sou · GRB3129d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Det gäller i första hand stöd till samordning och utveckling av informationsförsörjning till alla offentligt finansierade och tillgäng- liga bibliotek. Folkbiblioteken har kommit att spela en allt större roll i utbildningsväsendet men saknar det stöd forskningsbibliote- ken får för det ändamålet. För att kunna genomföra intentionerna bibliotekslag, statsmakternas beslut om den öppna hög- skolan, det livslånga lärandet och för att tillgodose önskemål om en effektiv informationsförsörjning till utbildning och forskning bör åtgärder vidtas på alla nivåer. Utgångspunkten för de insatser det offentliga gör när det gäller informationsförsörjningen ska var brukarnas/användarnas behov. Vem som är huvudman ska inte spela någon roll. Förslaget innebär inte att folkbibliotekens ställning i kommunerna förändras. Utred- ningen tar inte ställning till hur folkbiblioteken ska klara eller organisera de uppgifter som ankommer på dem men förutsätter en utveckling för att kunna ta emot de tjänster som erbjuds. En rad förslag lämnas vad gäller Bibsams verksamhet, bl.a. följande: Förutsättningarna ska utredas för att fler (dvs. även folk- och länsbibliotek) ska kunna omfattas av samordnat förvärv av elektroniska informationsresurser. Vidare behöver det regionala samarbetet utredas, analysen av forskningsstatistiken förbättras och samarbetet med i utvärderingsfrågor för- Uppdrag, övervägande och förslag KB föreslås få samordningsansvaret för nätbiblio- tek. 2.Uppdrag att utarbeta en handlingsplan – När det gäller det längre perspektivet föreslås KB få regeringens uppdrag att utarbeta en strategi och en handlingsplan (7.13.4) för det fortsatta arbetet i syfte att öka samordningen av informationsförsörjningen till ut- bildning och forskning och vissa andra nationella biblioteksfrågor. Uppdraget ska ske utifrån ett helhetsperspektiv och med bred representation från alla berörda. 3.Nationellt insatsprogram för digital informationsförsörjning – (7.14). är en kunskapsnation och ett IT-land. För att ska kunna ligga i täten som kunskapsnation måste staten satsa på att utveckla den digitala informationsförsörj- ningen till utbildning och forskning. Förslag lämnas om Ett natio- nellt insatsprogram för digital informationsförsörjning till utbild- ning och forskning. Frågan är utredd och intresset är stort för att nätbiblioteket ska komma till stånd. Det digitala befinner sig nu i samma tillstånd som det tryckta och handskrivna befann sig i då de vetenskap- liga biblioteken skapade en gemensam accessionskatalog (AK). Mängden digitala resurser som byggts upp och tillhandahålls på olika nivåer i biblioteken har ökat mycket snabbt. Detta gör det svårt att hitta relevant information och mycket dubbelarbete ut- förs. ge en mer samlad och användarvänlig tillgång för alla till digital information säkerställa relevant, kvalificerad digital information till stude- rande och forskare bättre föra ut den information som skapas inom högskolorna bättre utnyttja de samlade medel som högskolorna investerar i informationsförsörjning genom samordning och effektivisering samt utveckla en hög FoU-kompetens i inom området digitala bibliotek. Programmet innehåller även stöd till högskolans digitala publice- ring. Det bidrar förutom till en ökad tillgänglighet och synlighet i världen till en motkraft mot de dramatiskt ökade priserna på elektroniska tidskrifter. Libris bör som en central nationell portal på ett effektivt sätt kunna lyfta fram och synliggöra en större del av bibliotekens informationsresurser. Uppdrag, övervägande och förslag vårt mål måste vara att bli landet med den bästa informationsför- sörjningen och den högsta informationskompetensen i världen. Statsmakterna bör skyndsamt vidta åtgärder till stöd för program- met. Land efter land genomför satsningar på den digitala informa- tionsförsörjningen inom utbildnings- och forskningsområdet. bör kunna vara fullt utbyggt . Bättre samordning mellan