sou · GRB399d4 · 2004-01-01 00:00:00 — Samma sekretess gäller i annan medicinsk verksamhet, t.ex. rättsmedicinsk och rättspsykiatrisk undersökning, abort och åtgärder mot smittsamma sjukdomar. Sådan sekretess gäller också i verksamhet som gäller omprövning av beslut i eller särskild tillsyn över både allmän och enskild hälso- och sjukvård.34 Det finns dock vissa konkreta undantag från den ovan beskrivna sekretessen. Det gäller beslut om olika former av tvångsvård, beslut i ärenden om ansvar eller behörighet för personal inom hälso- och sjukvården och beslut i fråga om omhändertagande eller åter- lämnande av patientjournal.35 Hälso- och sjukvårdssekretessen bryter i princip alltid med- delarfriheten. Undantaget gäller uppgifter om verkställighet av beslut om omhändertagande eller beslut om vård utan samtycke. För sådana uppgifter gäller således meddelarfrihet. Av förarbetena till sekretesslagen framgår att frågan om meddelarfrihet för uppgifter inom hälso- och sjukvården samt diskuterades en del.36 Enligt den lagstiftning som gällde då fanns det i princip inte någon meddelarfrihet på området för offentligt anställda. Departementschefen konstaterade att det inom det berörda området kan bli fråga om fall av för den enskilde mycket ingripande myndighetsutövning, dvs. I sådana situationer föreligger det ett mycket starkt behov av allmän insyn. Å andra sidan finns det ett mycket starkt behov av skydd för den enskildes integritet. 347 kap. 1 § första och andra stycket sekretesslagen 357 kap. 2 § första stycket sekretesslagen 1979/80: 2 Del A s. 372 I propositionen diskuterades om meddelarfrihet skulle införas i ärenden om frihetsberövanden. Argumenten mot detta var att det fanns en viss möjlighet att lämna ut uppgifter på grund av skaderekvisitets konstruktion. Vidare är beslut om tvångsåtgärder offentliga och utlämnande med förbehåll om hur uppgifterna får användas möjligt. Det ansågs också finnas svårigheter i att avgöra vilka uppgifter angående den enskilde som skulle anses finnas i ett ärende om frihetsberövande och regeln skulle därmed bli svår att tillämpa. Slutligen stannade departementschefen för att inte föreslå att meddelarfrihet skulle gälla i ärende om frihetsberövande. I stället blev förslaget det som alltjämt gäller och som anknöt till gällande rätt, dvs. att det inte gäller någon meddelarfrihet utom för uppgift om huruvida beslut om omhändertagande eller vård utan samtycke verkställts.37 Beskrivningen av vilken annan medicinsk verksamhet som också omfattas av sekretess har förändrats sedan sekretesslagen infördes efterhand som utvecklingen på vårdområdet fått genomslag i lagstiftningen. I samband med att det blev möjligt för att omhänderta journaler inom enskild hälso- och sjukvård, infördes också en sekretessregel för uppgifterna i de omhändertagna journalerna.38 Frågan om att den införda sekretessen bryter meddelarfriheten tycks inte ha diskuterats i propositionen.39 Det framstår dock som ganska naturligt, eftersom det är fråga om samma typ av uppgifter som omfattas av sekretess som bryter meddelarfriheten när de finns inom offentlig hälso- och sjukvård. Sekretess för anmälan till I anmälan till gäller sekretess för uppgifter om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga för- hållanden. För sekretessprövningen gäller ett omvänt skaderekvisit.40 Denna sekretessbestämmelse bryter meddelarfriheten. Frågan om meddelarfriheten skulle begränsas diskuterades i propositionen.41 Där konstaterades att för uppgifter inom hälso- och sjukvården och är meddelarfriheten till största 387 kap. 1 § tredje stycket sekretesslagen 407 kap. 2 § andra stycket sekretesslagen 1993/94:165 s. 23 De uppgifter i anmälan till Hälso- och sjuk- vårdens ansvarsnämnd som föreslogs bli skyddade av sekretess var sådana som är mycket känsliga för den enskilde. Därför blev förslaget att meddelarfriheten skall begränsas för dessa uppgifter. Inom gäller sekretess för uppgifter om enskildas personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon som står honom eller henne nära lider men. Med socialtjänst menas bl.a. verksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453), lagen (1990:52) med särskilda bestäm- melser om vård av unga, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall och verksamhet som gäller omprövning av social- nämndens beslut eller särskild tillsyn över nämndens verksamhet. Med socialtjänst jämställs olika uppräknade typer av ärenden som gäller sociala förmåner. Sekretess gäller också inom familjerådgivning. Här är dock sekretessen absolut.42 Precis som för hälso- och sjukvårdssekretessen finns det vissa konkreta undantag från socialtjänstsekretessen. Sekretess gäller inte beslut om omhändertagande, beslut om vård utan samtycke och beslut om sluten ungdomsvård. Sekretess gäller inte heller beslut i ärenden om ansvar eller behörighet för personal inom hälso- och sjukvård och beslut i fråga om omhänder- tagande eller återlämnande av personakt. För anmälan i ärende om ansvar eller behörighet för personal inom hälso- och sjukvård gäller sekretess om det kan antas att den enskilde eller någon som står honom eller henne nära lider betydande men om uppgiften röjs. I princip bryter socialtjänstsekretessen meddelarfriheten. Det gäller dock inte uppgifter om verkställighet av beslut om om- händertagande, vård utan samtycke eller sluten ungdomsvård. För dessa uppgifter gäller således meddelarfrihet. I förarbetena till sekretesslagen förs samma diskussion beträffande meddelarfrihetens omfattning som ovan beskrivits för hälso- och sjukvårdssekretessen.43 Sedan sekretesslagen kom till har den del av socialtjänstsekre- tessen som gäller verksamhet som skall anses ingå i 427 kap. 4 § sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. eller jämställas med denna utvidgats betydligt. Socialtjänst är förutom verksamhet som handhas av socialnämnd sådan som handhas av . ansvarar för verkställighet av sluten ungdomsvård. Samma sekretess gäller således för den som är föremål för vård med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga som för den som är föremål för verkställighet av sluten ungdomsvård vid ett särskilt ungdomshem. Uppgift om verkställighet av beslut om sluten ungdomsvård – i likhet med vad som gäller i fråga om verkställighet av beslut om omhändertagande eller beslut om vård utan samtycke – har undantagits från begränsningen i meddelar- friheten.44 Lagen om vård av missbrukare i vissa fall infördes . Den stränga sekretess som gäller inom skulle gälla också utredningar m.m. i ärenden enligt LVM. Sekretessbestämmelsen kompletterades därför så att det framgick att även denna verksamhet räknades till socialtjänsten.45 infördes regler om bistånd åt asylsökande m.fl. Syftet var att de som var berättigade till denna typ av bistånd i princip inte skulle omfattas av socialtjänstlagen.46 Eftersom en ansökan om bistånd skulle kunna behöva innehålla lika känsliga uppgifter om personliga förhållanden som en ansökan om social- bidrag, bör den också omfattas av samma sekretesskydd. Proposi- tionen diskuterar inte att uppgifterna därmed inte heller omfattas av meddelarfrihet. infördes systemet med introduktions- ersättning för flyktingar. Syftet var att dessa i princip inte skulle behöva vända sig till för att få medel till sin för- sörjning.47 De uppgifter som den enskilde skulle kunna behöva lämna i ett sådant ärende kan vara av lika ömtålig art och förtjäna samma sekretess som de uppgifter som lämnas i ärenden om social- bidrag. Skyddet bör därför vara detsamma som inom . Propositionen berör inte att det innebär att uppgifterna därmed kommer att vara undantagna från meddelarfriheten. Ärenden om parkeringstillstånd för rörelsehindrade jämställs med socialtjänst vid tillämpning av sekretesslagen. Sekretess kommer då som regel att gälla för uppgifter i t.ex. läkarintyg som 1997/98:96 s. 220 1981/82:8 s. 137 1987/88:80 s. 35 1991/92:172 s. 18 åberopas i dessa ärenden. Vidare har det införts en bestämmelse motsvarande den som finns angående