sou · GRB3114 · 2004-01-01 00:00:00 — JO beslutade därför att försöka få en bredare bild av närpolisens utredningsverksamhet och genomförde ett antal inspektioner. I skrivelsen anförs att syftet med inspektionerna i första hand var att undersöka om ärendena vid de inspekterade enheterna hand- lades i enlighet med de skyndsamhetskrav som uppställs i rätte- gångsbalken och lagen (1964:167) med särskilda bestämmelse om unga lagöverträdare. Ingen av de inspekterade myndigheterna und- gick kritik. Det kunde enligt JO genomgående konstateras att ut- redningsverksamheten vid de inspekterade enheterna inte uppfyllde skyndsamhetskrav. När det gällde ungdomsmå- len kunde JO i ett antal fall konstatera att det särskilda skyndsam- hetskravet inte varit uppfyllt. JO kunde konstatera att personalstyrkan i några fall var klart underdimensionerad och att det vid flera enheter saknades en ef- fektiv och kompetent arbetsledning. På många håll förelåg brister vad gällde bevaknings- och prioriteringsrutiner. JO erinrade om att polismyndigheten enligt polisförordningen bl.a. skall fördela ären- dena mellan de anställda efter deras kvalifikationer och därvid beak- ta vad som krävs för att upprätthålla kvalitet och säkerhet i hand- läggningen samt se till att effektivitet och snabbhet i verksamheten främjas. Myndigheten skall vidare beakta i vilken utsträckning handläggningen kräver särskild kompetens, utbildning eller erfa- renhet. JO framhöll avslutningsvis att inspektionerna visat på allvarliga brister vad gäller utredningen av vardagsbrottslighet vid samtliga inspekterade myndigheter. JO menade att det är angeläget att man generellt ser över polisens brottsutredande verksamhet och vidtar de åtgärder som kan krävas för att utredningsverksamheten skall hålla godtagbar kvalitet. JO anförde att ett metodutvecklingsarbete hade inletts och att arbete pågick med att få ned utredningsbalan- serna. JO avslutade med att påpeka att det är av avgörande betydel- se för allmänhetens förtroende för polisverksamheten att arbetet med att minska balanserna inte sker på bekostnad av utredningar- nas kvalitet och målsägandenas, misstänktas och andra berörda per- soners rättssäkerhet. Vi har enligt våra direktiv i uppdrag att överväga på vilket sätt den moderna tekniken på ett bättre sätt än kan stödja brottmåls- processen och därigenom bidra till bl.a. korta genomströmningsti- der. I denna del av vårt uppdrag ingår också att undersöka om det i lagstiftningen finns hinder mot ett effektivt utnyttjande av IT- stödet i rättsväsendets verksamhet. Vi kommer i det följande att beskriva dels den s.k. RIF- verksamheten, dels de utredningsförslag och lagstiftningsåtgärder som har vidtagits på området . Regeringen fastställde genom beslut en strategi för sam- ordning av rättsväsendets informationsförsörjning och uppdrog åt DV, RÅ, RPS, KVS, BRÅ, , dåvarande (numera ) och Riksskat- teverket att fr.o.m. arbeta i enlighet med strate- gin. Regeringen uppdrog åt RPS att ansvara för nödvändiga forma- liteter i samband därmed. Enligt strategin är en samordnad informationsförsörjning en förutsättning för att rättsväsendets myndigheter bättre än för när- varande skall kunna bedriva en verksamhet som präglas av effektivi- tet, kvalitet och rättssäkerhet samt som tillgodoser statsmakternas krav på en samordnad verksamhetsredovisning. Samordningen skulle inledningsvis omfatta informationsförsörjningen inom brottmålsförfarandet i vid mening. Successivt skulle samordningen utvecklas till att omfatta även de andra verksamhetsområdena där myndigheterna har gemensamma intressen. Samordningen angavs vara ett hjälpmedel för att effektivisera verksamheten. Samordning- en skulle avse såväl frågor om verksamhet som teknik och därtill hörande administration, t.ex. säkerhetsfrågor, kommunikationslös- ningar, standardisering och gränssnitt. Regeringen angav som mål för samordningen att (1) en uppgift normalt endast skall registreras en gång och kontrolleras direkt vid källan och (2) att varje behörig