sou · GRB365d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Ungdomsfylleri och med detta sammanhängande bråk och skade- görelse förekommer i en helt annan utsträckning vid festivaler än i samband med t.ex. idrottsevenemang. Fotboll- och Ishockeyför- bunden har genom ett idogt arbete framgångsrikt lyckas hålla bråk och våld borta från de stora idrottsevenemangens arenor. Utredningen visar att det är i de kommunala och privata festivalarrangemangen och tillsynen kring dem som det finns mycket att göra för att begränsa ungdomsdrickandet. Trots de gemensamma nämnarna har det varit naturligast och mest överskådligt att presentera avsnitten var för sig. Förslag, synpunkter och iakttagelser finns dessutom kortfattat redogjorda för i en sammanfattning. Utredningen har haft i uppdrag att bl.a. kartlägga alkoholbran- schens sponsringsverksamhet respektive förekomsten av alkohol i samband med ungdomsevenemang. I kartläggningsarbetet har (huvudsakligen ) ett antal studiebesök gjorts på bl.a. idrotts- och musikevenemang. Följande studiebesök har gjorts (där inget annat anges var det utredaren och sekreteraren som gjorde besöken): AIK – Hammarby på (). Landskamp för damer (). Landskamp för herrar (). – AIK på (utredaren ). – HV 71 i Stångebrohallen i (sekreteraren, ). – Färjestad i (). Färjestad – HV 71 i i (). möte med alkoholhandläggarna i och representanter från hockeyklubben. – Södertäljde i (). Hammarby – på (). – på Studenternas i , (). Besök hos (), () samt (). Möte med klubbchefen respektive kanslichefen på (sekreteraren, ). Möte med Driftschefen på (). Konserter/festivaler m.m. Facefront rockgala i (sekreteraren, ). Åre under 2002 (sekreteraren). Möte med alkoholhand- läggaren och lokal restauratör. ungdomskonsert på (). i Norje utanför (). Storsjöyran i (). Karnevalen i (sekreteraren, ). Musikkonsert i (sekreteraren, ). (sekreteraren, ). Konferenser och möten enligt nedanstående. Nordisk alkoholpolitisk konferens i (sekreteraren, ) respektive i (). Utredaren deltog vid konferensen – en gemensam manifestation för en alkoholfri uppväxt arrangerad av och (). Sekreteraren medverkade vid (). Besök hos Dag Rekve på och Fotballforbund (). Möte med representanter i ledningen för i (). Möte med och dess ungdomsgrupp () respektive med kommittén (). Möte med projektledarna i projekt (). Möte med konsertansvarige respektive Produktion Coordinator (). Möte med sponsorchefen på (). Möte med på (). Möte med på (). Utredningen har haft nio protokollförda möten (2001, 2002 samt 2003). Utredaren och sekreteraren deltog i handledarutbildning Varför ska en idrottsförening/laget ha en alkohol- och tobakspolicy. Anordnad av projekt (). Alkoholdagarna 2003 (). samlar samtliga domar som förvaltnings- domstolarna avkunnar på serveringsområdet. Sekreteraren har tagit del av samtliga dessa domar som institutet fått under utrednings- tiden. 1.2.1 Begreppen ungdom och ungdomsevenemang Direktiven innehåller uttryck och formuleringar vars betydelse i sammanhanget jag har haft att ta ställning till. Utredningen ska enligt direktiven komma med förslag till åtgärder för att motverka våld och ordningsstörningar som har samband med förekomsten av alkohol. Detta har jag tolkat så att utredningen ska komma med förslag till hur förekomsten av alkohol, och då sådan som inte tillhandahållits i enlighet med reglerna, kan minskas vid evene- . Minskar mängden felaktigt tillhandahållen alkohol (t.ex. sådan alkohol som sålts till underårig eller berusad person) borde nykterheten och ordningen bli bättre och därmed borde också risken för våld och olika ordningsstörningar minska. Barn och ungdomsbegreppet har blivit föremål för en särskild utredning Bevakad övergång – Åldersgränser för unga upp till , (SOU 1996:111), som kartlade åldersgränser i samhället upp Utredningen visade att det finns en rik flora av ålders- gränser bestämda i lag eller på annat sätt. För utredningens del är åldersgränser inom alkoholområdet och idrotten av störst intresse. Med hänsyn till