sou · GRB3129d2 · 2004-01-01 00:00:00 — I syfte att försvaga dessa förlags monopolställ- ning försöker Bibsam, liksom många andra licenskonsortier, att på olika sätt stimulera den icke-kommersiella akademiska publice- ringen nationellt och internationellt. Det är i detta sammanhang Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling man ska se initialstödet till ett resurscentrum för vetenskaplig kommunikation (SRVK) samt till Directory of Open Access Journals (DOAJ) med Lunds universitets bibliotek som huvudman samt det stora samordningsprojektet den Svenska högskolans Elektroniska Publicering (SvEP), som Bibsam sam- ordnar och som beskrivs i det följande. För att göra prissättningen så rättvis som möjligt försöker Bibsam också att påverka förlagens pris- och kostnadsfördelnings- modeller som bygger på populationsparametrar, dvs. antalet studenter och forskare vid deltagande institutioner. Tidskrifter är dyra – såväl de tryckta som databaserna. Prisut- vecklingen har varit dramatisk och tecken tyder på att den inte är på väg att brytas – tvärtom. Monopolsituationen är inte bra och kritiken är stor på fältet. Det finns dock också de som tror att läget kommer att förändras, att konkurrensen kommer att hårdna, priserna pressas och andra vägar att öppnas (se nästa punkt Samordning av digitala tjänster). Arkivering av e-tidskrifter för framtida tillgänglighet är också en viktig fråga (se avsnitt 6.8). Licensverksamheten har varit mycket uppskattad. Särkilt stor betydelse har de haft för de mindre och medelstora högskolorna som till en låg kostnad fått dela av ett stort utbud. Eftersom många högskolestuderande utnyttjar kommunala folkbibliotek och lär- centra är det ett problem att handledande personer (bibliotekarier) där inte har tillgång till databaserna. Exempel: Titlar som ingår i databaserna . SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 7.4.3.2Elektronisk publicering inom högskolan Bibsams nuvarande insatser på detta område är på väg att sam- ordnas kring två huvudspår. Det ena avser teknisk samordning, skapande av nya tjänster och stöd till att utnyttja effektiva publice- ringsplattformar. Det andra spåret avser att informera om de nya modeller för vetenskaplig publicering som växer fram interna- tionellt och stimulera till en fördjupad diskussion inom lärosätena. Det handlar mycket om att stärka motivationen och undanröja verkliga eller inbillade hinder för att lärosätenas publicering ska bli fullt synlig på deras egna webbplatser, och därmed för olika natio- nella och internationella söktjänster. Elektronisk publicering ger stora möjligheter till en snabbare och bredare spridning av forskares och studenters arbeten. Webb- tekniken ger också nya uttrycksmöjligheter som inte finns i den tryckta miljön, som att kombinera text, bild och ljud, att länka till stora datasamlingar eller länka till arbeten runtom i världen. En snabb utveckling av nya standarder som Open Archives Initiative Protocol for Metadata Harvesting gör att elektroniska publika- tioner från svenska lärosäten kan bli internationellt åtkomliga i mycket större skala (se 7.3.6). Vidare finns påtagliga möjligheter att spara genom att dra ned på tryckkostnader. Elektronisk publicering har kommit igång i varierande takt vid svenska universitet och högskolor. Som regel har biblioteken ett mer eller mindre tydligt uttalat ansvar för att samordna insatserna i samarbete med forskare och studenter inom växlande organisato- riska ramar vid respektive lärosäte. Utvecklingen går dock betydligt långsammare än vad som är möjligt och önskvärt. Det kan finnas flera hämmande faktorer såsom oklara uppdrag och ansvarsförhållanden, tveksamhet och bristande kunskaper om nya publiceringskanaler hos forskare och studenter m.m. En viktig hämmande faktor är de relativt stora krav som ställs på de ansvariga inom lärosätena för elektronisk publice- ring (vanligen biblioteken). Man måste skapa plattformar