sou · GRB39d1 · 2004-01-01 00:00:00 — – Antropogen kväveut- lakning från jordbruksmarken minus retention = jordbrukets an- tropogena kvävebelastning på havet. Riskfaktorer – huvudfaktorerna för utlakning av nitratkväve är klimat (temperatur och nederbörd), jordart, mullhalt, gödsling, jordbearbetning, gröda och växtföljd. Rotzon - den nivå i marken dit växternas rötter når (). Skatt - se avgift. Stallgödsel - organiskt gödselmedel. Stallgödsel är ett samlingsbe- grepp för träck, urin, vatten och strömedel i olika proportioner. Grovt räknat brukar man dela in stallgödseln i urin-, flyt-, klet-, fast- och djupströgödsel. Styrmedel - verktyg som stat, kommun m.fl. förfogar över för att påverka beteendet hos näringsliv, privatpersoner och offentlig sek- tor. Styrmedlen kan grovt indelas i kategorierna normativa, eko- nomiska, informativa och fysiska (SOU 2000:52). Normativa styrmedel är lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter etc. som exempelvis anger hur något skall göras, vad som inte är tillåtet och gränsvärden. Ekonomiska styrmedel är ett samlingsbegrepp för marknadsbaserade instrument som miljöskatter och avgifter, över- låtbara utsläppsrätter samt panter, bidrag, subventioner, avdrags- möjligheter och ersättning för utförda miljötjänster. Informativa styrmedel kan användas för att påverka ett särskilt beteende utan att några krav på faktiska förändringar ställs. Hit räknas också råd- givnings- och informationsaktiviteter samt försöks- och utveck- lingsverksamhet. De fysiska styrmedlen är fysiska ramar för möjliga val. Exempelvis kan fysiska anläggningar som infrastruktur under- lätta eller försvåra ett visst beteende. Täckningsbidrag - (TB) avspeglar lönsamheten för olika produk- tionsgrenar i jordbruket. För täckningsbidrag finns tre nivåer, TB 1, TB 2 och TB 3. TB 1 avser intäkter minus rörliga särkostnader med undantag för underhålls- och räntekostnader. TB 2 är TB 1 minus underhålls- och räntekostnader som utgör rörliga särkostna- der. TB 3 är TB 2 minus arbete och avskrivning och ränta på egna specialmaskiner och byggnader. Växtnäringsbalans - balans som upprättas mellan tillförsel och bortförsel av växtnäringsämnen på fält-, gårds-, regions- eller landsnivå. För den enskilde jordbrukaren är det meningsfullt att göra en balans på fält- och /eller gårdsnivå. Växtskyddsmedel - verksamma ämnen och preparat innehållande ett eller flera verksamma ämnen som används för att skydda växter eller växtprodukter mot skadliga organismer eller förhindra verk- ningar av sådana organismer. De kan fungera på många olika sätt, t.ex. genom att döda skadegörarna eller genom att skapa en fysisk barriär, verka repellerande (locka bort skadegörarna från växterna), reglera växternas tillväxt osv. Växtskyddsmedel används i bl.a. jordbruk, trädgårdsskötsel samt i viss utsträckning inom skogsbru- ket och privata trädgårdar. De viktigaste rättsakterna på EU-nivå är rådets direktiv /414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och rådets direktiv /117/EEG om förbud mot att växtskyddsmedel som innehåller vissa verksamma ämnen släpps ut på marknaden och används. (Jfr bekämpningsmedel och biocider). - den mark som används eller lämpligen kan användas till växtodling eller bete och som är lämplig att plöja. (Jfr jord- bruksmark). Återföring av skatter och avgifter till jordbruket och trädgårdsnär- ingen - härför krävs att återföringssystemet prövas och godkänns i första hand enligt EG:s riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssek- torn (EGT C 28, . infördes särskilda miljöavgifter på gödselmedel och bekämpningsmedel. betecknas dessa pålagor i lagstiftningen som skatter, gödselmedelsskatt respektive bekämp- ningsmedelsskatt. Basen