sou · GRB36d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Utredningens uppdrag har givits mot bakgrund av att Europeiska kommissionen lämnade en rap- port till rådet och om de erfarenheter medlems- staterna gjort efter genomförandet av rådets direktiv /29/EG av om ändring av direktiv /628/EEG om skydd av djur vid transport. I rapporten anges olika åtgärder för att förbättra djurskyddet vid transport. Förutom åtgärder på kort sikt anger kommissionen långsiktiga initiativ som bör tas, bland annat nämns att åtgärder för att främja att djurens slaktas närmare uppfödnings- platsen förtjänar att undersökas. Det befintliga regelverket, såväl inom som inom gemenskapen, kan bidra till onödiga respektive långa transporter och medföra att djur inte slaktas så nära uppfödningsplatsen som möjligt. Dessutom uppmärksamma- des att även djur från transportera- des långväga till slakt. Det är mot denna bakgrund som utredaren tillkallats. Transportströmmar för olika djurslag med mera (kapitel 2) I direktiven till utredningen anförs att utredningen skall kartlägga och redovisa transporttider och transportvägar inom och EU och utreda vilka faktorer som styr dessa. I kapitel 2 redovisas djurslagsvis omfattningen av gränsöverskridande transporter inom EU och till och från tredje land, liksom de större transportström- marna. I kapitlet finns även en genomgång av transportströmmar över tiden utifrån tre exempel. I utredningen används orden intern import respektive export för handel mellan medlemsländer i EU och extern import respektive export för handel med tredje land. Med total import respektive export avses den interna och externa importen respektive exporten sammanräknad. Transporten av djur inom, till och från EU är mycket omfattande oavsett djurslag. I många länder transporteras djur i livet till marknader och för vidare försäljning förutom till slakt. Även om gränsöverskridande förflyttningar av djur för livsmedels- produktion har förekommit i i flera århundrade är mängden djur som förflyttas nu mycket större . bröt mul- och klövsjuka ut i . Sjuk- domen spreds både inom och i med transporter. infördes strikta transportrestriktioner i hela EU. Av detta skäl är 2001 inte ett typiskt år i fråga om djur- transporter och utredningen har i sin analys därför valt att studera . För undersökningen har utredningen hämtat uppgifter från , och . Utredningen kan konstatera att det statistiska underlaget i , som legat till grund för analysen av transportströmmar, är osäkert. Uppgifter som ett EU-land rapporterat för handel med ett annat EU land skiljer sig ofta högst väsentligt från vad det lan- det uppger. I analysen har den högsta siffran valts. Utredningen kan konstatera att många djur utsätts för stort lidande i samband med transporter och har tagit del av en omfat- tande dokumentation i form av filmer, foton och ögonvittnesskild- ringar från flera frivilligorganisationer. Lidandet orsakas dels av utmattning till följd av för långa transporttider, dels av bristfälliga förhållanden ombord på fordon som brist på eller avsaknad av foder och vatten , överlast eller svåra klimatiska för- hållanden, men också som följd av en brutal hantering av djuren. Missförhållandena gäller såväl slaktdjur som livdjur och transporter till, från och inom EU. Utredningen har inte kunnat finna något belägg för att slaktdjurstransporter generellt sett skulle vara sämre ur djurskyddssynpunkt än livdjurstransporter, med undantag för transport av hästar, där skillnaden i djurskydd och hänsyn är mycket stor mellan hästar som transporteras för avel eller sport- ändamål och hästar som transporteras till slakt. Totalt uppgår mängden djur som transporterats över gränser inom EU och till och från tredje land till cirka 22 miljoner större lantbruksdjur. Dessutom tillkommer gränsöverskridande transporter av cirka 521 miljoner fjäderfän . Gränsöverskridande transporter av större lantbruksdjur, 2000 Som tabellen visar var den externa importen betydligt större än den externa exporten . För nötkreatur utgörs den externa importen av livdjur och för får av lamm till slakt. Även hästar är djur för slakt. Den externa importen kommer så gott som ute- slutande från . Den gränsöverskridande handeln med fjäderfä är mycket omfat- tande och inbegriper daggamla kycklingar av olika fjäderfäslag för vilka särskilda bestämmelser finns, unga värphöns på väg till ägg- producenter, äldre uttjänta värphöns, avelsdjur och slaktkyck- lingar (broilers) på väg till slakt samt andra fjäderfä för slakt. Om samtliga kategorier slås samman fås en gränsöverskridande handel med mer än ½ miljard fjäderfä . Gränsöverskridande transporter av fjäderfä, 2000 Att en transport av djur är gränsöverskridande innebär inte med automatik att transporten därför skulle vara lång. Det förekommer till exempel omfattande handel av grisar mellan och . Det finns heller ingen möjlighet att bedöma om en transport över gränsen mellan stora länder som t.ex. och är lång eller kort. kan transporterna inom varje land vara mycket långa, särskilt i stora länder som , , och , och någon dokumentation över interna transporter finns inte. Utredningen har tagit del av infor- mation som pekar på att Animo-meddelanden inte alltid ger en rättvisande bild av den totala transporttiden, eftersom nya rese- handlingar – utan hänsyn till föregående transport – utfärdas för djuren i samband med att de byter ägare på exempelvis en marknad. På så sätt kan de regler som finns för djurtransporter åsidosättas och den sammantagna transporttiden för enskilda djur kan bli betydligt längre än tillåtet. Handeln med levande djur är mycket omfattande mellan med- lemsstater inom EU och förekommer mellan de flesta länderna. För ytterligare information hänvisas till respektive djuravsnitt. Stora strömmar förekommer från länder med en uppfödning större än det egna behovet eller en struktur, som förutsätter en för- säljning av djur. Det gäller med total export av över 1½ miljon nötkreatur, med export av totalt cirka 4,4 miljoner grisar, med total export av cirka 1½ miljon grisar samt med total export av cirka 1,2 miljon grisar, men det gäller även får/lamm från , , och . För kategorin får påverkar också förekomsten av uppköpare och marknader varifrån exporten anges. En stark drivkraft i handeln med levande djur, såväl inom EU som från tredje land, är efterfrågan av levande djur till . Lan- det har redovisat en total import av cirka 1,7 miljoner nötkreatur, 2 miljoner får, 1,1 miljoner grisar, 256 000 kaniner och 144 000 hästar – totalt drygt 5 miljoner djur för . Tillkommer gör också 25,5 miljoner fjäderfä. Det betyder att cirka 84 000 djur transporterades in till av vilka cirka 70 000 var fjäderfä och 14 000 var större djur. I debatten har särskilt transporttider för slaktdjur diskuterats. Utredningen kan dock visa att gränsöverskridande transporter av livdjur är omfattande, för vissa djurslag betydligt fler än antal slakt- djur. Många av de livdjur som transporteras är unga djur med dålig förmåga att klara transporter. Det gäller såväl smågrisar som kalvar. Utredningen anser därför att reglerna för slaktdjur och livdjur skall vara desamma. Fördelning mellan liv- och slaktdjur vid gränsöverskri- dande transporter av större lantbruksdjur, 2000 En jämförelse mellan antalet transporterade djur för slakt över gränser och antal slaktade djur totalt visar att förhållandevis få slaktdjur sänds till andra länder inom och utom EU. För hästar är dock den procentuella andelen betydligt högre än för övriga djur- slag. Antalet djur som transporteras över gränser till slakt är dock generellt sett stort. Slaktdjur – antal slaktade i EU och transporterade över gränser, 2000, samt procentuell beräkning Källa: FAO, 2000. Uppfödning och förflyttning av nötkreatur är förhållandevis starkt reglerade, dels på grund av olika bidrag inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik, dels på grund av BSE-krisen och önskan om spår- barhet. I utredningens analys av transportströmmarna delas nötkreatur upp