för elektronisk publicering i ett läge med en snabb internationell ut- veckling inom området. har Bibsam aktivt sammanfört flera initiativ och ansökningar från olika universitet och högskolor till ett fler- årigt större projekt, Samordning av den Svenska högskolans Elektroniska Publicering (SvEP). Projektet syftar till att underlätta för biblioteken genom att gemensamt definiera standarder för Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling metadata om publikationer, sprida lösningar för långsiktig tillgäng- lighet, ge råd om tillgängliga verktyg och system för elektronisk publicering samt utveckla nya söktjänster. Genom samordning och standardisering kan också bredare spridning och långsiktig till- gänglighet uppnås. Projektet är inriktat på akademiska elektroniska publikationer utgivna vid enskilda svenska universitet och högskolor som är fritt tillgängliga. Här innefattas även examensarbeten, eftersom de syftar till skolning i vetenskaplig publicering. Utanför avgräns- ningen faller andra publikationer från universitet och högskolor, t.ex. av mer administrativ karaktär. För examensarbeten skapas en särskild söktjänst riktad mot en nationell publik. Målet är att främja en mer samordnad och kraftfull utveckling av elektronisk publicering av forskares och studenters egna arbeten vid svenska universitet och högskolor. Genom samordning och rådgivning ska alla lärosäten få stöd att lägga ut sina forskares och studenters arbeten elektroniskt. Den elektroniska publiceringen ska ske på ett sätt som främjar maximal synlighet och långsiktig tillgänglighet. Arbetsmetodik och system för publicering ska vara resurssnåla och undvika dubblering av insatser för att bli långsiktigt hållbara. Projektet består av fem delprojekt och samordnas genom en gemensam styrgrupp, en projektgrupp och en gemensam webb- plats, gemensamma interna kommunikationskanaler och en över- lappning av deltagare mellan delprojekten. En styrgrupp med företrädare för brukare för huvudintressenter bland avnämarna och finansiärerna ansvarar för den övergripande styrningen och uppföljningen av projektet. En projektgrupp med företrädare för några större universitetsbibliotek (LU, UUB, UmUB, GUB) samt för olika enheter inom KB ansvarar för den löpande samordningen och ledningen för hela projektet. Deltagare i hela projektet är BTH, GUB, LiU, LU, LUB, SLU, SU, UmU, UU samt KB. För hela projektet har –2005 avsatts . En omfattande diskussion pågår om nya modeller för veten- skaplig publicering mot bakgrund av nya tekniska möjligheter på webben och de stora kommersiella förlagens monopolliknande SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling ställning med påföljande prisnivåer. Initiativ till förändring har tagits såväl inom forskarsamhället som från bibliotekshåll, genom OAI, SPARC, Public Library of Science och Access Initiative. Bara har ett antal betydelsefulla aktörer inom forskarsamhället tagit klar ställning för att verka för fri tillgång till vetenskapliga publikationer (Open Access) Dit hör betydelsefulla finansiärer av biomedicinsk forskning som och Wellcome Trust samt de prestigefyllda forskningsorganisationer som undertecknat den s.k. Berlindeklara- tionen (se avsnitt 7.3.6), bl.a. , , der Hochschulrektorkonferenz, Deutscher Bibliotheksverband, de la Recherche Scientifique () och del la Santé et de la Recherche Médicale (INSERM). Det finns ett behov av att informera om denna utveckling och understödja den icke-kommersiella akademiska publiceringen. Bibsam beslutade därför att stödja uppbyggnaden av ett Svenskt Resurscentrum för Vetenskaplig Kommunikation (SRVK). Till dess uppgifter hör att informera om utvecklingen internationellt och vid svenska universitet och högskolor, utveckla underlag för marknadsföring av nya publiceringsmodeller, verka för förändringar i fråga om upphovsrättsavtal och utvärderingskriterier som främjar en ökad fri tillgång till vetenskapliga