myndigheter (kap. 10) Samarbetet mellan myndigheter i forsknings- och utbildningssy- stemet behöver stärkas. F.n. utvecklas system som berör olika delar av vetenskapssamhället utan att någon organiserad samordning sker. Forskning och forskarutbildning (kap. 8) En redogörelse lämnas angående behovet av forskning på biblio- teksområdet. Det behövs fler forskarutbildade. Förslag lämnas om stöd till doktorandanställningar. utvärdering av biblioteksutbildningen i landet bör dock avvaktas innan ställning tas till inriktning, omfattning och lokalisering. Kostnader och finansiering (kap. 11) De genomsnittliga kostnaderna –2008 har beräknats till , och för perioden – 2016 till . I detta är inte förslaget om forskarutbildning () inräknat. Finansieringen förutsätts ske genom omprioriteringar, samord- ningsvinster och reformmedel. Flera av förslagen är departements- övergripande, varför flera utgiftsområden berörs. Samfinansiering genom bidrag från fonder och stiftelser etc. samt egeninsatser förutsätts också. 2 KB:s uppdrag och verksamhet (KB) har en lång historia. har under århundradenas lopp utvecklats från ett kungligt bibliotek till natio- nalbibliotek och forskningsbibliotek samt ett nav i kunskapssam- hället. KB har en viktig roll i det moderna informationssamhället. På KB finns fyra miljoner objekt – allt från handskrifter till teckningar, kartor, reklambroschyrer, affischer, noter och vykort – och över 200 miljoner webbsidor. KB har samlat in och bevarat vad som publicerats i och om , systematiskt ordnat och i stor utsträckning sökbart i Libris. KB är en samordnande nationell resurs för forskningsbiblioteken och forskningsinfrastrukturen, och en aktör inom bibliotekspolitiken. Namnet lever kvar från tiden då Vasakungarna började samla in böcker till . Redan då tillhörde samlingarna i någon mån staten, och var således inte endast kungarnas privata bibliotek. I detta avsnitt får några årtal ge en överblick över KB:s historia. Vidare ges en beskrivning av KB:s uppdrag, verksamhet och visioner. Avslutningsvis görs några sammanfattande bedömningar och slutsatser. De huvudsakliga bedömningarna av verksamhet och arbetsformer görs i anslutning till varje sakområde i de följande kapitlen där även förslagen till åtgärder lämnas. Dessa redovisas sammanfattningsvis i kap. 1. 2.2KB:s historia och framväxt KB har en lång historia (källa: ) som utan några anspråk på fullständighet skulle kunna illustreras med följande år- tal: KB:s uppdrag och verksamhet SOU 2003:129 av äldre Västgötalagen, den äldsta be- varade boken på svenska. Den första boken trycks i , Dialogus creatu- rarum moralizatus, en allegorisk uppbyggelseskrift Denna lyckades KB köpa in först och äger nu två exemplar. Vasakungarnas boksamlingar blir grunden till KB:s Den första förteckningen över böcker i kunglig ägo är daterad till 1568. Den förste kungliga bibliotekarien, Han var även chef för . Böcker och handskrifter, krigsbyten från fälttågen på kontinenten, förs till och införlivas i första hand med samlingarna i KB och Genom de lokala tidningar eller flygblad som svenskarna bifogade till rappor- terna från fälttågen har KB kommit att inta en sär- ställning i äldsta tidningshistoria. Courante uyt , Duytslandt, &c. ges ut i Detta räknas som starten KB äger det enda kända exem- Djävulsbibeln (Codex gigas eller ) från tas från till KB som en del av krigs- Kallar drottning in utländska biblioteka- rier för att ordna upp samlingarna enligt ett system Det finns fortfarande kvar volymer ur dessa samlingar. samlingarna genom gåvor, bl.a. till gymnasiebiblio- teken i och . hon med sig till 1654 där de numera bildar en särskild avdelning i . stadgas i en kansliordning pliktleverans, som be- ordrar alla boktryckare i det svenska riket att leverera två exemplar av varje tryckt skrift till Kungl. skulle gå till KB, det andra till . Detta skulle ske i övervakningssyfte och inte av omsorg att bevara litteraturen för framtida forskning. Bok- tryckarna hade föga respekt för lagen. SOU 2003:129 KB:s uppdrag och verksamhet års stadga lades grunden för KB:s status som samla in och bevara allt svenskt tryck. bibliotek som företeelse (med uppgift att samla in även det som publiceras utomlands och rör den egna nationen) är en idé . regering fastställer en plan för ämnes- mässig fördelning av bokinköpen till olika bibliotek. utses att ha översyn över biblioteken i en samkatalog för alla bibliotek, en första ansats till accessionskatalogen (se ). av slottsbranden och av hans egen död . KB:s bestånd blir lågornas rov – 17 386 böcker och 1 103 handskrifter går förlorade. 