myndighet skall kunna få den information som behövs som helst och i önskad form. Som en följd av regeringens beslut bildades Rådet för rättsväsen- dets informationsförsörjning (). I rådet ingår företrädare för de ovan nämnda myndigheterna genom myndighetschefen eller dennes ställföreträdare. Från RPS deltar dock en chefsperson på nivån under. har ett beredande organ, den s.k. RIF-gruppen. I gruppen ingår i de flesta fall två representanter från varje myndig- het. och har ett sekretariat vid RPS. Vidare finns vid en kontaktperson som bjuds in till rådets och arbetsgruppen sammanträden. Varje myndighet svarar för sin del av samordningsverksamheten, dvs. varje myndighet fattar beslut inom sina verksamhetsområden. I rådet fattas därmed formellt inga beslut. Myndighetsgemensam- ma beslut kan dock komma att fattas av myndighetsföreträdarna i rådet och principöverenskommelser kan befästas där. Rådets upp- gifter är i stället att planera och prioritera verksamheten, följa ut- vecklingen och vid behov avgöra frågor som arbetsgruppen bör ta upp. Regeringen angav i den ovan beskrivna strategin att verksamheten skulle utvärderas . Regeringen gav mot den bakgrunden Statskontoret i uppdrag att utvärdera såväl verksamhet som organisation. Utvärderingen redovisades i rapporten rättsväsendets information samordnas? - En utvärdering (2000:45). Statskontoret konstaterade att verksamheten hade dominerats av arbetet med att utveckla misstanke- och belast- ningsregistren. RPS hade i uppdrag att utveckla registren och RIF- gruppen var referensgrupp i projektet. En annan fråga som behand- lades under dessa år var anpassningen , även om detta egentligen inte var en samordningsfråga för RIF-arbetet. Ar- betet med dessa två frågor ledde enligt Statskontoret till att övriga aktiviteter fick begränsad uppmärksamhet. Statskontoret menade sammantaget att resultatet av verksamhe- ten vid tiden för rapporten hade varit begränsat. Verksamheten hade enligt Statskontoret inte prioriterats varken i Regeringskansli- et eller inom myndigheterna. Sambandet mellan de övergripande dokumenten och vad som sedan sker på de berörda myndigheterna var enligt Statskontoret svagt. Statskontoret redovisade därtill den grundinställningen att utvecklingen av informationsförsörjningen är en del av verksamhetsutvecklingen och därför inte kan genomfö- ras separat. Statskontoret menade att om verksamheten även fortsättningsvis skulle bedrivas inom ramen för och borde väsentliga förändringar göras såväl i organisationen som i arbetssät- tet. Statskontoret lämnade också förslag till sådana förändringar. överlämnade till regeringen en strategisk plan . Planen innehåller för RIF-myndigheterna gemensamma målformuleringar. Rådet angav i planen som målsättning att det senast vid utgången av skulle ha ingåtts principöverenskommelser såvitt avser en modell för gemensamma definitioner på verksamhetsbegrepp, ett nytt sätt att klassificera brott, rätt nivå på gemensam säkerhet vid informationsutbyte och en gemensam syn på kommunikations- teknik samt definition av informationsägare. Rådet angav vidare tre prioriterade områden. Som målsättning för dessa tre områden angav rådet att det vid utgången av skall finnas ett effektivt IT-stöd som gör det möjligt att hantera elektroniska domar och uppgifter om laga kraft och att det senast vid utgången av skall finnas dels ett effektivt IT-stöd för ärendehanteringen och informationsutbytet under förundersök- ningen, dels ett effektivt IT-stöd för en gemensam hantering och dokumentation av straffprocessuella tvångsmedel. Uppföljning av den strategiska planen presenterades en uppföljning av den strategiska planen. Av sammanställningen framgår bl.a. följande. En principöverenskommelse avseende en modell för gemensam- ma definitioner och verksamhetsbegrepp antogs i i feb- ruari 2003. Vad gäller gemensamma säkerhets- och kommunikationslös- ningar anförs att en principöverenskommelse beräknas träffas . Det rapporteras vidare att en e-postfunktion nu är