäteri- verket har en stark ställning i det europeiska samarbetet. Vi menar att denna roll bör kunna utvecklas ytterligare och i ökad utsträck- ning målsättas, följas upp och stödjas av regeringen. Vi vill slutligen understryka att ökad användning och dito nyttoeffekter måste vila på en väl avvägd arbetsfördelning och ett väl fungerande samspel mellan och en privat marknad för informationstjänster. Våra förslag i kapitel 10 är avsedda att forma ett offentligt åta- gande som minskar risken för konkurrenssnedvridningar och andra marknadshämmande effekter samt ger en tyd- ligare roll för att främja informationsmarknaden. syftar vår avgränsning av det offentliga åtagandet till att bibehålla en roll för inom strategiska områden där vi bedömt att marknaden inte förmår täcka samhällets hela behov. Med denna verksamhetsgren avser vi den uppdragsverksamhet som bedrivs inom Metria. Uppdragsverksamhet i form av s.k. lokal myndighetsservice har vi behandlat ovan under verksamhetsgren Fastighetsindelning. Vi har konstaterat att de förvaltningspolitiska riktlinjerna har tydliggjorts och skärpts sedan omstruktureringen av det statliga lantmäteriet genomfördes. Myndigheter skall enligt de förvalt- ningspolitiska riktlinjerna endast bedriva konkurrensutsatt upp- dragsverksamhet om det finns särskilda skäl till detta. Vi har också i utvärderingen av omstruktureringen av det statliga lantmäteriet funnit att den organisatoriska modellen med en uppdragsdivision som utför både externa och interna uppdrag inte varit helt ändamålsenlig. Den organisatoriska och ekonomiska åtskillnaden av uppdragsverksamheten har därigenom inte blivit tillräckligt tydlig och riskerna för korssubventionering kvarstår. Vidare har vi i utvärderingen konstaterat att uppdragsverksamhet bedrivs utifrån ett mycket brett mandat som inte innebär några restriktioner för uppdragsverksamhetens inrikt- ning eller omfattning. Detta riskerar att hämma konkurrensen och innovationsförmågan på marknaden för informationstjänster. Vi har funnit flera förhållanden som gör att upp- dragsverksamhet är förenad med potentiella och faktiska konkurrenssnedvridningar och har erfarit att många privata aktörer inte har förtroende för vilja och förmåga att uppträda konkurrensneutralt. Offentliga aktörer har pekat på att agerande på marknaden medför en otydlighet i kärnuppgiften. Mot bakgrund av dessa omständigheter lämnar vi längre fram i betänkandet förslag som syftar till att åstadkomma ett tydligare och mer avgränsat uppdragsbemyndigande som bättre överensstämmer med de förvaltningspolitiska rikt- linjerna och inriktar uppdragsverksamheten på områden där lantmäteriets kompetens är överlägsen marknadens och som har nära anknytning till kärnverksamhet, en organisation och arbetsfördelning inom som ger en tydlig åtskillnad av den externa uppdragsverk- samhet som bedrivs enligt avgiftsförordningens mål om full kostnadstäckning och övriga uppgifter inom verket, ett ökat förtroende för som marknadsaktör samt minskad risk för konkurrenssnedvridningar och andra marknadshämmande effekter. Våra förslag i syfte att uppfylla denna målbild återfinns i kapitel 10. Det framtida uppdragsbemyndigande som våra överväganden i samma kapitel leder fram till innebär att upp- dragsverksamhet begränsas till vissa områden. särskilda mål för den kvarvarande uppdragsverksamheten att vidga användningen av satellitdata och fjärranalys och utveckla nya tillämpningar till stöd för offentlig och privat verksamhet, att genom organisationsövergripande systemlösningar med grundläggande fastighetsinformation och geografisk infor- mation öka användningen av grunddata och utveckla den natio- nella informationsinfrastrukturen, att möta Försvarsmaktens behov av geografisk informations- teknik och särskilt anpassade data. kommer också att bedriva uppdragsverksamhet inom ramen för den förlagsverksamhet som bedrivs för de allmänna kartorna. Vi föreslår dock inga särskilda mål för denna del av upp- dragsverksamheten.