utredningens uppdrag har även det europeiska perspektivet visst intresse. Alkoholens betydelse för folkhälsan och dess sociala konsekvenser har fått allt större uppmärksamhet i flera av länder. Åldersgränser inom alkoholområdet: För servering av alkoholdrycker gäller 18 år För detaljhandel med öl gäller . Inköp på förutsätter . Åldersgränser inom idrottsområdet: Med ungdomsidrott avses utövare under . Statsbidrag till barn och ungdomsorganisationer utgår efter vissa formella krav, t.ex. antal medlemmar upp till . Det statliga bidragssystemet till barn och ungdomsorganisationer regleras genom förordningen (1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisa- tioner. Bidragsprövningen görs av . Den övre gränsen för kommunalt aktivitetsstöd har sänkts från tidigare 25 till . Som skäl har kommunerna anfört dels besparingskrav, dels att personer i åldrarna anses som vuxna. För tillämpas regler som motsvarar det statliga reglerna för bidragsgivning. Det innebär att åldersgränserna 7 till gäller för landstingens bidrag till ungdomsorganisationer. tillämpar 7 till för aktivitetsstöd. Åldersgränserna är en anpassning till den statliga bidragsgivningen. I propositionen En idrottspolitik för 2000-talet – folkhälsa, folkrörelse och underhållning, (1998/99:107) definieras ungdom som personer i åldrarna 12–(sid. 12 ff.). avser med barn varje individ under . Kommissionens förslag till rådsrekommendation avser enligt uppgift barn och ungdomar upp till . Den deklaration som antogs vid om unga och alkohol den 19–avser barn och ung- domar . Utredningens definition av barn och ungdom Regeringens proposition, Nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador (2000/01:20) är inte helt konsekvent när det gäller gränsen mellan barn, ungdom och vuxen. På sidan 70 under rubriken för vuxna skriver regeringen att vuxna kan delas in i unga vuxna (vanligen åldersgruppen 18–) och övriga vuxna. Under samma rubrik på sidan 71 nämner propositionen alla ungdomar i ålder 18–. Beroende på sammanhanget gör regeringen alltså i propositionen ingen klar gränsdragning mellan åldersgränserna för barn, ungdom och vuxna. Också inom idrottens område är gränserna för barn, ungdom och vuxen varierande. Med ungdomsidrott avses idrott . Bidrag från stat, landsting och förekommer till . Även kommunerna har gett bidrag upp till denna ålder. På alkoholområdet går en tydlig högsta gräns vid , då inköp får ske på Systembolaget. Internationellt får, åtminstone när det gäller WHO, anses att folkhälsoskäl varit motivet för en ålders- gräns vid . De större alkoholvaneundersökningar som genomförts i har visat att konsumtionen av alkohol är högst bland äldre ungdomar och unga vuxna (med unga vuxna avses här personer i åldrarna ). För båda könen är konsumtionen högst i åldersgruppen . Ungdomar i den åldern är ofta förebilder för yngre och det är i ådrarna 18–som de framtida alkoholvanorna grundläggs. Jag anser mot denna bakgrund att det finns grund för att i utredningens perspektiv anse att ungdomstiden sträcker sig till . Sponsring är en relativt modern företeelse som uppstod först i . Den slog igenom på allvar i och har därefter fått allt större omfattning. förekom en hel del diskussion och forskning inom området sponsring. Uppen- barligen har frågan inte varit lika aktuell utan accepterats utan närmare diskussioner. I den nationella handlings- planen för att minska alkoholskador (prop. 2000/01:20) uppmärk- sammar regeringen förekomsten av sponsring inom idrotten. Några rättsfall inom skatteområdet beträffande kultursponsring har avgjorts av Regeringsrätten . Detta har föranlett att föreslå regeringen att göra en prövning av reglerna kring den skattemässiga behandlingen i samband med sponsring (2001/02: SkU21). revisorer har också i en rapport till (2001/02: RR9) uppmärksammat myndig- heternas sponsringsaktiviteter. Någon direkt forskning inom området tycks dock inte ha bedrivits . Detta innebär inte att sponsringen som sådan minskat, tvärtom visar statistiken att