6 826 böcker och 283 handskrifter, bl.a. Djävulsbibeln, klarade sig. KB:s anslag uppgår till silvermynt. räckte inte till mer än att hålla 1–2 utländska tid- skrifter och inbindning av det svenska trycket när omkostnaderna för skrivmaterial, ljus m.m. avgått. utsträcks leveransskyldigheten till sex arkiv- exemplar som genom skulle levereras till KB, universiteten i , , Åbo och (1949 ändras benämningen till biblioteks- exemplar och 1978 till pliktexemplar). kansliordning bestäms att KB ska vara öppet på vissa tider för dem som fått tillstånd genom kanslikollegiet. i provisorier kan KB äntligen flytta in i innebar att KB fick en rad tillskott av svensk litte- ratur som ersättning för det som förstördes i slotts- Det viktigaste kom från och blev en del av grundstomme. Där- igenom införlivades det svenska stormaktsväldets litterära arv i KB:s samlingar. På samma sätt kom det finaste inom 1700-talets bibliofili att tillfalla KB då staten köpte 7 000 böcker, som också tillförde en viktig bas inom europeiskt KB:s uppdrag och verksamhet 15- och 1600-talstryck. Därefter tillkom och . gjorde KB och ett byte, där KB lämnade ifrån sig sina medeltida per- gamentsbrev och istället fick medeltida lagböcker, handskrivna krönikor och teck- ningar till Suecia Antiqua et Hodierna. Av detta verk hade 1770 ställt en restupplaga till KB:s förfogande för försäljning eller byte för att KB skulle kunna bättra på sin ekonomi. 1813 dras i en ämbetsberättelse riktlinjerna upp för KB:s framtida verksamhet. KB ska enligt denna omfatta allt som hörde till kännedom i alla avseenden, hela den svenska litteraturen som på något ställe i Riket måste finnas fullständig, fram- förallt i , vidare språkvetenskap och lärdomshistoria samt sådana sällsynta och kost- bara verk, som svårligen kunna förvärvas av en- skilda. arbetade KB särskilt med att täppa till de stora luckorna inom det svenska trycket, i synnerhet från äldre tider. Trots att leve- ransplikt infördes var det först nu som KB på allvar började kräva in pliktexemplaren från tryckerierna. 1828 Svensk bibliographie (1828–1865), den första svenska nationalbibliografin, börjar utges efter fransk förebild. Boktryckerisocieteten var ut- givare, men tjänstemän vid KB skötte redigerings- arbetet. 1863 beviljas hemlån mot borgen. KB fungerar som ett offentligt bibliotek. 1858-1865 under J.E chefstid läggs grunden till den självständiga svenska avdelningen. Han börjar också ordna upp det s.k. svenska småtrycket (dvs. accidens-, reklamtryck o. dyl.) 1865-1890 Arbetet skulle fullföljas av som är KB:s genom tiderna mest namnkunnige chef. kompletterade den svenska samlingen på KB till att bli den mest fullständiga nationella sam- lingen i landet. 1866 Svensk Bokkatalog (1866-) börjar utkomma, från SOU 2003:129 KB:s uppdrag och verksamhet 1916 redigerad av olika tjänstemän vid KB, men helt bekostad av bokbranschens organisationer. läggs grundstenen till en ny biblioteksbyggnad Drivande kraft var . tjänstgör som amanuens på KB. Hans uppgift blir bland annat att kräva in plikt- exemplaren, och han använder de grövsta tillmälen för att få in dessa till KB. KB blir ett självständigt ämbetsverk och i öppnar för allmän- heten och KB kan leva upp till sin status som natio- F. . är arkitekten. har 200 000 böcker och 10 anställda. startar arbetet med accessions- katalogen (AK). Den skulle förteckna samtliga inköp av utländsk litteratur till