anmälningar till , se ovan.48 I samband med att det infördes regler i socialtjänstlagen om om- händertagande av personakter i enskild verksamhet kompletterades socialtjänstsekretessen. I verksamhet som gäller omhändertagande av personakter gäller sekretess för uppgifter om enskildas person- liga förhållanden. Uppgifterna får lämnas till en socialnämnd om de behövs för vissa angivna syften och det är av synnerlig vikt att uppgiften lämnas. I propositionen finns ingen kommentar till det förhållandet att den nya bestämmelsen kommer att omfattas av undantaget från meddelarfriheten i 16 kap. 1 § sekretesslagen.49 Sekretess till skydd för anmälare Om en enskild anmäler eller annars lämnar uppgifter om någon annans hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden till hälso- och sjukvården eller , kan sekretess gälla för anmälan eller uppgifterna. Förutsättningen för sekretess är att det kan antas att det uppkommer fara för att den som har gjort anmälan eller annars lämnat uppgifter eller någon som står honom eller henne nära, utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs.50 Tystnadsplikt enligt denna bestämmelse bryter meddelar- friheten. Motivet för detta är enligt förarbetena detsamma som ovan beskrivits för hälso- och sjukvårdssekretessen.51 I bl.a. förskoleklass, grundskola och gymnasieskola gäller sekretess för uppgift med anknytning till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgifter om enskildas personliga förhållanden hos psykolog eller kurator. Vid sekretessprövningen gäller ett omvänt skaderekvisit.52 På samma områden gäller sekretess dels i skolans elevvårdande verksamhet i övrigt för uppgift om enskilds personliga 1993/94:165 s. 63 507 kap. 6 § sekretesslagen 1979/80: 2 Del A s. 527 kap. 9 § första, fjärde och sjunde stycket sekretesslagen förhållanden, dels för uppgift som anknyter till ärende om tillrätta- förande av elev eller om skiljande av elev från vidare studier. För dessa uppgifter tillämpas ett rakt skaderekvisit. Sekretessen gäller inte i beslut i elevvårdsärenden eller ärenden om tillrättaförande av elev eller skiljande av elev från vidare studier.53 har tillsyn över fristående skolor. I den verk- samheten gäller sekretess för uppgifter från skolans elevvårdande verksamhet och som gäller enskildas personliga förhållanden. Sekretess gäller också för uppgifter med anknytning till fråga om tillrättaförande av elev eller skiljande av elev från vidare studier. I dessa fall tillämpas ett omvänt skaderekvisit. Sekretess gäller dock aldrig för Statens skolverks beslut i ett ärende.54 Sekretess enligt dessa bestämmelser bryter i nästan alla fall med- delarfriheten. Det gäller dock inte uppgifter som hänför sig till ärende om tillrättaförande av elev eller skiljande av elev från vidare studier. För sådana uppgifter gäller således meddelarfrihet. Innan sekretesslagen infördes rådde meddelarfrihet inom under- visningsväsendet, utom för uppgifter inom skolhälsovården.55 I propositionen till sekretesslagen angavs att det var en rimlig kompromiss mellan motstående intressen att meddelarfrihet inte skulle gälla inom undervisningsväsendet utom beträffande myndig- hetsutövning. Det kunde inte sällan vara fråga om uppgifter av samma ömtåliga natur som inom sjuk- och socialvården. De fall av myndighetsutövning som berörs av reglerna om elevvårdssekretess – disciplinära åtgärder och skiljande från undervisningen – är av så stor betydelse att möjlighet till offentlig insyn inte bör vara utesluten. Särskilt ansågs det gälla i fråga om ärenden om skiljande från undervisning. Vidare ansågs att integritetsintresset i sådana ärenden typiskt sett var något svagare än vad som i övrigt gäller inom undervisningsväsendet. Bestämmelsen om skolsekretess har ändrats sedan ovanstående uttalanden om meddelarfrihetens omfattning gjordes. I samband med att skollagen infördes ändrades beskriv- ningen av det område där sekretessen gäller. Syftet var att få en enhetlig sekretessreglering för den utbildning för barn och