sou · GRB365d1 · 2004-01-01 00:00:00 — En utredning (SOU 2003:02) har tillsatts för att föreslå begränsningar i möjligheten att göra reklam för sprit och vin under 15 volymprocent alkohol. Utredaren skall vid utformningen av förslagen utgå från en hög hälsoskyddsnivå. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Enlig alkohollagen får inte kommersiella annonser i radio eller TV-program användas för marknadsföring av alkohol- drycker. All marknadsföring av alkoholdrycker i den mån den är tillåten skall enligt samma lag vara återhållsam. Den får inte vara påträngande, uppsökande, uppmana till bruk av alkohol eller rikta sig särskilt till eller skildra barn och ungdomar. Utredningen om alkoholbranschens idrottssponsring m.m. har bl.a. haft till uppgift att överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att minska förekomsten av alkohol i samband med olika idrotts- och andra evenemang där ett stort antal barn och ungdomar deltar. Uppdraget redovisas till regeringen i detta betänkande under avsnitten 3. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten och 4. Alkohol vid ungdomsevenemang. För övrig marknadsföring får enligt av utfärdade riktlinjer, KOVFS 1979:5 och 1979: 6, inte användas direktreklam t.ex. brevlådereklam, utomhusreklam t.ex. reklam på eller vid allmän plats, i eller på allmänt trafikmedel, i vänthall eller liknande, vid allmän idrottsplats och annan all- män arena, inbegripet reklam vid sportevenemang som är öppet för allmänheten, reklamfilm, högtalarreklam, stillbilds- reklam på biografer och teatrar, video eller reklam i liknande former. Framställning i bild får inte omfatta annat än särskilt måttfull återgivning av varan eller i den ingående råvaror, enstaka flaskor eller burkar samt varumärke eller därmed jäm- förligt kännetecken. Bilden skall i övrigt vara neutral. Fram- ställning i text får inte omfatta annat än sakliga uppgifter. Rådsrekommendationen om unga människors, i synnerhet barns och tonåringars.. saklig uppgift anses inte personligt uttalande eller påtagligt värdeomdöme. Det är förbjudet att som ombud eller på annat jämförligt sätt anskaffa alkoholdrycker till den som inte har rätt att få drycken utlämnad till sig. Det är inte tillåtet att lämna sprit- drycker, vin eller starköl som gåva eller lån till den som inte har fyllt . Öl får inte överlämnas som gåva eller lån till den som inte fyllt (3 kap. 9 § alkohollagen) Genom gällande lagstiftning och rikt- linjer anser jag att väl uppfyller de krav som Rådet ställt upp under punkten b. c)när så är lämpligt, utarbeta särskild utbildning för serverings- personal och försäljare om skydd av barn och tonåringar och om befintliga restriktioner för försäljning av alkohol till unga människor. Enligt alkohollagen (3 kap. 8 §) är försäljning av spritdrycker, vin och starköl inte tillåten till den som är . Försälj- ning av dessa drycker får endast ske genom det statliga detalj- handelsmonopolet . För försäljning av öl gäller en gräns. Samma åldersgräns gäller för servering av alkoholdrycker. Den som lämnar ut alkoholdrycker skall för- vissa sig om att mottagaren har uppnått den ålder som lagen föreskriver. Det finns därför i ingen marknad för att lagligt sälja alkoholdrycker som riktar sig till barn och ton- åringar. Däremot säljer Systembolaget vissa drycker som utformats för att attrahera en ungdomlig publik, även om inköpsåldern är . Detaljhandel av s.k. alkoläsk har ökat kraftigt nedgång. sålde Systembolaget , vilket är mer än . är den dock volymmässigt en mycket liten produkt i systembutikerna. Priset är också förhållandevis högt. Produktutveckling pågår emellertid kontinuerligt. För servering av spritdrycker, vin och starköl fordras enligt alkohollagens 6 kap. särskilt tillstånd (serveringstillstånd). Till- stånd förutsätter en lämplighetsprövning. Sökanden skall visa att han eller hon är lämplig för den socialt ansvarsfulla upp- SOU 2003:65 Rådsrekommendationen om unga människors, i synnerhet barns och tonåringars.. giften att servera