publikationer. Projektet är ett samarbete mellan KB/Bibsam och universitets- och högskolebiblioteken och samordnas av Biblioteksdirektionen vid . En webbplats har skapats, ett kontaktnätverk har etablerats och rad utåtriktade aktiviteter har genomförts i form av seminarier och information till media. KB/Bibsam har också bidragit med en mindre del av finansie- ringen för ett projekt som ska göra fritt tillgängliga e-tidskrifter bättre tillgängliga. Directory of Open Access Journals (DOAJ) drivs av Biblioteksdirektionen vid och får sin huvudfinansiering från . Inom ansvarsbibli- oteket i ekonomi genomfördes en forskarkonferens om ut- vecklingen inom vetenskaplig publicering finansierat av ansvarsbib- lioteksmedel från Bibsam. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Fjärrlånesystemet i var ursprungligen två system: ett för folkbibliotek och ett för forskningsbiblioteken. Folkbiblioteken är ordnade i en hierarkisk s.k. lånekedja där det enskilda kommunbib- lioteket bildar basen, följt av länsbiblioteken och lånecentralerna. Forskningsbiblioteken däremot utgör ett decentraliserat system där tradition och erfarenheter i allmänhet avgör vilka lånevägar som används. Genom allt bättre tekniska hjälpmedel för lokalisering såsom Libris () och Burk () har hierarkin luckrats upp och de båda systemen tenderar att flyta ihop. Riktlinjer för fjärrlån och dokumentleverans i utgivna av Bib- sam och , . Fjärrlånekedjan används ibland i onödan, när böcker hade gått att lokalisera på närmare håll. Kommunbibliotek med goda bestånd riskerar att bli överutnyttjade. I flera delar av landet har länen gått samman om gemensam medie- och informationsförsörjning där olika bibliotekstyper samarbetar. För den enskilde låntagaren kan det innebära en snabbare dokumentleverans, men det kan också innebära att nya barriärer byggs upp. Regeringen föreslog i prop. 1994/95:100, bil. 9, sid. 272f och sid. 287f, att KB tilldelas en särskild resurs om för /96 för subventionering av expeditionskostnader i samband med s.k. nettoutlåning av fjärrlån. Regeringen har också, enligt regeringsbeslut , gett KB i uppdrag att utforma riktlinjer för utbetalning av medlen. Den övergripande principen är att de statligt finansierade forskningsbibliotek som har ett över- skott i sin fjärrlåneverksamhet, ska få sina expeditionskostnader subventionerade. Subventioneringen gäller enbart utlåningsöver- skottet, dvs. antalet utlån minus antalet inlån (se bilaga 8). Utlåningsöverskottet beräknas på de statligt finansierade forsk- ningsbibliotekens samtliga ut- och inlån av originaldokument till respektive från andra bibliotek inom . I detta sammanhang har det inte någon betydelse om lånet går till eller kommer från andra statliga, kommunala eller privata bibliotek. Den del av den SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling nationella fjärrlånetrafiken som helt faller utanför den statliga forskningsbibliotekssektorn, exempelvis fjärrlån mellan två folk- bibliotek eller lån mellan ett folkbibliotek och en lånecentral, be- rörs däremot inte av dessa medel. Kompensationen berör endast lån av originaldokument. Kompensationen berör heller inte de ut- och inlån som görs till respektive från utländska bibliotek. Beträffande leverans av kopior i stället för lån gäller att dessa kan avgiftsbeläggas och debiteras det inlånande , dock inte med högre avgifter än de som det utlånande tillämpar gentemot sina interna användare. Med fjärrlån avses i detta sam- manhang ett lån av originaldokument mellan två bibliotek som inte hör till samma administrativa enhet. Med administrativ enhet menas ett självständigt bibliotek, eller grupp av bibliotek, under en enda chef eller en enda administration. För att fördelningen av medlen ska kunna ske på ett korrekt och rättvisande sätt, är det viktigt att deltagande bibliotek för noggrann statistik och redovisar sina utlån respektive inlån. Styckeersätt- ningen är den totala ersättningen som utgår till fjärrlån dividerat med det totala antalet nettoutlån. Kompensationen per nettoutlån uppgick till . 