ung- domar i skolpliktsåldern och åldern närmast däröver som regleras i skollagen.56 537 kap. 9 § andra och fjärde stycket sekretesslagen 547 kap. 9 § femte stycket sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 373 1985/86:117 s. Skolsekretessen omfattar även specialpedagogisk stödverksam- het. Sådan verksamhet innebär att konsulenter bedömer vilka behov och insatser som en elev med funktionshinder behöver i skolan. För att fullgöra uppgifterna inhämtar de med elevens föräldrars samtycke uppgifter från bl.a. hälso- och sjukvården. Denna verksamhet var tidigare anknuten till utbildningsväsendet men blev vid en omorganisation fristående. Det fick till följd att uppgifter inom den specialpedagogiska verksamheten inte om- fattades av sekretess. Det förhållandet ansågs otillfredsställande och därför infördes en speciell regel om sekretess i sådan verksamhet.57 Bestämmelsen har ett rakt skaderekvisit. Syftet var att sekretessen skulle omfatta alla typiskt sett känsliga uppgifter som avser t.ex. hälsovård och problem av olika slag. Uppgifter för vilka denna sekretess gäller borde inte omfattas av meddelarfrihet.58 har tillsyn både över det offentliga skolväsendet och fristående skolor. I ärenden om tillsyn som rör det offentliga skolväsendet överförs skolsekretessen till Statens skolverk.59 Sekretesslagen gäller dock inte för fristående skolor och det finns således inte någon sekretess som kan överföras i ett ärende om tillsyn. Därför infördes en särskild sekretessbestämmelse för Statens skolverks tillsyn över fristående skolor. Sekretess enligt denna bestämmelse skull ha företräde framför meddelarfriheten på samma sätt som skolsekretessen i övrigt.60 genomfördes en reform som innebar att förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen knöts närmare till det offentliga skolväsendet. Lagtekniskt innebar det att reglerna om detta, som tidigare funnits i socialtjänstlagen, fördes in i skollagen. Detta ledde till två ändringar av bestämmelsen om skolsekretess. Förskoleklassen fördes in i den inledande beskriv- ningen av de skolformer där sekretess gäller. Vidare infördes ett nytt stycke som gäller sekretess i skolbarnsomsorgen. Regeringen konstaterade att detta innebar att tystnadsplikten enligt de nya bestämmelserna fick företräde framför meddelarfriheten.61 I syfte att öka skyddet för förföljda personer har det införts en bestämmelse om skydd för uppgifter inom skolväsendet om enskilds identitet, adress eller andra liknande uppgifter. 1994/95:112 s. 35 597 kap. 9 § och 13 kap. 1 § sekretesslagen 1995/96:127 s. 23 f. 1997/98:6 s. 61 f. sådan sekretess är att det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon som står honom eller henne nära lider men om uppgiften röjs. Sekretess för elevadresser i vissa fall reglerades tidigare i 7 kap. 15 § sekretesslagen (folkbokföringssekretessen). I propositionen till ändringen konstaterade regeringen att över- föringen av sekretessen till bestämmelsen om skolsekretess innebar att uppgifterna kommer att undantas från meddelarfriheten.62 I en myndighets personalsociala verksamhet gäller sekretess för uppgifter i psykologisk undersökning eller behandling. Sekretess gäller också för uppgifter om enskilds personliga förhållanden hos psykolog, personalkonsulent eller någon annan som är anställd för att komma med råd och hjälp i personliga angelägenheter. Vid sekretessprövningen används ett omvänt skaderekvisit. I samma verksamhet gäller sekretess även för andra uppgifter om enskildas personliga förhållanden. För sådana uppgifter gäller ett rakt skade- rekvisit.63 Uppgifter för vilka den beskrivna sekretessen gäller omfattas inte av meddelarfriheten. I denna bestämmelse regleras vidare sekretessen inom myndig- heternas personaladministrativa verksamhet. Bestämmelsen gäller även tjänstgöringsomdömen som upprättats inom utrikesförvalt- ningen. Dessa uppgifter är inte undantagna från meddelarfriheten. Av propositionen till sekretesslagen framgår att tystnads- plikterna inom myndigheternas personalsociala och i övrigt personaladministrativa verksamhet inte bröt meddelarfriheten innan sekretesslagen trädde i kraft.64 I propositionen anges att det i myndigheternas personalsociala verksamhet kan finnas uppgifter som är lika skyddsvärda som dem som förekommer inom t.ex. sjukvården och . Vidare ansågs inte insynsintresset vara särskilt starkt i dessa fall. Det ansågs inte finnas tillräckliga skäl för ytterligare undantag från meddelarfriheten. 