i tre kategorier: kalvar, vuxna livdjur och slaktdjur. Fördelning mellan olika kategorier vid gränsöverskridande transporter av nötkreatur, 2000 Det land som totalt exporterar flest nötkreatur är med en total export av cirka 1,6 miljoner nötkreatur, där utgörs av vuxna livdjur. I tabellen redovisas de länder som har en total export av mer än 200 000 nötkreatur . Total export av nötkreatur i tusental för vissa länder, Den totala importen domineras av några få länder och fem länder har en total import av mer än 200 000 nötkreatur . Total import av nötkreatur i tusental till vissa länder, Av länder utanför EU som exporterar levande nötkreatur till EU dominerar , som står för av exporten och ensamt för av samtliga kalvar från tredje land. Extern import till EU från av olika kategorier nötkreatur, avrundat till hela hundratal Av de 297 800 kalvarna till EU från importerar 229 600 stycken, liksom 98 700 av de 211 200 vuxna livdjuren och 2 300 av 2 700 slaktdjuren. Transporter från till är långväga och har kritiserats av frivilligorganisationer. Den externa exporten sker framför allt till . Av totalt 307 000 nötkreatur var 224 000 nötkreatur för slakt, 83 000 vuxna livdjur och mindre än 100 var kalvar . Vanligt- vis transporteras nötkreaturen med fartyg. Utredningens analys visar att importen av nötkreatur från tredje land är betydligt större än exporten. Importen, som så gott som uteslutande kommer från , utgörs av kalvar och livdjur medan exporten, som sker till och norra , utgörs av vuxna livdjur och slaktdjur. Såväl importen av kalvar från som exporten av djur till har kritiserats starkt av djurskyddsskäl. Det rör sig om långa och plågsamma transporter. Exporten sker med bidrag från EU. Extern import och extern export av nötkreatur uppdelad i kategorier, 2000 Den externa importen var cirka 512 000 och den externa exporten cirka 307 000 nötkreatur . Utredningen kan alltså visa att något överskott av djur födda i inte finns. I sex fall finns strömmar mellan länder inom och till och från EU, som är större än 100 000 djur . De redovisas nedan: Nedan delas strömmarna av nötkreatur mellan länder inom och till och från EU upp kategorivis. De tio största strömmarna, dock fler än 40 000, redovisas per kategori. Huvuddelen av den svenska nötkreatursexporten består av kalv- transporter till och . Vuxna nötkreatur exporte- ras i mycket liten skala från och då det sker handlar det främst om livdjursexport till . Ett ökat intresse för svenska djur, främst av mjölkras, kan noteras från vilket förklaras med att svenska mjölkkor tillhör de mest högproduce- rande i världen. Den sammanlagda exporten av nötkreatur från till andra medlemsstater och till tredje land uppgick till 10 372 djur. Grisar transporteras ofta minst två gånger i livet, dels som små- grisar för vidare uppfödning, dels till slakt. Grisar tål transporter dåligt, vilket ställer höga krav på ventilationsutrustning, på- och avlastningsfaciliteter, körsätt med mera. Totalt transporterades cirka 9,3 miljoner grisar mellan medlemsstater och till och från tredje land. Handeln av grisar med tredje land är liten. Gränsöverskridande transporter av grisar, 2000 Antalet slakt- respektive livdjur som transporteras över gränser är ungefär lika många. Antalet transporterade avelsdjur uppgår till 75 000, vilket är av totalt antal transporterade grisar över gränser. Handeln domineras starkt av några länder vad gäller total export. De största exportörerna av grisar är , , och . och är de största exportörerna av smågrisar medan export huvudsakligen är vuxna grisar. Även är en stor exportör av vuxna grisar. I anges inte om vuxna grisar säljs till livs eller till slakt. Total export grisar från vissa länder, 2000 De största importländerna totalt är , och . Total import av grisar till vissa länder, 2000 Handeln av grisar speglar den specialisering i produktionen, som finns i olika länder. Vissa länder exporterar smågrisar för vidare uppfödning till andra, som sedan exporterar slaktsvin. En uppdel- ning