etablerad mellan polis och åklagare. Vidare träffades en principöverenskommelse an- gående en ny struktur för information om brott. När det gäller ny- ligen avslutat eller pågående utvecklingsarbete inom IT-området beskrivs detta i 3 kap. i detta betänkande. Här vill vi dock särskilt nämna följande. Olika projekt pågår vad gäller gemensam ärendehantering och informationsutbyte under förundersökningen. Ett nytt elektro- niskt ärendehanterings- och beslutsstöd inom åklagarväsendet (Cåbra) planeras att driftsättas (se även avsnitt 3.3.4). Ett projekt pågår för att utveckla ett nytt system inom brottsbekämpning och att i det sammanhanget undersöka möjlig- heterna för att delvis använda såväl åklagarväsendets som polisens informationssystem (se även avsnitt 3.7.2). Ett pro- jekt inom polisen och berörda myndigheter inom rättsväsendet för att utveckla metoder för upptagning, lagring, kommunikation och arkivering av digitala bilder och ljud vara klar (se även avsnitt 3.2.2). Ett person- och spårregister avseende DNA var klart (se även avsnitt 3.2.2). Inom Riksskattever- ket/skattebrottsenheterna har det utvecklats ett IT-stöd särskilt anpassat för skattebrottsutredningar (se även avsnitt 3.7.3). Vad gäller ett stöd för hantering och dokumentation av straff- processuella tvångsmedel anger polisen att en första etapp kommer att vara klar (se även avsnitt 3.2.2). Projekt pågår vidare beträffande elektronisk dom och uppgift om laga kraft. En rutin för uppgift om laga kraft från tingsrätt till RPS finns i drift . Arbetet med e-dom har dock ännu inte påbörjats (se även avsnitt 3.5.3). Ett nytt kriminalvårds- register är i drift, medan ett planerat arbete angående elektronisk överföring av personutredningar från frivården till domstol ännu inte har påbörjats. Bland övriga områden kan nämnas arbetet med 24- timmarsmyndigheten (se även avsnitten 3.2.2 och 3.2.3 vad gäller polisväsendet samt 3.5.3 vad gäller domstolsväsendet). Projektet innebär för polisväsendet bl.a. att ett s.k. Contact Center skapas, dvs. ett virtuellt center för polisväsendet för förfrågningar, råd, enklare anmälningar, tips m.m. med ett telefonnummer till polisen. Vidare kan nämnas arbetet med elektronisk arkivering. På grund av besparingskrav kommer ytterligare videokonferens- anläggningar i domstolarna inte att installeras . Vid om- och nybyggnader installeras dock presentationsutrustning. I avsnitt 2.7 har redogjorts för de utredningar och lagförslag som har lagts fram sedan beredningen tillsattes. Som framgår av den re- dovisningen har ett flertal utredningar tillsatts som berör frågor kring informationshanteringen inom rättsväsendets myndigheter. Här kan kort nämnas betänkanden från Domstolsdatautredning- en (SOU 2001:32 och 2001:100) och (SOU 2001:92) samt lagstiftning rörande behandlingen av personuppgif- ter inom kriminalvården (prop. 2000/01:126). 3Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet Vi skall enligt våra direktiv kartlägga och följa det utvecklingsarbe- te som äger rum inom rättsväsendet. I denna del har vi kartlagt av- slutade, pågående och planerade utvecklingsprojekt inom de delar av rättsväsendet som berörs av vårt arbete. För att på något sätt ytterligare begränsa kartläggningen har den huvudsakligen avsett det utvecklingsarbete som bedrivs centralt – vid centralt inrättade utvecklingsenheter - inom rättsväsendets myn- digheter. Kartläggningen har avsett främst polisen, åklagar- och domstolsväsendena samt kriminalvården. Men även tullen, Kustbe- vakningen och skattemyndigheterna bedriver brottsutredande verksamhet. Vi beskriver det längre fram i detta betänkande (av- snitt 7.4). Dessa myndigheters utvecklingsarbete inom området brottsutredning har därför också kartlagts. Även vid en del andra myndigheter bedrivs verksamhet som har beröring med vårt uppdrag. Vi syftar här främst på verksamheter som bedrivs vid BRÅ och . BRÅ skall vara ett centrum för forsknings- och utvecklingsverk- samheten inom rättsväsendet och skall bistå rättsväsendets myn- digheter i deras kunskaps- och metodutveckling. BRÅ skall sprida kunskap och resultat av verksamheter och verka för att den an- vänds av rättsväsendet och av lokala brottsförebyggande aktörer. BRÅ skall även bl.a. genomföra utvärderingar. Som framgått tidiga- re (avsnitt 2.7.3) är BRÅ föremål för en översyn. är central förvaltningsmyndighet för rätts- psykiatrisk, rättsmedicinsk, rättskemisk och rättsgenetisk utred- ningsverksamhet. huvuduppgift är att avge sakkunnigutlåtanden i medicinskträttsliga frågor till polis, åklagare och domstolar. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet Såväl BRÅ:s som utvecklingsarbete – i den mån det knyter an till vårt uppdrag - redovisas i detta kapitel. I vår redovisning har vi i princip inte kunnat beakta sådant som inträffat efter . Vid RPS finns en särskild utvecklingsenhet, Utvecklings- och stra- tegienheten. Redovisningen nedan avser det utvecklingsarbete som sker centralt inom polisen vid Utvecklings- och strategienheten. Uppgifterna har lämnats av den enheten vid RPS. Arbetsmetoder utredningsverksamhet - mängdbrott Projektet utredningsverksamhet – mängdbrott har syftat till att utveckla och förbättra utredningsverksamheten, främst under kvällstid och . Olika inslag i projektet har varit kvalificerade förundersökningsledare under större del av dygnet till vakthavande befäls förfogande och stöd, utredningspersonal kvällar och fram till ca , förbättrade s.k. första- och andra- handsåtgärder samt en täckande utredningsverksamhet över hela myndigheten. Insatser när det gäller förenklade åtgärder har ge- nomförts liksom utbildning av turlag vid myndigheterna. Dessut- om har samverkan skett med åklagare. Samtliga polismyndigheter har fått del av den modell som tagits fram. Därutöver har nio myndigheter fått särskilt stöd av RPS med att arbeta av balanser. Resultatet är enligt RPS övervägande bra och positiva effekter har kunnat iakttas i samband med bl.a. årsredovis- ningsarbetet. Frågan om en uppföljning kommer enligt RPS att tas upp i arbetet inför utvecklingsplanen . Aktiviteten förenklade utredningar, som genomförts som en delaktivitet i det ovan angivna projektet, har haft i uppdrag att leve- rera en mall med metod och förteckning över ärenden som med Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet fördel kan hanteras med stöd av reglerna i 23 kap. 22 § RB (förenk- lad brottsutredning) samt 23 kap. 3 § tredje stycket RB (primärut- redning). RAR-systemet (där RAR är en förkortning av Rationell AnmälansRutin) har utvecklats för att möjliggöra en hantering och slutförande av dessa utredningar i anslutning till att brottsanmälan upprättas. syfte och mål har varit att ta fram enhetliga meto- der för polisinsatser vid större insatser. Projektet har avslutats och överlämnats för slutlig bearbetning i linjeorganisationen. Metodstöd grova våldsbrott (PUG etapp 1) Projektet grova våldsbrott (PUG etapp 1) har haft i uppdrag att utveckla ett metodstöd i form av en elektronisk hand- bok. Projektet har levererat metodstödet som driftsatts i polisens intranät. är metodägare och ansvarar också för förvaltningen av stödet. RÅ har medverkat i projektet och metod- stödet avses även göras tillgängligt i RÅ:s nät (preliminärt genom- fört ). Fortsättningen (PUG etapp 2 se nedan under rubriken utvecklingsarbete) som skall ersätta nuvarande register- och analys- stöd för utredningarna rörande grova våldsbrott (FUreg) har flyt- tats fram i tiden. Detta för att bl.a. invänta utvecklingen av nöd- vändiga generella åtgärder avseende informationslager, analys- och rapportverktyg m.m. Brottsanalys till stöd för bekämpning av mängdbrottslighet (BRA) Projektet benämnt Brottsanalys till stöd för bekämpning av mängdbrottslighet (BRA) har haft i uppdrag att utveckla en modell för brottsanalys till stöd för bekämpning av mängdbrottslighet. En pilotverksamhet har genomförts vid i län, polisområde . Projektet har hämtat grundtankar från bl.a. (Kent-modellen). Projektets slutrapport ligger till grund för att införa modellen lokalt. Arbete fortsätter därför lokalt. Ett lokalt projekt vid i län har genom- förts med stöd av RPS/Utvecklings- och strategienheten. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet lismyndigheterna i och har inriktat sitt arbete med som utgångspunkt. inleddes ett utvecklingsprojekt inom miljö- brottsområdet benämnt Bevissäkring miljöbrott. Projektet avsluta- des . Ett avslutande seminarium för miljöbrottsutreda- re genomfördes , då bl.a. projektets slutrapport överlämnades. Projektet hade till uppgift att utveckla ett kit att användas vid bevissäkring av misstänkta miljöbrott samt att se över bl.a. kompetensfrågor. Projektet bedöms av RPS ha varit fram- gångsrikt. Samverkansplan RÅ/RPS En årlig gemensam samverkansplan, som innehåller ca 10 områden i vilka särskild samverkan skall ske, utarbetas mellan RPS och RÅ. I enlighet med en sådan plan har samverkan skett av- seende bl.a. RÅ:s modell för åtgärder mot den s.k. mängdbrottslig- heten. RPS/Utvecklings- och strategienheten har medverkat med bl.a. synpunkter och idéer samt i RÅ:s införande av sin modell. E-post - polis/åklagare () Ett särskilt utvecklingsprojekt () startades gemen- samt mellan RPS och RÅ med uppdraget att ta fram en e- postlösning för kommunikation mellan polis och åklagare. Projek- tet initierades bl.a. genom det arbete som pågått inom RIF- samarbetet om kommunikation mellan rättsväsendets myndigheter (se om RIF i avsnitt 2.9.2). i samt Po- lismyndigheten i län utsågs som pilotmyndigheter. E-postlösningen har driftsatts nationellt och projektet har avslu- tats. Polis och åklagare kan nu utbyta information och meddelan- den elektroniskt. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet Förenkling av DurTvå (DurTvå Java) Projektets Förenkling av DurTvå (DurTvå Java) syfte har varit att förenkla användningen av DurTvå (den datoriserade utredningsru- tinen) så att användaren lättare skall kunna arbeta i systemet samt få en bättre överblick över innehållet i utredningen. Projektet har genomfört sin leverans som sprids till myndig- heterna. Mottagandet av den nya DurTvå-versionen är enligt RPS positivt och användningen av utredningsstödet ökar. Beskrivning av platser (Admin-karta) Projektet platser (Admin-karta) har utvecklat en tjänst för platsbeskrivning som kan användas av befintliga system. Genom en enhetlig platsbeskrivning i system som RAR, KC-storm (KC är en förkortning av ordet kommunikationscentral), DurTvå m.fl. blir platsbeskrivningarna enhetliga och kan jämföras. Projek- tet har avslutas och spridning till polismyndigheterna pågår . Tjänsten innebär enligt RPS en ökad kvalitet och dessutom tids- besparingar, bl.a. när platser eftersöks i olika system. Gemensam utvecklingsmiljö () RPS har haft stort behov av en särskild utvecklingsmiljö för att undvika att arbeta i den skarpa driftmiljön. Projektet utvecklingsmiljö (), som inleddes , har levererat en sådan miljö. En förvaltningsorganisation, som skall svara för att utvecklingsmiljön svarar mot projektens behov, är under uppbygg- nad. Åtgärden kommer enligt RPS att öka kvaliteten i utvecklings- arbetet samt minska utvecklingskostnaderna, som drifts- miljön inte störs. Ärende- och godshantering hittegods levererades och spreds till polismyndigheterna ett verksamhetsstöd för dokumentation, hantering och registrering av hittegods. Verksamhetsstödet, som även innehåller stöd för lager- hållning av hittegods, innebär enligt RPS såväl en ökad kvalitet i Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet hittegodshanteringen som ett mer rationellt arbete för hittegods- handläggarna. Anmälan om stulet (förkommet) gods i RAR implementerades det gemensamma godsobjektet i anmälansrutinen RAR. Därmed har såväl anmälansrutinen som hit- tegodsstödet en gemensam modell för godsbeskrivningar. Åtgär- den innebär enligt RPS ökade möjligheter att identifiera gods och därmed ökade möjligheter till lagföring av stöld- och häleribrott. Dessutom förväntas mer gods kunna återlämnas