svenska vetenskap- AK blev förutom att vara ett hjälp- medel att hitta litteratur ett bra underlag vid AK är föregångare till Libris. antogs med tvekan den första kvinnan, , som e.o. amanuens vid KB. däremot inte haft några betänkligheter mot att anställa kvinnlig arbetskraft som biträden. var ett bemärkelseår då anslaget höjdes till 131 500 Lönerna höjdes också. Det hade varit svårt att rekrytera män till de dåligt betalda tjänsterna. anställdes ytterligare fyra kvinnor. Betydelsefullast av alla förvärv är den stora deposi- tion av Strindbergsmanuskript som handskrifts- avdelningen fick ta emot från gjort på KB som e.o. amanuens hade det kanske varit naturligt att hans kvarlåtenskap hamnat på KB redan vid hans död . då att vad som hade samband med modern litteratur inte hörde hemma på ett vetenskapligt bibliotek. Hans efterträdare kom att hysa en annan åsikt. De två flyglarna i öst och väst med Axel som arkitekt öppnar. har inte längre råd KB:s uppdrag och verksamhet SOU 2003:129 att bekosta redigeringen av nationalbibliografin. Frågan utreds och efter beslut av Kungl. över utgivningen av Svensk Bokkatalog från Svenska bokförläggarföreningen, och redigeringen av natio- nalbibliografin överförs till KB som inrättat ett För tryck, bindning och distribution svarar dock fortfarande bokbranschens KB fungerar också som humanistisk-samhälls- högskola (). under tid är expansionen stor inom alla KB tar också emot en rad författar- arkiv; , , drogs riktlinjerna upp för KB:s utveckling till ett humanistiskt och samhällsvetenskapligt univer- sitetsbibliotek i ett avtal med dåvarande inrättar , skaparen av bokvårds- avdelning, en raritetskammare. införs nya regler för katalogisering. genomgår en omfattande inre om- och tillbyggnad i etapper. magasinet (i markplan) tillkommer. inleds central katalogisering av det svenska trycket. Centralkatalogen kom att upphöra form när KB 1975 började övergå till ADB. läggs även grunden för nationalfonoteket – en avdelning för grammofonskivor och bandupptag- uppförs Statens biblioteksdepå i utanför Depån är ett resultat av det samarbete som grundats inom Stockholmsbibliotekens Ett annat är bokbilen för låne- service som började cirkulera mellan biblioteken KB blir tillsynsmyndighet för landets stifts- och landsbibliotek och därmed även för stifts- och SOU 2003:129 KB:s uppdrag och verksamhet flyttar in Roggeborgen och döps om till Rogge- KB börjar utnyttja ADB-teknik för katalogisering i den primära, nationalbibliografiska registreringen sker från och med nu i Libris. tar KB över driften av Libris. får KB en ny nationell bevarandeuppgift: att mikro- filma all svensk dagspress. papper och stora format gör att de förstörs av lån överlämnas fonoteket till det nystartade Arkivet för ljud och bild (). för vetenskaplig och teknisk informationsför- sörjning (DFI). övertar KB ansvaret för samordning och utveckling av det svenska forskningsbibliotekssystemet från DFI och inrättar enheten Bibsam. det fulla ansvaret, dvs. även utvecklingsansvaret, för Den mest omfattande om- och tillbyggnaden av KB genomförs, varvid två underjordiska bok- magasin på vardera tillkommer. vidgas leveransplikten till att omfatta även doku- ment för elektronisk återgivning. introduceras den s.k. fjärrlånekompensationen. påbörjar av svenska webbsidor i görs stora satsningar på att göra Libris till ett fritt tillgängligt nationellt biblioteksdatasystem. det svenska universitetsdatanätet, byggs ut. dagen beslutar om en bibliotekslag. är fullt utbyggt och invigs. I samlingarna finns också Heliga , , och m.fl. representerade. Om namnet: har ett namnbyte diskuterats. Flera statliga institutioner flyttade då ut från KB:s uppdrag och verksamhet och bytte i samband med detta namn. KB flyttade 1878 till . Namnet ändrades inte men chefen fick titeln , senare ändrad till Riksbibliotekarie. Senast frågan aktualiserades var 1988, i samband med att regeringen gav KB nya befogenheter och utvidgat ansvarsområde. Det föreslogs att KB skulle döpas om till Riksbibliotek, Nationalbibliotek eller Statsbibliotek, men inte heller genomfördes ett namn- byte. Om : Denna park har en gång varit Vasakungarnas köksträdgård. Mitt i parken låg en paviljong, som hade kommit att hysa en teater och restaurang. På 1860- talet hade ganska dåligt rykte, sumpig på sina ställen, stenig på andra. Visserligen hade några propra hus uppförts utefter dess östra sida, vid , men parken omgavs mest av ruckel och kunde därför köpas av staden till ett billigt pris. KB:s personal såg knappast fram mot nybygget i med entusiasm. 