alkoholdrycker och har kunskaper om alkoholagens bestämmelser om bl.a. återhållsam servering samt krav på ordning och nykterhet på serveringsstället. Flera kommuner anordnar utbildning för blivande tillståndshavare och serveringspersonal i alkohollagens regler. Föreningen Restaurang & Hotellföretagare () samarbetar enligt uppgift med STAD (förebygger alkohol- och drogproblem) – projektet för utbildning av föreningens medlemmars personal. Dessutom finns flera privata utbildnings- företag som anordnar utbildning för blivande restauratörer och serveringspersonal. Den tillståndshavare som inte följer alkoholagens bestäm- melser om hur och till vilka servering av alkoholdrycker får ske riskerar att förlora sitt tillstånd. På serveringsställe skall till- ståndshavaren eller av honom utsedd serveringsansvarig person utöva tillsyn över serveringen och vara närvarande . Servering av öl får endast ske i lokal som är godkänd som livsmedelslokal och endast om servering av mat bedrivs i lokalen. d)låta tillverkarna ta del av råd och anvisningar innan de börjar marknadsföra en produkt, investera i en produkt eller inleder en annonskampanj som föregår marknadsföringen. Tillverkningen av spritdrycker, vin, starköl och öl förutsätter ett särskilt tillverkningstillstånd. har till uppgift att utfärda föreskrifter för tillverkningen samt kontrollera att verksamheten uppfyller ställda krav. Marknads- föring av alkoholdrycker, i den mån den är tillåten, skall följa alkohollagens bestämmelser, praxis och riktlinjer. e)se till att klagomål mot produkter som inte marknadsförs, annonseras eller saluförs, i enlighet med de principer som fast- ställs i punkt a och b kan behandlas effektivt, och att, om så erfordras, sådana produkter kan dras bort från marknaden och att olämplig annonsering eller marknadsföring kan upphöra. Rådsrekommendationen om unga människors, i synnerhet barns och tonåringars.. kontaktar i normalfallet de företag som inte uppfyller alkohollagens krav, praxis eller verkets riktlinjer för marknadsföring. I de flesta fall utfäster sig företaget att inte upprepa marknadsföringen. Om kontakterna inte leder till godtagbart resultat kan Konsumentombuds- mannen (KO) i fall som inte är av större vikt utfärda ett förbudsföreläggande förenat med vite. Om företaget god- känner föreläggandet har detta samma rättsverkan som en dom från domstol. KO kan även föra talan mot företaget i . KO är då part i målet och Marknadsdom- stolens dom innebär att företaget vid vite förbjuds att använda viss marknadsföring. Om företaget upprepar marknads- föringen trots ett förbudsföreläggande eller en dom från kan vitet komma att dömas ut. Om KO anser att en överträdelse skett ansöker KO vid tingsrätten om att få vitet utdömt. Vitet tillfaller staten. Det utökade utrymmet för alkoholreklam i tryckta skrifter som uppkommit efter domen i Gourmet-målet skapar behov av mer utförliga förtydliganden av måttfullhetskriteriet i alkohollagen. Det bör övervägas om kriterierna kan preciseras ytterligare för att underlätta för både tillsynsmyndighet och näringsliv. riktlinjer bör emellertid för att få en bin- dande verkan i tillämpliga delar inarbetas i alkohollagen. En sådan förändring innebär dock att påföljdssystemet måste ses över. 2.uppmana alkoholindustrins intresseorganisationer att åta sig att följa principerna ovan. I den mån de uppräknade principerna inte är direkt sanktione- rade i lagstiftningen faller de under det generella kravet på återhållsamhet när det gäller marknadsföring av alkoholdrycker. har då möjligheter att ingripa(jfr i övrigt under punkten 1 e). är aktiv i fråga om egenåtgärder. Föreningen har träffat en över- enskommelse med sina medlemmar som innehåller regler om SOU 2003:65 Rådsrekommendationen om unga människors, i synnerhet barns och tonåringars.. hur man skall gå tillväga för att göra reklam för alkoholsvaga drycker (upp till 2,25 volymprocent alkohol) så att reklamen inte skall sammanblandas med reklam för öl och starköl. Det finns också möjlighet för