637 kap. 11 § första och andra stycket sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 374 Sekretess gäller i olika ärenden med anknytning till totalförsvaret och utbildningar vid Försvarsmakten. Sekretess gäller om det kan antas att den enskilde eller någon som står honom eller henne nära lider men om uppgiften röjs.65 Denna typ av uppgifter omfattas av meddelarfriheten. Inom personalvård för den som fullgör totalförsvarsplikt gäller sekretess för uppgifter i psykologisk undersökning. Vidare gäller sekretess för uppgifter om enskildas förhållanden hos den som är anställd för att lämna råd och hjälp i personliga angelägenheter. Här gäller ett omvänt skaderekvisit.66 Tystnadsplikt enligt denna bestämmelse bryter meddelarfriheten. Innan sekretesslagen trädde i kraft gällde meddelarfrihet beträffande uppgifter om värnpliktigas personliga förhållanden, eftersom tystnadsplikten för dessa uppgifter inte var reglerad i lag. För att få konsekvens med vad som gäller för uppgifter inom myndigheternas personalvård borde samma typ av uppgifter vara undantagna från meddelarfriheten även när det gällde värnpliktiga.67 infördes ett nytt stycke i sekretess- bestämmelsen. Bakgrunden var att regeringen gjorde den bedöm- ningen att skyddet för t.ex. psykologiska undersökningar inom personalvården för de totalförsvarspliktiga inte gällde känsliga uppgifter som kunde finnas hos enheter med ansvar för den totalförsvarspliktiges utbildning. Dessa uppgifter ansågs mycket känsliga, eftersom de kunde gälla bedömningar av den enskildes psykiska funktionsförmåga, resultat av allmänbegåvningsprov m.m.68 Den nya sekretessbestämmelsen innebär att sekretess gäller inom verksamhet som avser utbildning för totalförsvarsändamål för uppgifter som kommer från psykologisk undersökning och andra uppgifter om enskildas personliga förhållanden. Prövningen sker med ett omvänt skaderekvisit. Tystnadsplikt enligt denna bestäm- melse bryter inte meddelarfriheten. Frågan om bestämmelsen borde tas in i 16 kap. 1 § sekretesslagen eller inte diskuterade inte i propositionen. 657 kap. 12 § första stycket sekretesslagen 667 kap. 12 § andra stycket sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 374 1997/98:80 s. 76 Sekretess gäller för uppgift som rör utlänning, om det kan antas att röjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller annat allvarligt men som föranleds av förhållandet mellan utlänningen och utländsk stat eller myndighet eller organisation av utlänningar.69 För denna typ av uppgifter gäller inte meddelarfriheten. När sekretesslagen infördes saknades tystnadsplikt för ut- länningars förhållanden. Således gällde meddelarfrihet. I propositionen konstaterade departementschefen att skyddet mot att utlänningar utsätts för sådana övergrepp eller sådant annat allvarligt men som hänger samman med hans särskilda förhållanden som utlänning måste anses väga så tungt att meddelarfriheten bör brytas.70 I bestämmelsen regleras vidare sekretess i verksamhet som gäller kontroll av utlänningar och ärenden om svenskt medborgarskap. I beslut i sådana ärenden gäller dock sekretessen endast för uppgifter i skälen. Sekretessen avgränsas med ett omvänt skaderekvisit.71 Dessa uppgifter omfattas av meddelarfriheten. Departements- chefen ansåg att det inte hade framkommit tillräckligt starka skäl för att låta meddelarfriheten stå tillbaka för denna tystnadsplikt.72 Sedan sekretesslagen infördes har denna sekretessbestämmelse utökats. I verksamhet som gäller utlänningskontroll gäller numera sekretess även för anmälan