för uttag av gödselmedelsavgift var från början innehållet av kväve och fosfor i handelsgödsel. slopades avgiften på fosfor. I stället infördes avgift på kadmiuminnehållet i fosfor- gödselmedel. Gödselmedelsskatt skall betalas med en krona för varje helt kg kväve i gödselmedlet och med för varje helt gram kadmium i gödselmedlet till den del kadmiuminnehållet överstiger per ton fosfor. Basen för uttag av bekämpningsmedelsskatt är mängden verksam beståndsdel i medlet. Skatt skall betalas med för varje helt kg verksam beståndsdel. Gödselmedelsskattens påverkan på användningen av kväve och kadmium Den allra största delen av det handelsgödselkväve som säljs i används inom jordbruket. Endast mindre mängder används inom trädgårdsnäringen och i skogsbruket. Den försålda mängden handelsgödselkväve för jord- och trädgårdsbruk har legat runt . En rad faktorer påverkar jordbrukets användning av handels- gödselkväve. Några av de viktigaste är grödval, förväntad skörd, kvävepris och produktpris. har produktionsmedelsprisindex för handelsgödsel stigit medan avräkningsprisindex för spannmål sjunkit . och framåt har kadmiuminnehållet i de fosforgödselmedel som används i stadigt minskat och ligger på en nivå som är bland de lägsta i . Utredningen har kommit fram till att skatten på handels- gödselkväve haft en förhållandevis liten påverkan på användningen inom jordbruket. Däremot har skatten på kadmium tillsammans med näringens insatser haft en klart gynnsam effekt genom minskad tillförsel av kadmium till den svenska åkermarken. Bekämpningsmedelsskattens påverkan på användningen av bekämpningsmedel Försäljningen av bekämpningsmedel uppgick till ca , mätt i mängd verksam beståndsdel, varav cirka tre fjärdedelar såldes till industrin. Huvuddelen av den försålda mängden utgjor- des av träskyddsmedel som emellertid undantas från beskattning. Jordbrukets andel av den försålda mängden var medan trädgårdsnäringens och skogsbrukets andel var 0,5 respektive . Försäljningen av bekämpningsmedel i jordbruket, trädgårds- näringen och skogsbruket åren 1981–uppgick till i genomsnitt verksam beståndsdel. Motsvarande siffra för åren 1991– 1995 var . Därefter har försäljningen stigit något. såldes bekämpningsmedel till dessa näringsgrenar innehållande totalt verksam beståndsdel. Huvuddelen av de preparat som används i jordbruket utgörs av medel för bekämpning av ogräs. Användningen av bekämpningsmedel styrs av en rad olika faktorer. En faktor är kostnaden för bekämpningen, varav priset på preparaten – innefattande bekämpningsmedelsskatten – är en del. Andra faktorer är grödval, odlingsbetingelser samt förekomst av ogräs och skadegörare. En viktig omständighet i sammanhanget är att lantbruket, för att minska utlakningen av kväve, har gått över till brukningsmetoder som medfört att behovet att bekämpa ogräs och skadegörare har ökat. Därtill kommer att det i praktiken ofta saknas reella alternativ till kemisk bekämpning. Nämnda faktorer förklarar också varför användningen av bekämpningsmedel, efter nedgången , har ökat. Nuvarande skattesats på bekämpningsmedel motsvarar i genom- snitt av medlens försäljningspris. utgör skatten vid normal användning av bekämpningsmedel per hektar i spannmålsodlingen och 60–per hektar i odlingen av potatis och sockerbetor. Priset för bekämpningsmedel har sjunkit främst beroende på att vissa ogräsmedel, glyfosater, blivit billigare. Utredningen gör den bedömningen att skatten på bekämpnings- medel har bidragit till att dämpa användningen av dessa medel. Uttaget har emellertid legat på en sådan nivå att denna effekt har varit begränsad. Den indirekta effekten av skatten har varit mer betydelsefull. Härmed avses att andra effektivare