medlemsföretagen att få rådgivning avseende planerade kampanjer gällande såväl alkoholsvaga som starkare produkter från föreningen och marknadsrättslig expertis. Föreningen erbjuder även medlemmarna utbildning när det gäller marknadsföring. Det har också varit en etablerad praxis att sänder över inkomna anmälningar mot Svenska Bryggareföreningens medlemmar. Dessa anmäl- ningar bedöms sedan av Svenska Bryggareföreningens obero- ende (). Om ändringarna i alkohol- lagen beträffande möjligheten till alkoholreklam i periodiska skrifter, inslaget av utländska producenter på marknaden och riktlinjers framtida innehåll ändrar förut- sättningarna för BGN :s verksamhet får framtiden utvisa. Genom försäljningsmonopol för alkoholhaltiga drycker med undantag för öl, åldersgränser för servering och försäljning av alla alkoholdrycker, krav på återhållsamhet vid servering av nämnda drycker, lagstadgat förbud för annonsering i periodiska skrifter av spritdrycker och vin, som innehåller mer än 15 volymprocent alkohol, krav på måttfullhet vid all marknadsföring av alkohol- drycker, de riktlinjer som utfärdat samt den utbildning som förekommer inom branschen, anser jag att väl uppfyller de krav EU kan ställa på en enskild nation dessa frågor. Gemenskapsrättens krav på varors fria rörlighet kan hindra ett medlemslandland från att utestänga vissa produkter från sin marknad. Överläggningar med olika branschföreträdare nationellt men även inom EU behövs för att komma vidare när det gäller frågor om ungdomars alkoholkonsumtion och hur den skall begränsas. 3Alkoholbranschens sponsring inom idrotten riktlinje om alkoholreklamförbud på allmän idrottsplats och annan allmän arena, inbegripet sportevenemang som är öppet för allmänheten, bör inarbetas i alkohollagen. En rimlig avvägning bör göras, mellan risken att lättöl och andra lättdrycker förväxlas med alkoholdrycker och rätten att använda sitt firmanamn eller varumärke. Bryggerier som har en försäljning av lättdrycker, som i volym motsvarar minst hälften av totala försäljning av lättdrycker, öl, starköl och starkcider, bör få marknadsföra sina lättdrycker i idrottssam- manhang med sitt firmanamn, även om firmanamnet förekom- mer i samband med alkoholdryck. För att förhindra förväxling mellan lättöl och andra alkoholhaltiga lättdrycker med alkohol- starkare varianter av samma dryck, bör varumärkesreklam inte förekomma för sådana förväxlingsbara drycker. Nationella idrottsförbund inom i första hand bör träffa överenskommelse om gemensamt förhållningssätt till alkoholindustrins sponsring av internationella idrottsevene- mang. Uppgiften är att kartlägga och beskriva alkoholbranschens spons- ring inom idrotten och föreslå begränsningar av den. Utredningen skall särskilt uppmärksamma om sponsring riktar sig till ung- domsidrotten. Den deklaration som antogs vid om unga och alkohol, som har antagit och rådsrekommendationen har slagit fast att alla barn och ungdomar har rätt växa upp i en miljö som är skyddad från Alkoholbranschens sponsring inom idrotten alkoholens negativa följder och som i möjligaste mån är fredad mot marknadsföring av alkoholhaltiga drycker. Kartläggningen visar att sponsring från alkoholbranschen i form av reklamutrymme på dräkter, arenor, program, dryckesleveranser m.m. mot ersättning i pengar i första hand förekommer inom lagidrotterna, framförallt fotboll och ishockey. Sponsring gäller främst elitserierna. Idrottsevenemangen inom dessa idrotter har riksintresse och bevakas av TV, radio och rikspressen. Tävlings- säsongen är lång och antalet matcher åtskilliga. Det mediala genomslaget motiverar större sponsringspengar till klubbarna. För många andra idrotter täcker medieintresset i första hand större evenemang t.ex. , eller eller möjligen även uppladd- ningen kring sådana evenemang. Idrotten är en viktig folkhälsofaktor. I dagens samhälle där ämnet idrott och hälsa i skolan har minskat i omfattning, en stor grupp barn och ungdomar tillbringar sin fritid stillasittande framför datorer, gruppen