till rättmätig äga- re. Projektet uppbördssystemen har haft som syfte att genomföra utbyte av databashanterare (från Ingress till Oracle) för uppbördssystem för strafföreläggande- och domstolsböter (UBSF, UBDOM). Projektet avslutades efter sista leveransen . Åtgärderna har enligt RPS inneburit rationalisering och tillgång till modernare teknik och lägre förvaltningskostnader. Ett portabelt bevisinstrument för alkoholkontroller med tillhöran- de ärendehanteringsstöd för handläggaren har utvecklats i samarbe- te med bl.a. . Projektet har avslutats och spridningen till polismyndigheterna kommer att av- slutas . Projektet är ett åtagande från EU- ordförandeskap. Projektet syftar till att utveckla en enhetlig modell för identifiering av vapen inom EU. Del 1 har genomförts . En fortsättning (del 2) kommer att genomföras . Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet Vapenärendesystem (VÄS) Ett nytt dokument- och ärendehanteringssystem för handläggning av vapenärenden utvecklades och spreds till polismyndigheterna . Ett nytt dokument- och ärendehanteringssystem för delgivningsverksamheten utvecklades och levererades för spridning . 3.2.2Pågående eller avslutat utvecklingsarbete Effektivare händelsestyrd verksamhet (FU/VB-rollen) har ett utvecklingsprojekt - Effektivare händelse- styrd verksamhet (FU/VB-rollen) - pågått vid polismyndigheterna i och . Projekt har verkat direkt i den operativa verksamheten i form av ett fullskaleprojekt. Projektarbe- tet är mycket inriktat mot mjuka frågor som attityder och roller. Fokus ligger på vakthavande- och förundersökningsledarrollerna. Enligt RPS är erfarenheterna hitintills goda och efterfrågas från flera myndigheter. Det centrala projektet kommer att avslutas vid utgången av . Kvalitetssäkring tekniska rotlar (KvaTRo) Projektet rotlar (KvaTRo) har som mål att kvalitetssäkra verksamheten i det kriminaltekniska arbetet såväl internt inom de tekniska rotlarna som vid brottsplatsarbetet. Pro- jektet beräknas pågå . inledde RPS och RÅ arbetet med ett nytt fördelningscirkulär. I de direktiv som gavs för arbetet angavs att Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet målsättningen var att dels se över nuvarande fördelning av förun- dersökningsledarskapet mellan polismyndighet och åklagaren, dels överföra merparten av den s.k. mängdbrottsligheten till polisens förundersökningsledare. Arbetsgruppen har avlämnat sin slutrapport. RÅ och RPS kom- mer att fortsätta arbetet. Termin 3 i den pilotutbildning för polisiära förundersökningsledare som inleddes har genomförts vid . , RÅ och vissa polismyndigheter för diskussioner i frågan om hur enhetliga kompetenskrav, exami- nation m.m. skall säkras när det gäller polismyndigheternas förun- dersökningsledning. RÅ har, delvis i samarbete med RPS, arbetat fram ett material som avser att skapa enhetlighet och bättre tydlighet i besluten avseende förundersökning. Arbetet startade hos RÅ . RPS an- mälde intresse av att implementera de delar av besluten som inne- fattar båda myndigheternas kompetensområde med RÅ. RPS har utvecklat en modell för att implementera i nuvarande RAR, men kommer, med hänsyn till nuvarande budgetläge, sanno- likt inte att kunna göra detta samordnat med RÅ. Aktiviteten för- väntas enligt RPS såväl öka kvaliteten i polismyndigheternas beslut som förenkla och förtydliga beslutet för berörda brottsoffer och misstänkta. En nationell polis – KC-utredning Inom ramen för arbetet med en nationell polis (se avsnitt 2.3.5 ovan) har ett särskilt utvecklingsprojekt fått i uppdrag att utreda och analysera de legala, tekniska och praktiska förutsättningarna för en regionalisering av KC-funktionen. Projektet skall ha genom- fört en förstudie /2004. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet En nationell polis – Kontaktcenter Ett utvecklingsprojekt, En nationell polis – Kontaktcenter, startade med målet att realisera en kontaktcenterlösning inom svensk polis för hantering av förlust- och brottsanmälan, upplysningar och tips.