av transportströmmarna i grisar med vikt under (små- grisar) och grisar med vikt över (slaktsvin m.m.) ger följande strömmar om de största aktörerna tas med: Smågrisuppfödningen är starkt koncentrerad till södra och syd- västra där också de stora slakterierna för gris finns. För att få sälja levande grisar i , vare sig det gäller avels- djur eller smågrisar för vidare uppfödning till slakt, krävs att besättningen är ansluten till en officiell hälsokontroll. Totalt är 3 100 besättningar anslutna (). Svenska Djurhälsovår- den utfärdar en hälsodeklaration, vilken talar om att besättningen varken har nyssjuka eller visar kliniska tecken på allvarlig hosta, diarré eller annan allvarlig sjuklighet. Akutsjukvården i besätt- ningarna ombesörjs av praktiserande besättningsveterinärer, ofta distriktsveterinärer, som är anställda av . av besättningsveterinärerna är privata, men man arbetar i stort på samma sätt som de statliga distriktsveterinärerna. exporterar grisar för slakt så gott som uteslutande till . Antalet har varierat mellan 4 324 () och 11 903 (). Importern är mycket obetydlig och kommer uteslutande från och . Transporter av får och lamm inom EU och till och från tredje land har rönt stor uppmärksamhet på grund av att mycket plågsamma transportförhållanden för dessa djur, vilket ibland lett till hög död- lighet, vilket dokumenterats och förevisats allmänheten. Får och lamm transporteras ofta över mycket långa avstånd, vilket medför att transporterna också blir mycket långa . Överlast har visats i flera fall. transporterades totalt knappt 4,5 miljoner får (inklusive lamm) och 109 000 getter inom EU och till och från tredje land. Den gränsöverskridande handeln med får/lamm är säsongsbunden. Gränsöverskridande transporter av får/lamm och getter, 2000 I statistiken redovisas får i tre grupper; renrasiga avelsfår, lamm och övriga får. Den externa importen, som kommer från , utgörs till av lamm. är den största externa exportnationen följd av och . Vid analys av statistik över gränsöverskridande transporter av får och lamm kan två stora transportströmmar skönjas. Den ena går från till och , den andra går från (via) , och till i första hand . Av samtliga får/lamm, som redovisas i statistiken, sändes till , vilket motsvarade cirka 1 962 000 får/lamm. En redovisning av stora transportströmmar mellan länder av får och lamm ser ut som följer: Antal får inklusive lamm Det skall noteras att importerar cirka 800 000 får/lamm och exporterar cirka 700 000 får/lamm. Handeln är så gott som uteslutande intern. Huruvida fungerar som transitland för dessa får/lamm kan inte utrönas av statistiken. Generellt sett tillhör får en grupp djur där man i ser relativt få transportrelaterade problem. Transporter av får kan dock bli mycket långa i och överlast har noterats. Den totala expor- ten och importen är liten, men ett ökande intresse för svenska lamm kan skönjas från tyska slakterier och sändes 350 lamm på en resa som inklusive på- och avlastning tog 19 tim- mar. sändes lika många. tillämpar begränsning för slakttransporter inom landet. Ett av de djurslag som bedöms fara mest illa vid transporter är hästar och kritiken gäller transporter av slakthästar. transporterades sammanlagt 228 000 hästar mellan medlems- stater i EU och till och från tredje land. För hästar finns inga bidrag utan enbart priset på slakterier driver handeln. Avräkningspriset för hästkött varierar starkt mellan olika medlemsländer. Som exempel kan nämnas att medan ett slakteri i betalar (cirka ½ euro) per kilo levande vikt betalar hästhandlare i () och belgiska slakterier () per kilo levande vikt för häst. Priset i uppges vara 3–, men detta har inte gått att få bekräftat. På grund av BSE-krisen och rädsla för sjukdom ökar efterfrågan på hästkött i och . Eftersom kontroller av transporter mellan länder inom EU är så gott som obefintliga, är statistiken mycket ofullständig för hästar. I tidigare stora exportländer i har hästpopulationerna minskat på grund av politiska