överviktiga växer och näringsintaget i form av läsk, chips och godis ökar, är idrotten en hälsofaktor som måste främjas. Det ligger i sakens natur att idrott huvudsakligen utövas av unga. Utredningen har avseende barn- och ungdomsbegreppet (se av- snitt 1.2.1) valt att låta detta omfatta åldrarna . Medelåldern för utövare i elitserierna inom ishockey och fotboll finns inom den övre delen av detta åldersintervall och ligger enligt uppgift på 23–. Det är också elitidrottens matcher och tävlingar som drar till sig störst publik och massmedialt intresse. Detta utesluter inte att lokala idrottstävlingar kan ha betydande åskådarskaror och omfattande bevakning av lokalpressen. Publikens genomsnittsålder beror på var och vid vilken tid matchen äger rum, biljettpriset och vilken serie eller divi- sion lagen spelar. Fotbollens och ishockeyns elitserier har en åldersmässigt mycket blandad publik med ett dominerande manligt inslag. Publikmätningar görs regelbundet, men avser sällan publi- kens ålderssammansättning. När mätningar gjorts visar de på en tämligen hög medelålder. Direktiven till utredningen talar om idrottsevenemang där ett stort antal barn och ungdomar deltar. Barn och ungdomar är inte ett dominerande inslag vid dessa till- fällen enligt utredningens egna iakttagelser. Vid mindre publik- dragande matcher förekommer det att ungdomslag från krans- kommuner bjuds in, eftersom det finns gott om utrymme på åskå- Alkoholbranschens sponsring inom idrotten darplats, men inte ens utgör barn och ungdomar något dominerande inslag. För elitidrotten inom ishockey och fotboll är sponsorpengar av avgörande betydelse för ekonomin. Elitspelare kräver höga löner. De har en internationell arbetsmarknad och vet sitt värde. Det är stjärnorna som drar den stora publiken, det är publikintresset och stjärnglansen kring sporten som skapar intresset för idrotten. Större intresse ger fler barn och ungdomar inspiration att börja idrotta. Att få fler ungdomar att idrotta är som nämnts en viktig folkhälsofråga. Publiktillströmningen inom främst elitfotbollen har ökat mycket starkt . Även elitishockeyn visar höga publiksiffror. Inom flera lagidrotter har det utvecklats en specifik klackkultur, som inte har en direkt ungdomsinriktning. Fotboll och ishockey är emellertid idrotter med en klart manlig dominans, där förtäring av öl är ett naturligt inslag i kulturen. Trots idrottsliga framgångar i form av bronsmedalj i för det svenska damlaget i ishockey och damfotbollens framgångar har denna manliga dominans ännu inte brutits. Ölkulturen förstärks genom politiska och praktiska beslut när önskemål om tidiga serveringstider i samband med fot- accepteras eller att vissa restauranger tillåts ha tidiga ser- veringstider för att supportrar, som anländer med bussar skall hål- las under kontroll fram till matchstarten. Detsamma gäller natur- ligtvis vissa golfrestaurangers tillstånd att servera tidiga golfspelare en starköl (jfr avsnitt 5.13). På grund av den mycket restriktiv lagstiftningen om alkoholreklam i är det bara bryggerier med betydande till- verkning av lättdrycker som haft möjlighet att exponera sig i sam- band med idrott. Reklamen förekommer med några enstaka undantag i form av firmanamnet. är ett varumärke inom Carlsberg /S liksom . Även varumärket förekommer i sportsammanhang. Möjligen kan andra ölvarumärken förekomma i lägre serier eller andra sporter. Spon- sormarknaden förändras också . Att begränsa alkoholbranschens sponsring kan tyckas enkel. Det förslag som Alkoholreklamutredning (SOU 1998:8) pre- senterade och som innebar att vid marknadsföring av lättdrycker får inte användas samma kännetecken som i sin helhet eller till någon del är i bruk för alkoholhaltig dryck eller inarbetat eller regi- strerat varumärke för sådan dryck skulle kunna genomföras. Tydligt skulle då också anges att förbudet innefattar reklam i sam- Alkoholbranschens sponsring inom idrotten band med idrottsevenemang, dvs. reklam på dräkter och på arenan. förslag gällde nämligen endast