sponsringen är en växande företeelse. Framförallt förekommer och växer sponsring inom områdena kultur och idrott. Sponsring eller sponsor är termer som inte finns definierade i lagstiftningen. Begreppen definieras dock i olika sammanhang. Nedan följer exempel på definitioner från såväl ordböcker, forskare, myndigheter som organisationer. Enligt ordlistan betyder sponsring att understödja eller finansiera. Sponsring, att t.ex. ett företag eller en person åtar sig att bekosta eller på annat sätt ansvara för viss verksamhet och som utbyte får möjlighet att göra reklam eller PR i någon form. Sponsring är en affärsmässig överenskommelse till ömsesidig nytta för parterna. Genom att sammankopplas med ett evenemang av stort allmän- eller samhällsintresse hoppas sponsorn stärka sin image och trovärdighet. (Föreningen startade . Bland medlemmarna finns sponsrande företag, sponsrande parter samt konsulter och byråer, som verkar inom sponsring och s.k. eventmarketing). Sponsring är associationsmarknadsföring; en affärsmässig metod för kommunikation, marknadsföring och försäljning. Sponsring bygger på ett kommersiellt avtal mellan (normalt) två parter där ett företag betalar för kommersiella rättigheter att utnyttja en association (med t.ex. ett evenemang, en person, organisation, ett projekt etc.). (som främjar kultursponsring och fördjupat samarbete mellan näringsliv och kultur). Sponsring är ett affärsmässigt samarbete mellan två eller flera parter till ömsesidig nytta. Enligt aktiebolagslagen och bolagsordningen skall företagets insatser kunna motiveras med ett utbyte som står i rimlig proportion till använda medel. Sponsring är inte detsamma som välgörenhet och handlar ej heller om mecenatskapSponsring kan ses som ett kommunikationsmedel, internt såväl som externt; ett komplement till den långsiktiga marknadsföringen. (International Chamber of Commerce, ICC) har antagit en Code on Sponsorship (1992) Sponsring definieras här som - varje form av kommunikation genom vilken en sponsor avtalsenligt tillhandahåller finansiellt eller annat stöd för att befästa en positiv koppling mellan sponsorns företagsbild, identitet, varumärken, produkter eller tjänster och en sponsrad tilldragelse, aktivitet, organisation eller individ. I handledning för beskattning av inkomst och förmögenhet m.m. vid taxering finns ett avsnitt som rubricerats Sponsring. Av valda delar ur detta avsnittet framgår att Reklam har traditionellt sett bestått av annonser i tidningar, skyltar och bioreklam m.m. har en utvidgning skett av det sätt på vilket företag sprider sitt eller en produkts namn. Ett sätt är att lämna ekonomiskt stöd till verksamheter eller personer. Företeelsen brukar kallas sponsring och den som lämnar stödet för sponsorSponsorerna motiverar bidragen med att de skall ge dem utbyte i form av reklam, goodwill eller annat som leder till ökade intäkter etc. Att sponsringen skall verka resultatbefrämjande är en förutsättning för att bidragen skall vara avdragsgilla. Någon särskild lagreglering avseende avdragsrätt för vad som brukar benämnas sponsring finns inte. Från senare år finns få avgöranden i högsta instans om sponsring. Ett flertal kammarrättsdomar finns dock. För att bedöma om avdragsrätt föreligger måste man gå till de allmänna bestämmelserna i 20 § KL. För att sponsringen skall vara avdragsgill krävs att det är fråga om egentlig driftskostnad i näringsverksamheten. Sponsorn måste alltså erhålla något i motprestation som kan verka resultatbefrämjande i näringsverksamheten. Av praxis framgår således att det ligger ett krav på samband mellan sponsorns verksamhet och motprestationen. revisorer har granskat sponsring av statliga myndigheter. Man granskade 18 myndigheter och fann bl.a. att regeringen bör ta ställning till vilka myndigheter eller vilka verksamheter som skall få finansieras med sponsring, men också att initiativ bör tas till att sponsring som finansieringsform ges en tydlig definition. I revisorernas granskningsarbete har man använt