förändringar, avhästning inom lantbruket och stor efterfrågan på slakthäst. Som exempel kan nämnas där antalet hästar halverats från 1 till ½ miljon hästar . En oroväckande tendens är att slakt- hästar nu hämtas från områden allt mer avlägsna från EU, till exempel och angränsande republiker som , , med flera. har etablerats som en ny aktör liksom de baltiska länderna. Även från de nordiska länderna sänds hästar för slakt till . Gränsöverskridande transporter av hästar, 2000 Det land som importerar flest hästar är alltså som tog emot av den total importen och av antalet hästar från tredje land, totalt cirka 144 000 hästar . Siffrorna är osäkra. Som exempel kan nämnas att utredningen fått uppgifter som säger att 165 000 hästar passerade gränsstationen vid den italienska gränsen mot sam- tidigt som redovisar 116 000 hästar. Inom EU är det främst , och som exporterar hästar. Exporten är intern och sker för de två första län- derna till och från till . Den externa impor- ten kommer främst från , men även och är stora exportörer. De största transportströmmarna av hästar mellan länder var: Intressent för hästar har ökat i . är också ett av EU:s hästtätaste länder mätt per 1 000 invånare. Beräkningar utförda av SCB visar att det nu finns cirka 300 000 hästar i landet. Fler hundra tusen människor rider i landet och hästsport är en folksport med ridskolor, ridläger, trav- och galoppbanor och allt fler som har egen häst. I en svensk doktorsavhandling görs försök att bestämma hästars livslängd. Den slutsats kan dra av avhandlingen är att en livslängd hos hästar i kan användas i beräkningar. Med en hästpopulation av 300 000 hästar skall alltså 20 000 hästar dö. En analys av antalet totalt exporterade, slaktade, destruerade och nedgrävda hästar visar att mellan 5–10 000 hästar inte redovisas i statistiken . Det kan spekuleras om vad som händer med dessa hästar. Från sänds hästar till slakterier till såväl som . Det finns ett etablerat samarbete mellan danska och svenska hästhandlare och det är väl känt att danska hästhandlare köper slakthästar för slakt i . Den totala importen var 4 438 hästar och den totalar exporten var 4 155 hästar . importerade hästkött motsvarande cirka 3 600 hästar eller drygt hästkött . Importen kommer från till största delen från (). transporterades cirka 3,6 miljoner kaniner över gränser inom, till och från EU. av dessa djur transporterades till och från tredje land. Gränsöverskridande transporter av tamkaniner, 2000 Fyra länder dominerar den totala importen av levande kaniner, nämligen , , och . De fyra länderna importerar tillsammans sammanlagt av den redovisade totala importen av tamkanin. , och är de länder som totalt exporterar flest kaniner. De största transportströmmarna av tamkanin mellan länder var: Under var det vanligt i att människor höll kaniner för köttets skull. är kaniner dock i huvudsak säll- skapsdjur. Uppfödning för köttproduktion är mycket ovanligt i . Det finns dock sex slakterier i landet som godkänts för slakt av kanin. Renar hålls som tamdjur i två av EU:s medlemsstater, i och i . Antalet renar i uppgår till cirka 220 000 djur och i till cirka 250 000 djur. Renar förflyttar sig av egen kraft, beroende på var bete finns, långa sträckor. Flyttningarna är säsongsbundna. I huvudsak transporteras renar i tre syften; mellan vinter- och barmarksbete, till slakteri och vid köp av livren. Transporterna sker med vägfordon. Mycket få transporter översti- ger . Någon uppgift om det totala antalet renar som transporteras på väg föreligger inte. slaktades 5,6 miljarder fjäderfä i EU. De flesta var slaktkycklingar (broilers), 4,6 miljarder. minst två gånger i sitt liv – dels som daggamla kycklingar för vidare uppfödning, dels till slakteri för slakt. redovisas gräns- överskridande transporter av cirka 521 miljoner fjäderfä i . De flesta – – var fjäderfä med vikt under , det vill säga daggamla kycklingar. En övervägande del i antal av de gränsöverskridande transporterna med fjäderfä sker mellan med- lemsstater, men