sou · GRB391d8 · 2004-01-01 00:00:00 — Man uppmärk- sammar inte oavlönade makor, döttrar, svärdöttrar som i betydligt högre grad än makar, söner och svärsöner utgör vad som kallas anhöriga eller familjen som vårdar (Stark & 2001). Kvinnors och mäns äldreliv kan härmed komma att se mycket olika ut och bidra till att kvinnor och män ställer skilda krav på tekniskt stöd. forskning visar att män och kvinnor går in med olika uppfattning om sin förmåga att efterfråga och ta till sig ny teknik. För anhörigvårdare kan man anta att den kommunika- tionsteknik man har tillgång till i hemmet ändrar betydelse och blir en möjlighet att kalla på hjälp eller på annat sätt kommunicera med läkare och vårdpersonal. kan hemmet till följd av medi- cinsk teknik och apparatur bli en förlängning av lasarettsvården. Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling 5.3.5Hur mäter vi vardag? På samma sätt som för avlönat och ickeavlönat arbete finns det i tekniskt avseende inte några klara gränser mellan vården och omsorgen i hemmet och övrigt vardagsliv. Den vardagliga vården och omsorgen är integrerad i de rutiner och relationer som bär upp hemmet och vardagen för de människor som lever där. Hem- hjälpens insatser för service (praktisk hjälp i hemmet) och person- lig omvårdnad (insatser för att tillgodose fysiska, psykologiska och sociala behov) går i varandra. I tekniskt avseende bör man vara uppmärksam på den helhet som präglar vardagen och som inte all- tid är möjlig att bryta sönder till enskilda aktiviteter eller utföran- den. Den som till exempel kontinuerligt hjälper en äldre person med att handla mat får en bred kunskap om dennes matvanor, ekonomi, smak och bygger dessutom i sådana fall upp ett för- troende mellan sig själv och den äldre personen. Sådana band skapar en helhet i vardagen och bygger på en annan rationalitet är den tekniskt rationella. Här märks tydligt avsaknaden av forskning inte minst när det gäller att i begrepp och beskrivningar klä vardagliga teknikaspekter kopplat till vård och omsorg i ord. En svårighet är att teknikfrågan är osynlig inom forskningen kring vård och omsorg med undantag för hjälpmedelsforskning kopplad till äldres funk- tionshinder. Från de studier som genomförts kan vi dra slutsatsen att den kommunala äldreomsorgen är en tung leverantör av teknik men tillerkänner sig inte en sådan roll. Äldreomsorgens identitet är att leverera vård och omsorg, inte teknik. När tekniken påtalas handlar det i regel om att utveckla nya tillämpningar med utgångs- punkt från en idé om att det borde fungera inom hemsjukvården eller . Men fortfarande vet vi alldeles för lite om den roll som existerande teknik spelar i äldres hem för att tillgodose behovet av hjälp i hemmet. Här finns en rad rapporter att referera till. En sammantagen litteraturöversikt över artiklar i vetenskapliga tidskrifter genomförd 2002 visar att ett fåtal är empiriskt under- byggda ur ett äldreperspektiv. Forskning om teknik och äldre handlar framför allt om att med utgångspunkt i tekniken och en tänkt användningssituation anpassa tillämpningar och system till äldre människor, deras anhöriga, vårdare eller till miljöer där äldre lever (2002). Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling Vi kan också konstatera att kontakter per telefon mellan äldre och deras anhöriga förekommer ofta och regelbundet, för många . Denna typ av tillsyn kan dessutom uppta lika som praktiska sysslor särskilt om de äldre anhöriga är dementa. Därmed kan vi också konstatera att anhöriga är att betrakta som lika viktiga användare av IKT som de äldre själva. 5.3.6Vad vet vi om äldres vardag och deras tekniklandskap? Den begränsade tiden med detta expertutlåtande tillåter ingen utförlig beskrivning av den omfattande gerontologiska forskning som finns och där olika typer av förändringar i samband med åldrandet studeras. Sammanfattningsvis kan man dock konstatera att äldre och teknik inte är en del av det som benämns äldre- forskning. Till skillnad från medicin och samhällsvetenskap saknas teknik som etablerad forskningsinriktning. Visserligen har be- greppet gerontechnology etablerats från ingenjörernas sida och hjälpmedelsforskningen är en etablerad tradition. Dessutom har det skapats en grund för forskning kring teknik i äldres vardagsliv vid . Studierna av äldres teknik- användning är ändå fortfarande en främmande fågel i vetenskapliga tidskrifter, på konferenser och det saknas finansiering. Ur mer generell forskning om teknik, människa och samhälle kan man emellertid dra vissa slutsatser. Gemensamt för de allra flesta äldre är att de redan har en materiell bas som de byggt upp under livets gång. Själva har de en omfattande erfarenhet av teknikanvändning och har genomlevt en rad tekniska förändringar