följande definition: med sponsring menasden typ av överenskommelse då en myndighet tillhandahåller exponering och eventuellt även andra förmåner till ett företag eller privat organisation i utbyte mot kontanta medel, varor eller tjänster. Samarbetet är affärsmässigt vilket innebär att sponsring inte handlar om välgörenhet från företagets sida. Per (ekon.lic.) har i några skrifter behandlat sponsring. Den första skriften, Sponsring och idrottsreklam – en studie av relationerna mellan näringsliv och idrott utgavs . Skriften behandlar förhållandena i . Förutom att beskriva idrottsreklamens betydelse som finansieringskälla respektive kommunikationskanal är rapporten avsedd att vara ett praktiskt hjälpmedel för såväl idrottsföreningar som företag. Skriften Sponsring – som effektivt medieval utgavs . Den kan i viss mån sägas vara en fortsättning på den första skriften. I förordet kan man läsa att författaren i skriften har avgränsat diskussionen till en av de viktigaste aspekterna av sponsring, nämligen dess egenskaper som reklammedium. Från näringslivets sida hävdas ibland att sponsring används även i andra syften än som marknadsföring. Detta gäller särskilt kultursponsring där huvudsyftet anges i termer av att man vill påverka företagets image s.k. goodwill och fördjupa sina relationer internt och externt. Den viktigaste motprestationen till sponsring är emellertid att sponsorn associeras med mer eller mindre tydliga företeelser som kan verka positivt för sponsorns anseende hos en viss målgrupp och därmed bidra till ökad försäljning. Event marketing är ett begrepp, som framför allt allt oftare förekommer i marknadsförings- sammanhang. I än högre grad än sponsring lider ämnesområdet av en påtaglig brist på dokumentation och definition. Utvecklingen som ägt rum har huvudsakligen skett på den praktiska sidan. Event marketing presenteras som ett samlingsnamn för marknadsföring via evenemang. Gränsen mot sponsring är svårdefinierad. Skill- naden beskrivs i litteraturen på så sätt att ett företag använder ett evenemang både som kommunikationsansats och medium, vilket sponsring av evenemang ofta inte gör.1 För utredningens del kan möjligen en del av ungdomsfestivalerna mer betraktas som event marketing. Detta hindrar naturligtvis inte att också idrotts- evenemang kan höra under begreppet event marketing, beroende på hur ett företag använder sponsorengagemanget i sin marknads- föring. Studerar man litteratur kring sponsring, event marketing, reklam och marknadsföring inser man snart att sponsringsbegreppet och event marketing saknar allmänt vedertagna definitioner. Inter- nationellt pågår ett utredningsarbete för att finna en särskild definition av begreppet sponsring. Om också den växande event marketing marknaden kommer att definieras är en öppen fråga. Sponsring och event marketing kan hänföras till antingen reklam, representation, personalvård, gåva, samarbetsavtal eller marknads- föring beroende på hur ett företag motiverar sitt stöd. Marknads- föring är ett mycket vidsträckt begrepp. Enligt marknadsförings- lagen definieras marknadsföring som reklam och andra åtgärder i näringsverksamhet, som är ägnade att främja avsättningen och tillgången till produkter. Utredningen gäller alkoholbranschens sponsring, varför endast sponsring i näringsverksamhet är av intresse. För utredningens del förefaller därför begreppet mark- 1 Event Marketing, /, s. 24 nadsföring i marknadsföringslagens mening väl täcka båda begreppen sponsring och event marketing. Mot bakgrund av utredningens uppdrag att ur ett folkhälso- perspektiv diskutera möjligheterna att begränsa alkoholbranschens idrottssponsring, har definitionen av begreppet sponsring och event marketing inte någon större betydelse. Det ligger utanför utredningens uppdrag att bidra till begreppsförvirringen i denna del. Utredningens slutsatser och förslag är i huvudsak oberoende av dessa definitioner. 