åtgärder för att minska användningen av bekämpningsmedel har kunnat bekostas av allmänna medel. Gödselmedelsskattens effekter på miljön Även om skatten på handelsgödselkväve haft en liten påverkan på användningen bidrar den till att minska kväveutlakningen från åkermarken. Skattens utlakningsbegränsande effekt har uppskattats till ca kväve . Skatten har också gjort jordbrukarna medvetna om problemen med kväveutlakning. Kadmiumskatten har bidragit till att tillförseln av kadmium till åkermarken har minskat. Därigenom har främst riskerna för negativa hälsoeffekter minskat. Bekämpningsmedelsskattens effekter på hälsa och miljö Genom att använda bekämpningsmedel utsätts miljö och människors hälsa för risk att skadas. Risker uppkommer vid själva hanteringen av bekämpningsmedlen och vid intag av föda och vatten som innehåller rester av sådana medel. Genom att minska användningen av bekämpningsmedel uppnås normalt den effekten att också de risker som är förbundna med användningen minskar. Skatten har påverkat användningen av bekämpningsmedel i endast mindre omfattning. Därför bedöms skattens betydelse för att kunna minska riskerna för skadliga effekter på miljö och hälsa genom en lägre förbrukning också som begränsad. Inte heller kan skatten anses i nämnvärd grad ha bidragit till att styra över användningen mot medel med mindre risker för skadliga effekter eller mot ickekemiska behandlingsalternativ. Kostnaderna för uppbörd och kontroll inbringade gödselmedelsskatten och bekämpningsmedels- skatten , varav avsåg skatt på gödselmedel och ca skatt på bekämpningsmedel. Av gödselmedelsskatten belöpte på kväve och på kadmium. Antalet registrerade för gödselmedels- skatt var 76. Motsvarande siffra för bekämpningsmedel var 42. är RSV genom Särskilda skattekontoret i . Det krävs cirka en årsarbetskraft för administrationen av skatterna. Kostnaderna härför har beräknats till . Härtill kommer kostnader för vissa kontroll- och revisionsinsatser som kan variera allt efter insatsernas omfattning. Den administrativa hanteringen av gödselmedels- och bekämp- ningsmedelsskatterna är enkel varför åtgången på resurser i form av personal m.m. varit begränsad. Kostnaderna för hanteringen bedöms ha varit förhållandevis låga. Skatternas effekter på jordbrukets internationella konkurrens- kraft Ekonomin i det svenska jordbruket har inte utvecklats lika positivt som i andra EU-länder. Den främsta orsaken till detta synes vara att förhållandet mellan priserna på producerade varor och priserna på insatsvaror förefaller ha utvecklats mera ogynnsamt för än för andra länder. Om förhållandet mellan dessa priser är ogynnsamt kan ett påslag på priset för en insatsvara i form av en avgift eller skatt få en sådan genomslagskraft att det påverkar konkurrenskraften. Jordbrukets konkurrenskraft påverkas av flera faktorer. Efter inträde i EU är olika former av stöd ett väsentligt inslag på jordbrukets intäktssida. Det är därför svårt att bedöma vilken påverkan på konkurrenskraften som skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel egentligen har haft. Jordbruket i och i övriga EU-länder har den gemen- samma jordbrukspolitiken som ram. Eftersom för när- varande är det enda land som tar ut skatt på handelsgödselkväve, har det svenska jordbruket på grund av gödselmedelsskatten fått betala ett pris för detta kväve som är högre än i andra länder. Därmed har konkurrenskraften för det svenska jordbruket försämrats. Frågan är med hur mycket. Utredningen saknar underlag för annan bedömning än att gödselmedelsskattens påverkan på det svenska jordbrukets inter- nationella konkurrenskraft varit förhållandevis måttlig. Skatten på bekämpningsmedel bedöms ha haft mindre betydelse för