den externa exporten är betydande och består till av daggamla kycklingar. Den sker till och till norra , men också till mycket avlägsna mål som till exempel länder i södra , och sydöstra . Totalt redovisas en export till över 120 mycket avlägsna länder . Avstånden är så stora att transporterna sker per flyg. Även den externa importen består till största delen – – av daggamla kycklingar. Gränsöverskridande transporter av fjäderfä totalt, 2000 Som framgår av tabellen är den gränsöverskridande handeln med höns betydligt större än den för andra fjäderfä. Sju länder inom EU redovisar en total export som är större än 10 miljoner hönskycklingar . Dessa länder är , , , , , och . är den i särklass största exportören med 122 miljoner transporterade hönskycklingar. Höns med vikt över , som redovisas i , är dels slaktkycklingar (broilers), men även blivande och uttjänta värphöns samt avels- djur. , , och dominerar den gränsöverskridande handeln stort; från dessa länder kommer av alla fjäderfä med en vikt över . Total export av höns i miljoner från vissa länder De länder som totalt importerar flest hönskycklingar är , och . importerar ensamt 82 miljoner fjä- derfän. På samma sätt dominerar några få länder den totala statistiken över total import där och tar emot av antalet fjäderfä med vikt över . Total import av höns i miljoner till vissa länder Om samtliga kategorier och slag av fjäderfän sammanförs visar utredningens analys 41 stycken gränsöverskridande transport- strömmar mellan länder på 1 miljon fjäderfä eller mer. Dessa finns uppdelade på fjäderfäslag och på daggamla kycklingar och tyngre fjäderfä i utredningen. Nedan redovisas strömmar mellan länder större än 10 miljoner fjäderfä. De största transportströmmarna av fjäderfä mellan länder var: Uppfödningen av fjäderfä ökar över åren, vilket avspeglas i slakt- sifforna. slaktades 39 miljoner slaktkycklingar, var antalet 61 miljoner och slaktades 76 miljoner slaktkyck- lingar. Antalet kalkoner som slaktas har varit ganska över ; cirka 740 000 . importerar daggamla kycklingar av höns och kalkon. Totalt importerades cirka 207 000 kycklingar där höns- kycklingarna var flest – cirka 142 000. De flesta kycklingar kom från . Den totala exporten av fjäderfä utgörs även den av kycklingar och är cirka 2 182 000 fjäderfä. av exporten sker till och resten så när som på enstaka individer sker till . Förändringar av det internationella transportmönstret över tid I avsnitt 2.10 reodvisas förändringar av transportmönster i EU under de sista decennierna utifrån tre exempel; utvecklingen i , BSE-krisen och och svinpesten. Avsikten är att se hur marknaden har utvecklats då efterfrågan ökar eller då tidigare exporterande länder kan klara den efterfrågan man haft. Med de tre exemplen visas hur nya länder träder in på marknaden men också vad som sker då tidigare stora aktörer kommer igång med produktion efter ett sjukdomsutbrott som svinpest. är det i särklass största importlandet av levande djur. Till landet importeras totalt cirka 5 miljoner större djur , vilket motsvarar cirka en fjärdedel av alla större djur som transporteras (). Därtill kommer cirka 25,5 miljoner fjäderfä. En genomgång av totala import visar att importen av levande djur ökade dramatiskt . Den starkt ökade efterfrågan av levande djur sammanfaller med en stark expansion av slakteriindustrin i landet. Total import av grisar, får, nötkreatur och hästar till 1980-2000 (figur 2.13) till ökade totala import av grisar från cirka 623 000 grisar till cirka 1 623 000 grisar och ökningen fortsatte till 1 880 000 grisar . Även importen av antalet får ökade kraftigt för att nå ett maximum . Analysen visar att vissa länder ökade exporten till då efterfrågan ökade, men också att länder kan falla ifrån som viktiga exportörer och nya aktörer kan komma in och ta över marknadsandelar. Både BSE-krisen och utbrottet av svinpest har påverkat den gräns- överskridande handeln mycket. BSE-krisen, som funnits , påverkar fortfarande transportströmmarna.