7.4.5Stöd till flexibelt lärande Arbetsområdet har växt fram i samband med tillkomsten av . Arbetet bedrivs inom ramen för en arbetsgrupp för biblioteksstöd för nätbaserat lärande (BIBNÄT). BIBNÄT:s uppgifter är att: Stärka kapaciteten vid biblioteken att klara de krav som ställs vid nätbaserat lärande genom att ta initiativ till workshops, ut- bildningsinsatser och andra former av gemensam fortbildning och erfarenhetsutbyte – både inom bibliotekariekåren och i samverkan med andra grupper inom högskolan Främja utveckling av nya och vidareutveckling av existerande bibliotekstjänster för nätbaserat lärande genom att dels initiera projekt dels fungera som bedömar- och remissgrupp för projektförslag och för annat utvecklingsarbete Förankra betydelsen av bibliotekarien som partner i utveck- lingen av nätbaserat lärande genom att belysa vikten av biblio- tekariens pedagogiska roll i samverkan med lärare och annan högskolepersonal Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Samordna information om vad som görs inom området och var Ett antal projekt har kommit igång med stöd av Bibsam och i ett fall av , som finansierar projektet havande bibliotekarie. Detta projekt, som drivs av en grupp hög- skolebibliotek, utvecklar en kooperativ, nätbaserad referensservice till högskolestuderande . Man har upphandlat pro- gramvaror, organiserat utbildning och utformat samarbetsmodeller som i förlängningen skulle kunna användas i vidare skala för digital, kooperativ referensservice inom högskolan. De Bibsam-stödda projekten har fokus på utveckling av nätbaserade vägledningar och självstudiekurser. Bibsam har med stöd av arbetsgruppen och dess föregångare Aktionsgruppen för nätuniversitetet utvecklat ett nära samarbete med Myndigheten för . Arbetsgruppen har ordnat en workshop om samarbete kring webbaserade lärande- miljöer och planerar nu utvärderingar och workshops kring sök- vägledningar/självstudiekurser. 7.4.6Statistik – rapporter om forskningsbibliotekens ställning KB lämnar var tredje år enligt instruktionen (SFS 1994:2059) en rapport över verksamheten vid forskningsbiblioteken. Den om- fattar i fösta hand statistiska uppgifter och analys av universitets- och högskolebiblioteken och i mindre omfattning analyser av för- hållandena vid övriga forskningsbibliotek. I samverkan med , , samlar KB in statistik från alla offentligt tillgängliga forskningsbiblio- tek med statlig finansiering. Verksamheten styrs i hög grad av internationell standard (ISO 2789). Syftet är att tillhandahålla information om forskningsbiblioteken, ge underlag för jämförelser och analys av utvecklingen, i första hand på nationell och interna- tionellnivå, i andra hand på lokal nivå för de enskilda bibliotekens utvärdering och jämförelser. Bibliotekens lokala utvärderings- och förbättringsarbete stöds av KB bland annat genom projektbidrag och enskilda utvecklingsin- satser. Kontakt har tagits med i syfte att stimulera dess intresse för kvalitetsgranskning av högskolans informations- SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling En uppsättning indikatorer har utvecklats för att ge underlag för analyser och förbättringsarbete. Samarbetet mellan s.k. ABM-myndigheter har intensifierats. Ansvariga chefer för centrala kulturarvsmyndig- heter har ingått en överenskommelse om att permanenta den tidigare ABM-gruppens verksamhet i ett ABM-centrum, och har beslutat att avsätta medel för att finansiera ett sekretariat. En närmare redogörelse för ABM-verksamheten lämnas i kap. 5, som behandlar digitaliseringsfrågor. En rad utredningar har genomförts , i Bibsams egen regi eller genom att uppdrag lämnats. Utredningarna har i allmänhet initierats av Bibsam i vissa fall med stöd av ett mer all- mänt formulerat regeringsuppdrag. Utredningen bib- liotek /96 genomfördes med stöd