2.3KB:s uppdrag och verksamhet I detta avsnitt ges endast en översiktlig beskrivning av KB:s upp- drag och verksamhet. Utförliga beskrivningar finns i sitt samman- hang i respektive kapitel i det följande. Beträffande KB:s resultatredovisning mot de mål som regeringen ställt upp i regleringsbrevet hänvisas till årsredovisningen. Där redovisas KB:s aktiviteter under tre verksamhetsgrenar – Förvärva (insamling och annat förvärv) och bevara, Beskriva och tillhanda- hålla samt Infrastruktur och informationsförsörjning (Libris och Bibsam). har inte haft vare sig resurser eller anledning att granska KB:s ekonomiska resultat. Det ankommer på revisorerna som har att granska KB:s årsredovisning. KB har enligt förordningen (1996:505) med instruktion för Kungl. det nationella ansvaret för dokumentation av svenskt samhälle och liv för att främja svensk forskning, vetenskap. och svenskt kulturliv. KB ska som nationalbibliotek samla in, bevara och tillhandahålla svenskt tryck och vissa elektroniska dokument, KB:s uppdrag och verksamhet men även publikationer med svensk anknytning som givits ut utomlands. KB ska också hålla en representativ samling utländsk litteratur. KB ska vårda de äldre samlingarna. Vidare ska KB svara för mikrofilmning av svensk dagspress. Det innebär att KB oavsett form och innehåll ska se till att ordet, idéerna och tankarna bevaras. KB är också ett forskningsbibliotek med humaniora som specialitet filosofi, historia, konst och litteratur. I uppdraget ingår ett nationellt ansvar för frågor om samverkan mellan forskningsbibliotek – dvs. stöd till samordning och utveck- ling av informationsförsörjningen till högre utbildning och forsk- ning, samt utnyttjande av och utveckling av tjänster baserade på informationsteknik. KB ska lämna en rapport till regeringen med en analys av utvecklingen inom forskningsbibliote- ken och utföra visst utredningsarbete inom biblioteksområdet samt utse ansvarsbibliotek. KB är också tillsynsmyndighet för (). Verksamheten behandlas i kap. 3. KB:s förvärv sker i första hand genom pliktleveranser. Uppgiften att samla in det svenska trycket och publikationer med svensk an- knytning som givits ut utomlands har sin grund i lagen (1993:1392) om pliktleverans av dokument (PL). att främja svensk forskning och utbildning i vid bemärkelse att bidra till varje medborgares rätt till insyn i samhället och att ge möjlighet att ta del av det fria ordet i oavsett bo- stadsort att bidra till framtida forskning genom att arkivera en väsentlig del av det svenska kulturarvet och göra det tillgängligt för framtiden. KB mottar (2002) cirka 225 000 objekt som pliktleveranser. Av dessa är drygt 150 000 s.k. okat (bl.a. affärstryck, reklam och annat tryck från institutioner och organisationer som sparas okatalogiserat men systematiserat av KB), drygt 20 000 monogra- fier och närmare 30 000 tidskrifter. KB har också till uppgift att samla in svenska dagstidningar (drygt 130 2002) och ombe- KB:s uppdrag och verksamhet sörja mikrofilmning av dessa, vilket sker i . KB:s dagstid- ningar förvaras i i . KB samlar också publikationer med svensk anknytning som givits ut utomlands, t.ex. svenska författares verk utgiva utomlands. KB köper vidare utländsk vetenskaplig litteratur inom humaniora. KB har också stora äldre samlingar av utländska böcker, främst handskrifter från svenska litterära och kulturhistoriska personer, kartor och bilder. KB förvärvar utländsk litteratur