2Rådsrekommendationen om unga människors, i synnerhet barns och tonåringars alkoholkonsumtion Utredningen skall närmare överväga vilka åtgärder som bör vidtas för att genomföra EU:s rådsrekommendation om unga människors, i synnerhet barns- och tonåringars alkoholkonsumtion som antogs av , 2001. För utredningens del avser kom- mentarerna rekommendationens avdelning II. Regeringen bör tillsätta en samverkansgrupp för överläggningar med branschföreträdare för att utarbeta riktlinjer, som bygger på rådets rekommendation för tillverkning, import, marknads- föring och försäljning av alkoholdrycker som vänder sig direkt till unga konsumenter. Förutsättningarna för att ändra alkoholagens definition av öl bör utredas. riktlinjer för marknadsföring av alkohol- drycker bör för att få bindande verkan i tillämpliga delar inarbetas i alkohollagen. Ursprunget till rådsrekommendationen är ett initiativ mot s.k. alkoläsk från bl.a. den dåvarande socialministern och en deklaration undertecknad av 200 medlemmar av Europa- parlamentet, vilka uppmanade kommissionen att agera. Inom kommissionen utarbetades ett förslag om ungdomar och alkohol, som innehåller rekommendationer om hälsofrämjande, hälsounder- visande och hälsoupplysande insatser samt etiska regler riktade till Rådsrekommendationen om unga människors, i synnerhet barns och tonåringars.. alkoholnäringen, för att begränsa marknadsföring av alkohol till barn och ungdomar. Kommissionens förslag till rådsrekommen- dation antogs på hälsorådets möte . Rättslig grund för rekommendationen är artikel 152 i EG-fördraget. Förslaget översändes för frivillig konsultation med parlamentet. En uppföljning av rekommendationen på gemenskapsnivå före- slås genom att medlemsstaterna erhåller kommissionens stöd för att implementera de föreslagna åtgärderna samt att de efter antagandet av rekommendationen rapporterar resultaten till kommissionen. 2.3Rekommendationens avsnitt om etiskt regler riktade till alkoholnäringen, del II med kommentarer Medlemsstaterna bör, med hänsyn till vad som är lämpligt för deras respektive rättsliga, reglerande eller självreglerande system 1.i samarbete med tillverkare av och återförsäljare av alkohol- haltiga drycker och med relevanta enskilda organisationer, uppmuntra upprättandet av effektiva mekanismer på området för marknadsföring, annonsering och detaljhandel för att a)se till att tillverkarna inte producerar alkoholhaltiga drycker som särskilt riktar sig till barn och tonåringar, Alkoholdryck definieras i alkohollagen som en dryck som innehåller mer än 2,25 volymprocent alkohol. Sprit och spritdrycker får inte tillverkas utan tillstånd. Till- verkning av vin, starköl eller öl får inte tillverkas för kommer- siellt bruk utan särskilt tillstånd. I detaljhandeln säljs öl med 3,5 volymprocent alkohol. Med öl förstås enligt alkohollagen en jäst odestillerad dryck som är framställd av torkat eller rostat malt som huvudsaklig extrakt- givande ämne och vars alkoholhalt överstiger 2,25 men inte 3,5 volymprocent alkohol. Några av dessa öl t.ex. Cactus malt och Mixed malt, har en klart ungdomsinriktad utform- ning och smaken påminner starkt om läskedrycker. SOU 2003:65 Rådsrekommendationen om unga människors, i synnerhet barns och tonåringars.. mentet utökas med importerade drycker av samma karaktär. Ett sätt att öka kontrollen av försäljningen av öl och därmed höja åldersgränsen för inköp är att tillåta försäljning av öl endast i Systembolagets butiker. Detta skulle emellertid kunna innebära att konsumenterna i större utsträckning valde ett alkoholstarkare alternativ, vilket inte är önskvärt. En annan möjlighet är att ändra alkoholagens gräns för alkoholdryck. Både 0,5 och 1,2 volymprocent återfinns som gränser för vad som skall anses vara alkoholhaltig dryck inom gemenskaps- rätten. En sådan ändring diskuterades Alkohol- reklamutredningen (SOU 1998:8), men ansågs mindre lämplig med tanke på de konsekvenser den skulle få på det övriga lätt- drycksortimentet samt de omfattande lagtekniska förändringar som skulle krävas. säljs i detaljhandeln öl som smakmässigt