perio- diska skrifter, radio- eller televisionsprogram och film. Fördelen med ett sådant förslag skulle vara att den positiva sta- tus som idrotten ger åt framförallt öl skulle minska. Barn och ung- domar kan förväntas vara särskilt mottagliga för reklam. Det är naturligtvis mindre lämpligt om deras idoler och förebilder gör reklam för drycker som kan förväxlas med alkoholdrycker. Med ett sådant förslag markerar samhället kraftfullt att idrott och alkohol inte hör ihop. Ett sådant förbud får inte vara en isolerad åtgärd. Självklart måste t.ex. även kommunerna i sin tillståndsgivning av serveringstillstånd i eller i anslutning till idrottsanläggningar vara restriktiva och aktiva. Det finns emellertid argument som talar emot ett förbud i enlig- het med förslag. och även EG-rätten i övrigt ger ett starkt skydd för inskränkningar i rätten att fritt använda sin egendom. En lagstiftning som inskrän- ker rätten att fritt använda rätten till ett firmanamn eller varumärke måste vara ett resultat av en avvägning av det allmänna intresset, i detta fall minskad alkoholkonsumtion för unga och den enskildes intresse att rättigheten lämnas oinskränkt. Det måste finnas pro- portionalitet mellan dessa intressen. Trots reklamförbudet för alkoholdrycker har konsumtionen ökat stadigt . Det är väsentligen andra faktorer som bidragit till den ökande konsumtionen än den s.k. indirekta ölreklamen, som t.ex. den allmänna samhällsutvecklingen, den kulturella och sociala miljön, lägre priser, ökad tillgänglighet genom generösare öppettider på Systembolaget och generösa införselregler samt ett kraftigt ökat antal restauranger. Antalet restauranger har tredubblats . En lagstiftning skall vara så tydlig som möjligt. Detaljreglering bör undvikas och det måste stå klart vilka åtgärder som är tillåtna eller förbjudna. Den bör också ha en förankring i allmänhetens rättsmedvetande. En lagstiftning i linje med förslag skulle kunna leda till gränsdragningsfrågor när ett varumärke skall anses vara reklam för lättdryck som kan förväxlas med alkohol- dryck. Utländska varumärken och olika sektorer inom livsmedels- industrin kan tänkas bli mycket innovativa på lättdrycksmarkna- den. Det finns idrottsanläggningar som är s.k. multiarenor med ett flertal restauranger, som inte sällan drivs i idrottsföreningens regi. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten En inte ovanlig typ av sponsring är att föreningen köper såväl lättdrycker som alkoholdrycker från sponsorn till starkt reducerade priser. På försäljningsställe är reklam för alkoholdrycker tillåten. Detta innebär att alkoholreklam oavsett förbud för sponsornamn på arena och dräkt ändå får förekomma på sådana idrottsarenor så länge den är måttfull. Vissa idrottsdräkter är översållade med reklam. Skall måttlig- hetskravet som finns i alkohollagen för reklam på säljställe även gälla här? Kan ett varumärke bland många andra vara tillåtet. Kan ett namn för ett bryggeri vara tillåtet om det inte framträder mer än något annat eller ska endast mer framträdande reklam för sponsorn förbjudas. Från allmän synpunkt kan det också tyckas märkligt att ett lokalt bryggeri på orten, som vill sponsra ortens idrottsförening, inte skall få göra detta annat än som bidrag i form av gåva, dvs. inte på sedvanligt sätt kunna ha sitt namn i programbladet eller i anslut- ning till idrottsanläggning. En annan invändning mot förslaget är den omfattande reklamen för alkoholprodukter på TVs internationella sportkanaler. Utländska bryggerier som marknadsför sig mot den svenska marknaden får en konkurrensfördel gentemot svenska bryggerier. En folkrörelse som i så stor utsträckning som idrottsrörelsen bygger på individens engagemang och villighet att ställa tid och resurser till idrottens förfogande bör i så liten utsträckning som möjligt begränsas i sina möjligheter att fatta självständiga beslut. Självklart är att märkesreklam för bryggeriprodukter inte skall förekomma på dräkter inom ungdomsidrotten eller på produkter som idrottsrörelsen säljer