eller andra uppgifter från en enskild, om det finns risk för att den enskilde kan komma att utsättas för våld eller annat allvarligt men.73 Vidare gäller sekretess i verksamhet som avser mottagande och vidarebefordran av upplysningar m.m. om krigsfångar och andra skyddade personer som omfattas av vissa konventioner. Här gäller ett omvänt skaderekvisit.74 Sekretess gäller också för vissa uppgifter om utlänningar som svenska myndigheter fått på grund av avtal med främmande stater eller mellanfolkliga organisationer.75 Ingen av dessa tystnadsplikter bryter meddelarfriheten. Frågan tycks inte ha diskuterats i förarbetena till någon av ändringarna.76 697 kap. 14 § första stycket sekretesslagen 1979/80: Del A s. 375 717 kap. 14 § andra stycket sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 375 737 kap. 14 § andra stycket sekretesslagen 747 kap. 14 § tredje stycket sekretesslagen 757 kap. 14 § fjärde stycket sekretesslagen 1996/97:4, 1996/97:87 Inom kriminalvården gäller sekretess för uppgift om enskilds personliga förhållanden. Sekretess gäller om det kan antas att den enskilde eller någon som står honom eller henne nära lider men eller att fara uppkommer för att någon utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Sekretess gäller inte beslut av eller någon av kriminalvårdens nämnder. Sekretess gäller inte heller för andra beslut i kriminalvårdsärenden enligt eller lagen om kriminalvård i anstalt. Samma sekretess gäller hos regeringen i ärenden om överförande av verkställighet av brottmålsdom. Sekretessen gäller dock inte regeringens beslut i ärendet.77 I princip gäller meddelarfrihet för uppgifter som omfattas av den beskrivna sekretessen. Meddelarfrihet gäller dock inte för uppgifter vars röjande kan medföra fara för att någon utsätts för våld eller annat allvarligt men. Innan sekretesslagen infördes gällde meddelarfrihet på kriminalvårdsområdet, eftersom de gällande tystnadsplikterna inte reglerades i lag. Av förarbetena till sekretesslagen framgår att departementschefen ansåg att det saknades skäl att inskränka meddelarfriheten beträffande andra uppgifter än sådana som kan innebära att någon utsätts för våld eller annat allvarligt men.78 rådde inte sekretess i ärenden om överförande av verkställighet av brottmålsdom när handläggningen skedde hos regeringen. För den handläggning som skedde hos t.ex. Riks- åklagaren och gällde dock sekretess. I propositionen där denna fråga diskuterades konstaterade regeringen att det är av stor vikt att det råder insyn i regeringens verksamhet och att offentlighetsintresset där har stor betydelse. Mot detta måste dock vägas den enskildes intresse av att integritetskänsliga uppgifter inte blir offentliga. Eftersom ärendena handläggs också av ansågs det lämpligt att samma sekretess skulle gälla hos regeringen i ärenden om överförande av straffverkställighet som inom kriminal- vården i dessa ärenden. Meddelarfriheten borde på samma sätt som gäller för paragrafen i övrigt begränsas såvitt avser uppgifter vars 777 kap. 21 § sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 375 röjande kan antas medföra fara för att någon utsätts för våld eller annat allvarligt men.79 Hos statens adoptionsfrågor () gäller sekretess för uppgifter om enskildas personliga förhållanden. Sekretessprövningen sker med ett rakt skaderekvisit.80 Meddelar- frihet gäller inte för uppgifter som omfattas av tystnadsplikt enligt denna bestämmelse. Innan den nuvarande bestämmelsen infördes gällde sekretess hos endast i ärenden om biträde i rättsliga angelägenheter eller utredning eller annat liknande bistånd åt enskilda. Sedan NIA:s arbetsuppgifter förändrats ansågs detta otillräckligt, eftersom NIA:s nya uppgifter ökade mängden känslig information som inte kunde anses omfattas av sekretess.81 Mot den bakgrunden utvidga- des sekretessområdet till att gälla alla ärenden om internationella adoptioner hos . Uppgifter som omfattades av sekretess hos enligt den äldre bestämmelsen var undantagna från meddelarfriheten.