av regeringens krav att KB skulle lämna en rapport om forskningsbibliote- kens ställning. I utredningen gjordes en analys av högskolebiblio- tekens utveckling med fokus på studenternas behov. Utredningen genomfördes i huvudsak inom Bibsam, men vissa delrapporter lades ut. Den fick ett stort genomslag och en direkt uppföljning gjordes 2001 på uppdrag av KB. Fjärrlånesystemet har utretts i samarbete med 1998 med en uppföljning 1999. Ansvarsbibliotekssystemet utreddes och ånyo 2003. Hög- skolebibliotekens tillgänglighet har utretts i två omgångar av Bibsam, 1998 och 2003. En samordning av ansvarsbibliotekens ämnesportaler har utretts i flera steg /03 av både KB- medarbetare och utomstående experter. De allra senaste utredning- arna handlar om e-böcker i svenska universitets- och högskolebib- liotek respektive . Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling KB:s juridiska kompetens är mycket efterfrågad. Resurserna inskränker sig till en person som ska dela sin tid mellan de krav Bibsams verksamhet ställer och ledningens uppdrag. Den externa efterfrågan på juridiskt stöd från Bibsam har ökat betydligt och sker per telefon och e-post. Det är främst universitets- och högskolebiblioteken som behöver assistans med lag- och avtalstolkningar. Förfrågningar kommer också från folkbiblioteken och från allmänheten, samt emellanåt från privata företag. Stöd till dessa senare grupper ges endast i mån av tid, dock med beaktande av KB:s serviceskyldighet enligt förvaltningslagen. Bibsams licensarbete kräver daglig juridisk konsultation. KB:s verksjurist granskar alla avtalsförslag och deltar vid behov i avtals- förhandlingar och användarutbildningar. Verksjuristen deltar ofta i seminarier och konferenser som föredragshållare och är ansvarig för Bibsams kurs i biblioteksjuridik. Någon form av föreläsning genomförs ungefär en gång . Härutöver ingår KB:s verks- jurist i en del projekt som KB är engagerade i. Bibsam arrangerar en rad utbildningsinsatser i form av konferenser och kurser som vänder sig till olika målgrupper och genomförs regelmässigt inom olika områden. Som exempel kan nämnas: Konsortiedagen – en informations- och diskussionsdag för kontaktpersoner vid institutioner som ingår i licenskonsortiet. Det beror på – kurs i biblioteksjuridik. Licensavtal – i teori och praktik – en kurs om licenser och licensarbete, inklusive juridiska aspekter I samarbete med har följande konferenser genomförts Landskap för lärande – allemansrätt eller privilegium? Konferensen tog bl.a. upp frågor om hur samarbetet kan se ut mellan högskola, folkbibliotek och lärcentra, servicesatsningar av typen chatta med bibliotekarien, frågan om en nationell bib- SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling liotekspolitik och hur det vuxna lärandet ser ut i ett internatio- nellt perspektiv. Arena för utveckling – samverkansformer och dialog mellan folkbibliotek, forskningsbibliotek och lärcentra. Den söm(n)löse bibliotekarien – om virtuella nättjänster Samarbete kring webbaserade lärande miljöer inom högskolan – hur funkar det? 7.5Bibsams mål och utvecklingsverksamhet Ett utkast till strategisk plan har upprättats av KB/Bibsam för . Någon sådan har inte funnits tidigare. Planen avses gälla för åren 2004–2006, och den ska efter samråd med be- rörda underställas Riksbibliotekarien. Det övergripande målet kvarstår – att förbättra och effektivisera informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning, främst genom att verka för a)att de svenska forskningsbibliotekens resurser används och utvecklas väl, och b)att tillgången till, och användningen av, information be- främjas. Inom följande områden har delmål ställts upp: Mål: Bibsams personal ska ha relevant information om vad som händer inom Bibsams verksamhetsområde. Strategi: Identifiera och använda relevanta informationskällor. Aktivitet: Fortlöpande etablera personliga och institutionella kon- takter, internationellt, nationellt och lokalt; bevaka, delta i (även anordna) konferenser, seminarier, massmedia etc. Specifika priori- teringar för perioden: kontakter med företrädare för regeringen, högskolesektorn och folkbiblioteken. Mål: Man ska inom Bibsams verksamhetsområde, högre utbildning och forskning, vara väl informerad om Bibsams verksamhet och om informationsförsörjningsfrågor i allmänhet. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Strategi: Ge god och relevant information, anpassad till mottagar- nas behov, om alla delar av Bibsams verksamhet samt om viktigare frågor avseende informationsförsörjning till högre utbildning och forskning. Aktivitet: Utveckla, samt förenkla tillgången till, den webb-base- rade informationen; i övrigt, se ovan under Omvärldsbevakning. Kompetensutveckling (extern) Mål: Forskningsbibliotekens personal ska ha tillräcklig kompetens för sina uppgifter, liksom alla som fattar beslut inom Bibsams verk- samhetsområde. Strategi: Stödja kompetensutveckling Aktivitet: Anordna och delta i kurser, seminarier och konferenser i alla ämnen som har beröring med Bibsams verksamhet; i övrigt, se ovan under Information. Specifika prioriteringar : exempelvis anordna kurser i juridik för bibliotekarier och statistik för bibliotekarier. Uppbyggnad och förvärv av elektroniska informationsresurser Mål: Svenska forskare och studenter ska ha god tillgång till relevant information Strategi: Med utgångspunkt från användarnas behov, vedertagen standard och öppna format befrämja uppbyggnad av elektroniska informationsresurser Aktivitet: Stödja samordnad gång utveckling av högskolans elektro- niska publicering; via centrala licensavtal ge utökad tillgång till kommersiellt tillhandahållen information. Specifika prioriteringar : exempelvis (Samordning av den svenska högskolans elektroniska publicering); e-bokslicenser. Tillgängliggörande av elektronisk information Mål: Svenska forskare och studenter ska ha god tillgång till relevant information. Strategi: Med utgångspunkt i informationsanvändarnas behov och vedertagen standard befrämja uppbyggnad av funktionella gräns- snitt för återsökning och hantering av elektroniska informations- resurser. Aktivitet: Stödja samordnad utveckling och användning av webb- baserade tjänster och verktyg. Specifika prioriteringar : exempelvis . SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Stöd till och utveckling av fjärrlånesystemet Mål: Svenska forskare och studenter ska ha god tillgång till infor- mation som inte är fritt tillgänglig genom moderinstitutionen eller på annat sätt (t.ex. Internet). Strategi: Befrämja och underlätta fjärrlåneservice (inkl. kopior av delar av dokument). Aktivitet: Ekonomiskt kompensera nettoutlånarna bland Bibsam- biblioteken; i licensavtalen säkerställa leverans av kopior till offent- liga bibliotek; uppmuntra till rationalisering av fjärrlånearbetet (exempelvis direktleverans till slutanvändare). Mål: Svenska forskare och studenter ska ha god tillgång till, och goda möjligheter att hantera, information. Strategi: Påverka utformning och underlätta tolkning och tillämp- ning av relevanta direktiv, lagar, förordningar och avtal. Aktivitet: Bilda opinion (massmedia, konferenser, etc.), uppvakta lagstiftare och regeringsrepresentanter, utforma remissvar, lämna råd och anvisningar. Specifika prioriteringar : exem- pelvis implementeringen av EU:s allmänna upphovsrättsdirektiv, revideringen av direktiven rörande databaser resp. personuppgifts- skydd, licensfrågor rörande e-böcker, utbildningsinsatser. Mål: Bibsam-bibliotekens tjänster ska vara allmänt tillgängliga. Strategi: Komma överens med Bibsam-biblioteken om förmåner och skyldigheter. Aktivitet: Belöna bibliotek som är allmänt tillgängliga (fjärrlåne- kompensation, licensavtal, juridisk rådgivning m.m.); följa utveck- lingen (enkäter m.m.); stimulera till ökad tillgänglighet (t.ex. stöd till utveckling av online-baserade tjänster).