till barn och ungdom i souvenirbutiker. Av utredningens enkät till klubbar och specialförbund har jag emellertid styrkts i min uppfattning att idrotten gör seriösa avväg- ningar mellan ekonomi och ideologi. Frågor av för idrotten över- gripande natur bör kunna lösas gemensamt inom specialförbunden eller ram. Av utredningens enkät framgår att många av idrottens före- trädare anser att idrott och alkohol inte hör ihop. Som framgår av svaren uppfattar man dock inte alltid bryggeriindustrins mark- nadsföring som något annat än lättdrycksreklam. Det kan bero på att man helt enkelt anser att det endast är lättdrycksprodukterna som står för sponsringen, eller att man inte önskar bli samman- kopplad med alkoholdrycker och ser det motsägelsefulla i att vara emot alkohol inom idrotten, men ändå tar emot pengar från tillver- Alkoholbranschens sponsring inom idrotten kare av sådana drycker. Behovet av pengar är ju inte heller utan betydelse i sammanhanget. Även mindre bidrag har betydelse. Möjligen kan man i detta sammanhang påstå att de bidrag i pengar som alkoholbranschen ger idrotten uppvägs av de ökade resurser som tillförs idrotten. Det är viktigt att skapa en positiv idrottsmiljö med vuxna, för- äldrar, ledare och tränare som avstår från alkoholförtäring i barn och ungdomars närvaro. samarbetar för när- varande med i projektet – för en alkoholfri uppväxt. Projektet arbetar bl.a. för att idrottsföreningar ska ta fram egna handlingsprogram. Bland annat har engagerat sig i . Resultatet av projektarbetet skall utvärderas (2004). Det starkaste inflytandet på en ung individ har den påverkan som kommer från de olika grupper som en person tillhör eller skulle vilja tillhöra. Föräldrar, kamrater, vänner, idrottsledare och tränare, idoler inom idrotten, musiken eller kändisvärlden har i särklass det största inflytandet på en ung människas inställning till alkohol. För idrottens del gäller det att skapa goda förebilder. har i en enkät Ungdomsbarometern ställd till 1 200 ungdomar (svarsfrekvens ) i åldern 16–bl.a. frågat om idrottsledare är goda förebilder för barn och ungdomar. instämde helt eller delvis i påståendet. I och med medlemskap i , den ökande internationali- seringen, inte minst inom mediaområdet, och privatiseringen av den svenska alkoholmarknaden har landet öppnats på ett helt annat sätt än tidigare för utländska aktörer på alkoholområdet. Detta gäller såväl marknadsföring genom utlandsbaserade eller satelit- bundna TV-kanaler, Internet, utländsk press som förändringar i dryckeskulturen med allt fler ungdomsinriktade drycker som t.ex. alkoläsk. Under utredningens gång har avkunnat en dom som ändrat förutsättningarna för marknadsföring av sprit- drycker, vin och starköl. Alkohollagens 4 kap. 11 § om förbud mot reklam för alkoholhaltiga drycker i periodiska skrifter har ändrats till att gälla drycker som innehåller mer än 15 volymprocent alko- hol. Lagändringen trädde i kraft (prop. 2002/03:87). En utredning (S 2003:02) har tillsatts med uppgift att föreslå hur reklamrätten för drycker med en alkoholhalt under 15 volym- procent skall kunna begränsas i periodiska skrifter. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten bestämmelse att all marknadsföring av alkoholdrycker till konsu- ment skall vara måttfull kvarstår. riktlinjer om tolkningen av måttfullhets- kravet, som 1979 utarbetats i samarbetet med och organisationen för de Svenska vinagenterna är fortfarande gällande. Riktlinjerna innehåller bl.a. ett av svenska aktörer accepterat förbud mot alkoholreklam på allmän idrottsplats eller annan allmän arena inbegripet sportevenemang, som är öppen för allmänheten. Riktlinjer är emellertid inte lagstiftning. Aktörer utanför kan inte förväntas ha samma insikt om bakgrunden till riktlinjerna som medlemmar när det gäller tolkningen av riktlinjerna. Några inter- nationella aktörer var inte aktuella när överenskommelsen träf- fades. Detsamma gäller medlemmarna i Vin och Sprit- leverantörer. Denna förening är inte heller så rikstäckande som .