kan betraktas som läskedryck. Detta kan inte ha varit lagstiftarens mening. För att förhindra att alkoholdrycker säljs i detaljhandeln som öl, utan att ha en för öl karateristisk smak, bör förutsättning- arna för möjligheten att ändra alkohollagens definition av öl övervägas. Ett förslag är att öl som säljs i detaljhandeln skall ha smaksatts med humle för att ge den beska som är karakteristisk för ett traditionellt öl. Det ligger emellertid utanför denna utrednings uppgift att närmare utreda förutsättningarna för möjligheten av en sådan förändring. Ett annat alternativ är att detaljhandeln frivilligt beslutar sig för att inte sälja drycker med en alkoholhalt överstigande 2,25 volymprocent, som direkt vänder sig till en kundkrets för vilken läskedryck bör vara ett fullgott alternativ. Lättdrycker och alkoholsvaga drycker hämtar namn och design från alkoholstarkare varianter och producenterna får därigenom möjlighet att indirekt marknadsföra sina alkohol- starkare produkter till en ung kundkrets. Breezer och Smirnoff Ice är internationella exempel. För del används reklamen för öl klass I indirekt som reklam för alko- holstarkare öl. tillverkas såväl som lättdryck, men också med betydligt högre alkoholhalt. De alkoholstarka varianterna av cider med upp till 7 volymprocent alkohol går smakmässigt knappast att skilja från lättdrycker och attraherar kanske särskilt unga kvinnor som föredrar cider framför öl. Rådsrekommendationen om unga människors, i synnerhet barns och tonåringars.. Regeringen bör genom en särskild utsedd samverkansgrupp träffa överenskommelser med representanter för producenter, importörer och detaljhandeln om riktlinjer för tillverkning, import, försäljning och marknadsföring av alkoholdrycker och andra alkoholprodukter som vänder sig direkt eller indirekt till unga konsumenter. Överenskommelsen måste följas upp kon- tinuerligt. Gruppen bör även följa utvecklingen på den inter- nationella marknaden samt ansvara för utarbetandet av de rap- porter, som kommissionen kan begära av regeringen med anledning av rådsrekommendationen. b)se till att alkoholhaltiga drycker inte utformas eller marknads- förs på ett sådant sätt som tilltalar barn och tonåringar och bland annat särskilt beakta –användning av stilmedel (som bokstäver, motiv eller färger) som förknippas med ungdomskulturen, –användning av barn, tonåringar eller modeller som ser unga ut i marknadsföringskampanjer, –anspelningar till våld eller asocialt beteende, –anspelningar på framgång på det sociala eller det sexuella området, eller inom idrotten –uppmaningar till barn och tonåringar att dricka, inklusive lågprisförsäljning av alkoholhaltiga drycker till tonåringar, –reklam eller sponsring i samband med idrotts- och musik- evenemang där ett stort antal barn och tonåringar deltar eller är åskådare, –reklam i medier som är inriktad på barn och tonåringar eller som når ett stort antal barn och tonåringar, –gratis distribution av alkoholhaltiga drycker till barn och tonåringar, samt försäljning eller gratis distribution av pro- dukter som används för att marknadsföra alkoholhaltiga drycker och som särskilt kan tilltala barn och tonåringar. Möjligheterna att marknadsföra alkoholdrycker har fram till varit mycket begränsade. Vid marknadsföring av spritdrycker, vin och starköl till konsument har det inte varit tillåtet att använda kommersiella annonser i periodiska SOU 2003:65 Rådsrekommendationen om unga människors, i synnerhet barns och tonåringars.. skrifter eller andra skrifter på vilka tryckfrihetsförordningen är tillämplig och som med avseende på ordningen för utgivning är jämförbara med periodiska skrifter. har, efter ett förhandsavgörande från funnit att detta förbud var för långtgående och därmed oproportionellt i EG-rättslig mening (det s.k. Gourmet-målet). Alkoholagens regler om marknadsföring i 4 kap. har därför ändrats. Från gäller förbud för annonsering i periodiska skrifter för spritdrycker och vin som innehåller mer än 15 volym- procent alkohol.