allt i från radions, bilens och elektricite- tens intåg i livet till TV, hemelektronik och datorer. Man kan också uttrycka det som att deras erfarenhet spänner som började vid vedspisen och slutar vid mikrovågsugnen. Med tanke på den snabba och omfattande teknikutveckling som ägt rum kan man påstå att gamla människor som lever är en av historiens mest teknikvana generationer i meningen att utnyttja ny teknik och anpassa sig till tekniska förändringar. I samband med åldrandet blir man både mer teknikberoende och mindre teknikberoende. Teknikanvändningen förändras när man blir äldre genom att vissa saker blir viktigare för att upprätthålla vardagen. Sådan teknik som antas bli viktigare är telefonen, tv:n, bostadens uppvärmning och frysboxen. Teknik som ligger i gräns- Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling zonen för att få en minskad betydelse i vissa situationer är bilen. Sannolikt blir vissa aspekter viktigare, såsom funktion och tillför- litlighet (1995, 2002). 6Motverka trångt och trögt i innovations- processen 6.1Förslag om åtgärder för en innovationsprocess med plats för äldre användare Äldres efterfrågan på teknik utgör en potentiell marknad för telekom- och IT-företag. Hindren för att exploatera denna mark- nad består av okunskap, fördomar, ovana och brist på metoder och övningstillfällen. Efterfrågan är ofta baserad på den teknik som äldre redan använder i sina hem och som skulle kunna förbättras och vidareutvecklas eller ge upphov till innovationer. För de äldre användarna ger oemotsedda behov och okunskap om användnings- situationen upphov till en tillämpningsklyfta mellan intentionerna med tekniken och den praktiska användningen. Med tillämpnings- klyfta avses problemet med att utgångspunkten för konstruktionen av tekniska tillämpningar präglas av ett systemtänkande som utgår från den tekniska kapaciteten och den tekniska rationaliteten sna- rare än från användarnas förutsättningar och problem. Att se och förstå behov och användning är i detta sammanhang inte så mycket en teknisk fråga som en fråga om vad som skapar och driver fram användning, vilka situationer och aktiviteter som kan understödjas av teknik och vad som motiverar respektive hind- rar äldre från att ta sig an ny teknik. Det är denna insikt som kan leda till att äldre människor genom att de bidrar till ökad kunskap om användare och kunder skall visa sig vara en tillväxt- faktor och inte enbart en grupp som drar resurser från andra verk- samheter. Äldres teknikanvändning skall därmed betraktas som en potentiell möjlighet att skapa en mer användardriven och därmed marknadsdriven och lönsam teknikutveckling. Det är detta som här avses med en användardriven IT-utveckling. En förutsättning för en sådan utveckling är tillgången till metoder, övningsexempel och förebilder för yngre studenter eller nyutbil- dade ingenjörer så att de har möjlighet att lära sig hur man prak- tiskt skall gå till väga. Bristen på sådant är uppenbar. Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling konsekvens är avsaknaden av leverantörer samt en allmän brist på samarbete mellan olika aktörer. Mot bakgrund av detta finns alltså ett behov av former för sam- verkan och för utveckling av innovationssystemmodeller på använ- darnivå. I syfte att snabba upp processen med att överbrygga tillämpningsklyftan och höja kompetensen hos de som arbetar med teknikutveckling för äldre föreslås några olika typer av åtgärder. Äldre människors krav och behov kan här utgöra en murbräcka för att komma till rätta med trögheter som berör användare i alla åldrar. Att låta äldre bana väg för en användardriven innovations- process är sannolikt också det mest effektiva sättet att förändra attityderna till äldre. Regeringen har i tidigare propositioner bedömt det som ange- läget att begreppet design for all bör genomsyra statens arbete inom arkitektur, formgivning och design. Begreppet innefattar kraven på tillgänglighet, användbarhet, brukbarhet och design. Innebörden är att produkter och tjänster skall vara till- gängliga och användbara för alla människor så långt detta över huvud taget är möjligt (prop. 1999/2000:79). Ett annat begrepp är individual design som är en idé om att göra produkter och tjänster mera anpassade till kunderna. Just inom IKT-området kan individual design förenas med design for all genom att en tillämpning anpassas till de behov den person har som skall använda tjänsten. 