både i egenskap av nationalbibliotek och forskningsbibliotek. KB förvärvar äldre svensk och utländsk som saknas, samt extraexemplar av svensk litteratur som behövs för olika referenssamlingar. Till detta kommer viss bytesverksamhet med utländska bibliotek, en för- värvsmetod som numer koncentrerats till s.k. Suecanatryck, dvs. utländska böcker om eller översättningar av svenska för- fattare. KB får också motta värdefulla gåvor och donationer. Utmärkande för KB:s förvärv är att det ska ha relevans för dagens behov och värde för framtiden. Med hjälp av Libris statistik kan konstateras om KB ämnesmässigt följer förvärvsplanen. KB samlar in digitala publikationer i projektet , vars behandling av personuppgifter och tillhanda- hållande regleras i en förordning. KB har cirka fyra miljoner objekt och 200 miljoner webbsidor i sina sam- lingar. Det finns dock luckor i det digitala materialet, som har upp- stått genom att pliktleverans av digitalt publicerat material ännu inte är lagreglerat. Verksamheten behandlas i kap. 4. KB ska svara för nationalbibliografiska produkter och det natio- nella biblioteksdatasystemet Libris. I uppdraget ingår att ansvara för samkatalogen över förvärv av utländsk litteratur till landets forskningsbibliotek samt svara för utbyte av bibliografisk informa- tion med utländska bibliografiska centraler. Under 1980-talet slutfördes ett mer än tioårigt projekt, som syftade till att göra den svenska nationalbibliografin bakåt heltäckande. Någon fullständig och tillförlitlig redovisning av utgivningen i landet –1829 hade dittills saknats, men finns nu lätt tillgänglig i en speciell databas. Därmed är den svenska KB:s uppdrag och verksamhet tryckproduktionen fram till våra dagar i stort beskriven. Projektet finansierades av . Mycket av den information som produceras skapas direkt i digital form men det mesta trycks sedan på vanligt sätt. Alltmer information tillhandahålls enbart digitalt. Det ställer stora krav på att utveckla säkra system för att sortera och tillhandahålla och arkivera det digitala materialet. Verksamheten behandlas i kap. 6. KB har som nationell biblioteksmyndighet ansvar för att säkra det svenska tryckets informationsinnehåll och originalutformning. Detta sker på olika sätt: genom ändamålsenliga lokaler, genom nybindning samt genom olika skydds- och konserveringsmetoder. För att skona sköra originaldokument erbjuds låntagaren i vissa fall mikrofilm eller annan reproduktion. KB har i första hand ett bevarandeansvar för de egna samlingarna, men det saknas en övergripande bild av tillståndet hos KB:s samlingar och det har därför vart svårt att prioritera bevarandeinsatserna. Bevarandeupp- giften innebär ett relativt omfattande samarbete över enhets- och avdelningsgränser. De dagliga kraven har lett till att akuta insatser har fått gå före långsiktig planering. En plan är nu under utarbetande. KB har också tagit på sig ett visst nationellt bevarandeansvar – utan att egentligen ha vare sig mandat eller resurser för detta. Ett inventeringsprojekt av det äldre bokbeståndet i landet har genomförts samt några före- byggande bevarandeåtgärder. Bland dessa kan nämnas initiativ till uppbyggnaden av ett bevarandesekretariat och utarbetandet av en handbok i bevarandefrågor. Detta tillkom i samarbete mellan KB och i syfte att bevara ett äldre forskningsbibliotek och och ge anställningsmöjligheter utöver ordinarie arbets- marknad. införlivades i 1968 och dess huvuduppgifter är att vårda, dokumentera och tillgängliggöra sitt bestånd – 70 000 volymer från sex sekel – och bidra till att skapa KB:s uppdrag och verksamhet intresse för som exempel på ett historiskt svenskt kun- skaps- och lärdomscentrum samt att utveckla förutsättningarna som forskningsbibliotek. Roggebiblioteket har cirka 20 anställda med lönebidrag och ska bereda dem meningsfull och utvecklande sysselsättning. utför arbete åt KB inom bokbinderi, foto/repro, tryckeri samt konvertering av kataloguppgifter på kort till uppgifter i Librisbasen.