6.1.1Förslag om åtgärder för metodutveckling och praktiska försök Äldreberedningen bör medverka till starten av en inkubator med stark profilering på användarinnovationer. En inkubator är en organisation som understödjer etableringen av nya företag, i detta fall en struktur för support av tillväxt avseende teknikföretag. En sådan inkubator skall med hjälp av en kärntrupp av excellent och sammansatt kompe- tens utveckla kunskap och göra praktiska erfarenheter av teknik- utveckling för äldre människor. Syftet är att förstärka och etablera en utveckling som bygger på användardrivna innovationer och äldre som subjekt i innovationsprocessen. Med andra ord en kombinerad think- tank och teknikutveckling. Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling Idén om affärsmässiga inkubatorer har sin grund i tanken om att samarbete mellan uppfinningsförmåga, riskkapital, forskning och samhällets kollektiva resurser på ett mer effektivt sätt kan göra innovationer och produktutveckling marknadsmässigt framgångs- rika. En inkubator behöver utvecklas i skydd av detta samarbete till dess att den är så pass konkurrenskraftig att den kan fungera oberoende av detta stöd dvs. kan fungera på den öppna marknaden. Man kan skilja mellan formella och informella inkubatorer. For- mella inkubatorer finansieras av regeringen (korporativa pengar via skatter). Exempel på sådana är Teknikhöjden i som är ett samarbete mellan KTH och i syfte att etablera IKT-företag (företag inom informations- och kommuni- kationsteknik) och i med inrikt- ning på medicinsk teknik. Informella inkubatorer är utveckling av nya företag utan att det var planerat så från början, ofta ur skydda- de laboratorier inom större företag. Ett exempel är som när man inriktade sin verksamhet mot civila marknader kom att utveckla oljetrycksmätare till oljeplattformar och fartyg. Den inkubator som vi föreslår skall stödja företag och offentliga myndigheter och institutioner som försöker modernisera sin syn på innovationsprocessen i detta avseende. Stat, landsting och kom- muner kan härvidlag fungera som viktiga beställare. Kompetensen i inkubatorn skall omfatta användarorienterad produktutveckling, marknadsföring och kunskaper om användarnas behov och erfaren- heter, och framför allt, skillnaderna mellan dessa tre aspekter. Vid sidan av excellent kompetens är en internationell profil en kvalitetssäkring för inkubatorsatsningen. Under etableringsfasen bör inhämtandet av internationella erfarenheter ges hög prioritet. Det gäller framför allt utvecklingsavdelningar på internationella företag inriktade på äldre människors teknikanvändning i syfte att exploatera nya marknader. Ett exempel är som har ett särskilt program Aging in Place där etnografer studerar äldres använd- ning hemma för att förstå och mer effektivt kunna möta deras behov av nya produkter (/research/prohealth). 6.1.2Förslag om åtgärder om utbildning Ett viktigt led för att åstadkomma en hållbar användardriven och tillväxtorienterad utveckling är att studenter i sin grundutbildning får bättre kunskaper om innovativa processer och användarnas roll i Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling utvecklingen och försäljningen av teknik. Hit hör bland annat kun- skap om hur man bygger upp beställarkompetens och relationer till köpare och kunder. Studenterna bör även i utbildningen bibringas förmågan att reflektera över teknikutvecklingens karaktär och få möjlighet att diskutera det pågående paradigmskiftet från ett linjärt deterministiskt synsätt på teknik mot ett mer användardrivet. Därför bör Äldreberedningen närmare utreda på vilket sätt man skulle kunna stödja en sådan utveckling, framför allt på vilket sätt regeringen ytterligare skulle kunna stödja utbildningsinsatser i samverkan mellan näringsliv och etablerade utbildningar. Utbildningsinsatser blir natur- ligtvis också en naturlig följd av inkubatorsatsningen som beskrivs ovan. 6.1.3Förslag om husesyn av äldres tekniska vardags- landskap Kunskapen om äldre människors tillgång till och användning av teknik i sina hem är i hög grad producentstyrd. Det saknas en tillfredsställande beskrivning och en överblick av situationen inte bara ur ett helhetsperspektiv utan också ur den äldre personens eget sätt att se på teknikens roll i sitt hem. Därför bör Äldreberedningen inom ramen för sitt uppdrag genomföra vad vi väljer att kalla en husesyn med avseende på den teknik äldre faktiskt använder i sina hem produkter och system kombine- rat med en strategi för att medvetandegöra näringslivet om denna potentiella marknad. Syftet bör vara att visa på att det finns en oexploaterad efterfrågan på produkter och tjänster och en avsaknad av leverantörer till denna marknad. Husesynen bör ta sin utgångspunkt i de äldres tillvaro och hos äldre som subjekt, inte i någon tänkt teknisk lösning. Den ska beskriva omfattningen av teknisk utrustning i hemmet och den komplexitet som detta utgör i vardagen. Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling Forskningsrapporter och utvärderingar av projekt för tekniköver- föring eller implementering av ny teknik i olika verksamheter påtalar den tillämpningsklyfta som finns mellan intentionerna med tekniken och den praktiska tillämpningen (KFB 2000). Skälet till att den diskuteras är att kunskapen om användaren är en konkurrensfaktor på ett annat sätt än tidigare när tekniken ofta bar sin egen framgång. Att produkter ska vara användbara eller att det finns en användare till de produkter som utvecklas eller produceras kan tyckas självklart. konstaterar dock Ingenjörsveten- skapsakademin i en rapport att IT-forskningen inte i tillräcklig utsträckning fokuserar avnämarnas verkliga behov (Katzeff 1994, 1998). I den kartläggning av socialt motiverad teknikutveckling som genomfördes på regeringens uppdrag 1998 konstaterades att projekt som beviljades finansiering av svenska forsknings- finansiärer sällan fokuserar individuella förutsättningar för IT som stöd för informationshantering, kommunikation eller samarbete (1998). Även andra studier har visat på dessa brister. I en utvärderings- rapport beträffande programmet Information Society Techno- logies inom ramen för EU:s femte ramprogram rapporteras att av deltagarna i forskningsprojekten inte kan svara på om användarna är involverade, medan säger att användarna är involverade och att de inte är involverade (Program Integration and Management-study 1999). I en studie om tillämp- ning av MDI-forskning (människa-dator-interaktionsforskning) och systemutveckling konstateras att användbarhetsmål och användbarhetsaspekter inte alls beaktas i praktiska kontakter med kunderna (1993). I en antologi med medverkan av en rad svenska forskare inom olika områden konstateras det faktum att tekniken är beroende av att integreras i sin sociala kontext för att bli använd. En outtalad erfarenhet bland många forskare med upp- gift att utvärdera teknik i människors livsmiljöer är fördröjningar och förseningar på grund av otillräcklig kunskap om använd- ningssituationen (1999). Hur teknikanvänd- ning faktiskt går till, till skillnad från hur det var tänkt, har varit föremål för forskning vid vid och givit upphov till begreppet teknik- Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling Med hjälp av detta begrepp beskrivs användningssitua- tionen såsom den faktiskt ser ut ur användarens perspektiv; hur man löser problem och oförutsägbara situationer; inte hur det är tänkt att fungera enligt manualen. Amerikanska erfarenheter visar att överensstämmelserna mellan intentionerna och hur det faktiskt fungerar är låg. som regelbundet redovisar kostnaderna för dessa misslyckanden redovisade att av de undersökta IT-projekten uppnådde sina målsättningar. En för- till varför just dessa uppnådde målen var att användaren var involverad (). De studier som genomförts om äldres teknikanvändning i sin vardagliga miljö visar samma sak, nämligen att det fläckvis råder en diskrepans mellan förväntningen på vad en viss teknik skulle kunna åstadkomma för den äldre personen och vilken roll den fak- tiskt får. Tillämpningsklyftan kan bestå av brister i utformningen av tekniken eller den tekniska överföringen, bristande kunskap om användarnas förutsättningar att ta den nya tekniken i bruk eller vilka problem de faktiskt har. Andra brister kan vara att den nya tekniken inte passar in i den äldre personens livsstil eller kultur eller i den helhet som utgörs av den tekniska och materiella bas som personen redan investerat i och har i sitt hem. Konsekvenserna av denna tillämpningsklyfta och bristen på adekvat kunskap om äldres teknikanvändning skapar allvarliga problem. För det första använder äldre redan nu IKT för att lösa problem, kommunicera och på olika sätt göra livet triv- sammare, men vi vet inte tillräckligt om hur och varför. Bristen på utvärderingar och studier av användning bidrar till att företag och forskare går miste om innovativa idéer och missar potentiella marknader. Den potential som finns i IKT och annan teknik som användningsområde, och i äldre kunder, kon- sumenter och användare som marknad, förblir okänd så länge som kunskapen om deras krav och behov förblir okända. För det andra förekommer det ofta att IT och annan tek- nik skapar problem för användarna. Den är oanvändbar, inte tillräckligt ändamålsenlig eller användvärd. På så sätt skapar den nya problem och krånglar till livet för användaren särskilt om det saknas alternativa vägar att lösa de aktuella problemen. Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling För det tredje tenderar viss teknik att ersätta fel saker. Till följd av bristande kunskap om människors faktiska problem och önskemål konstrueras tänkta problem som i ett vardagsper- spektiv leder till att teknik som t ex installeras av inte används alls eller försvårar utförandet av en syssla. En potentiell marknad är delvis okänd. Ser man till de behov som marknaden inte förmått uppfylla finner vi många exempel. Man kan till exempel tänka sig sladdlösa telefoner med god ergo- nomi (inte mobila) som skulle finnas hos alla äldre. Sådana tele- foner skulle förmodligen förhindra många fallolyckor. Datorkraft i hemmet (intelligenta huset) borde kunna leda till mer fantasifulla och användbara lösningar än dem vi sett. Ett exempel på en fantasilös produkt är det så kallade tänkande kylskåpet. Vid sidan av en otillfredsställd efterfrågan från de äldres sida utmärks denna marknad av okunskap om teknikens roll i de relationer som finns i de äldres hemmiljöer. Då är det inte bara relationen mellan producent och konsument som skall diskuteras utan också de personer i den äldres omgivning som ofta har tolk- ningsföreträde till den äldre personens förmåga, krav och behov. Eftersom den behövande personen står i en beroendeställning till den som ska ge hjälp är det sannolikt att den vårdandes uppfattning tar över eller förs över på den hjälpbehövande. Det finns exempel på situationer där vårdbiträden som varit skeptiska till ny teknik hindrat äldre att komma i kontakt med detta. Man bör alltså skilja på vem som köper tekniken som äldre använder och den äldre användaren. Föreställningen om vilken teknik äldre önskar och behöver är central eftersom det formar synen på användaren. Som framgått tidigare visar de få empiriska studier som genomförts om äldres teknikanvändning och deras teknikbehov på en stor diskrepans mellan föreställningarna om vad andra anser att äldre kan, bör och önskar, och vad de själva ger uttryck för. Föreställningar kan alltså vara ett allvarligt hinder både för äldre konsumenter och användare som önskar köpa och använda teknik, och för producenter som inte får adekvat kunskap om äldre och om denna potentiella mark- nad. Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling Tekniken hittar med andra ord inte sina presumtiva köpare och producenter och säljare hittar inte sina kunder. Vid de seminarier som 1999 arrangerades av dåvarande Kommunikationsforsk- ningsberedningen kring Användardriven IT diskuterades detta problem. De skäl som företagen själva angav som förklaringar till varför användarna inte involveras i designprocesserna var att använ- darinvolvering konsumerar mycket tid och pengar; att det blir krångligare ju fler synpunkter användare bidrar med; att användar- na riskerar att få insyn i hur framtagningen av ny teknik i företaget faktiskt går till vilket inte alltid är en välgrundad process; samt att man litar på att människor köper produkterna i alla fall. Man kan på goda grunder, framför allt de som framförts tidigare i denna text om företagens nya villkor, ifrågasätta dessa förklaringar, särskilt den sista. Till skillnad från tidigare måste företag inom IT och kommunikationssektorn avyttra tjänster och produkter i hård konkurrens och till en bred marknad med olika kunder och an- vändare. De begränsade undersökningar som görs om varför användarna inte involveras i produktutvecklingen visar entydigt på några brister. För det första har företagen svårigheter att identifiera användarna och när de kan söka kontakt med dessa. För det andra saknas ofta en effektiv ledning av den logistiska processen vid design och produktutveckling. Överhuvudtaget tycks kompetensen om användarinvolvering vara låg på många företag. I stället förlitar man sig på professionella beskrivningar av användarna, följaktligen på andrahandsuppgifter. Man hänvisar ofta till att konkurrensen och konfidentialiteten hindrar företagen från att vara användar- orienterade. Ett exempel på en rapport som sammanfattat detta är den från Nordic development logy om Success Stories of and Barriers of User Involvement (2001). Slutsatserna från Kommunikationsforskningsberedningens semi- narier pekar på samma saker, men betonar framför allt att företaget måste upprätta en strategi gentemot användarna och att den måste ha stöd hos företagsledningen. Användarinvolvering blir då en rela- tion snarare än en metod. Företaget är ofta koncentrerad på sin relation till användarna men bortser från att även användarna har en relation till företaget när de använder deras produkter. (i föredrag vid seminariet Exploring the Future Consumers på 2001). Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling Ett annat skäl till varför tekniken inte hittar sina presumtiva köpare eller kunder är ideologiska barriärer. En sådan är huruvida man kan tjäna pengar på äldre, det vill säga om marknaden är till- räckligt stor och lönsam. I det avseendet betraktas äldre som några man ska vara snäll mot. Äldre figurerar här främst som behövande och som passiva konsumenter. De betraktas inte som vanliga lön- samma konsumenter och användare.