konkur- renskraften. Jordbruket är den största källan till kväveutsläpp till haven. Det finns ett omfattande åtgärdsprogram för att minska kväveförlusterna från jordbruket. Skatten på kväve i handelsgödsel skall ses som ett styrmedel som tillsammans med flera andra styrmedel och åtgärder ingår i programmet. Utredningen har studerat andra styrmedel. Av särskilt intresse är de system som tillämpas i och och som styr mot en ökad kväveeffektivitet inom jordbruket. Även modeller som styr direkt mot minskad kväveutlakning har studerats. Sådana modeller har dock ännu inte utvecklats i något land. Utredningens bedömning och förslag Enligt utredningens bedömning är det inte möjligt att på kort sikt införa något av de angivna systemen. Däremot är detta tänkbart på . Utredningen anser att ett system som styr direkt mot minskad kväveutlakning då bör väljas. För att kunna införa ett sådant system krävs att det redan nu skapas förutsättningar för metodutveckling, förbättrat dataunderlag samt forsknings- och försöksresultat. Utredningen har även övervägt om skattebasen bör utvidgas. En sådan utvidgning skulle kunna ske genom att skatt tas ut även på kväveinnehållet i foder. Utredningen har kommit fram till att en sådan utvidgning inte är lämplig. Problemställningarna är omfattan- de och det kan inte klart fastställas att skattens utlakningsbegrän- sande effekt förbättras. Utredningen föreslår att nuvarande skattebas bibehålls. Skatte- satsen bör hållas oförändrad. En höjning skulle enligt utredningens bedömning inte påtagligt förbättra skattens miljöstyrande effekt. En sänkning av skatten bör inte heller ske, eftersom skatten har en utlakningsbegränsande effekt som måste kompenseras som det kan finnas behov av att vidta ytterligare åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Det har inte varit utredningens uppgift att överväga vilka åtgärder som bör vidtas. När det gäller skatten på kadmiuminnehållet i fosforgödselmedel bör pågående arbete inom EU avvaktas innan några förändringar vidtas. Kemiska bekämpningsmedel kommer framöver att användas i kampen mot ogräs och skadegörare, både i jordbruket och i den konventionella trädgårdsodlingen. har syftet med vidtagna åtgärder varit att i första hand minska användningen av bekämpningsmedel. Mycket talar för att kommer insatserna att i större utsträckning riktas in på att minska de risker som är förbundna med bruket av bekämp- ningsmedel. Bruket av bekämpningsmedel berörs främst under miljökvalitets- målet Giftfri miljö. Som ett delmål för detta miljökvalitetsmål anges att hälso- och miljöriskerna vid framställning och användning av kemiska ämnen skall minska fortlöpande fram enligt indikatorer och nyckeltal som fastställs av berörda myndigheter. För att uppnå dessa miljömål bör alla lämpliga styrmedel tillämpas och övriga åtgärder vidtas. Skatteinstrumentet är ett styrmedel. När olika miljöprogram skall genomföras har det blivit allt tydligare att det finns konflikter mellan olika mål. En målkonflikt som särskilt uppmärksammats är den mellan minskat växtnärings- läckage och minskad användning av bekämpningsmedel. En annan målkonflikt kan sägas föreligga mellan å ena sidan målsättningen att jordbruket skall vara konkurrenskraftigt och kunna överleva och å andra sidan olika miljökvalitetsmål. Den nuvarande skatten på bekämpningsmedel motsvarar i genomsnitt av produktpriset. Gjorda beräkningar visar att en skattesats som svarar mot av produktpriset skulle ge en minskning av användningen med 4–. För att skatten i sig skall få till effekt att användningen påtagligt minskar krävs således att skattesatsen mångdubblas. Utredningen har övervägt införandet av andra styrmedel som alternativ till en skatt, främst kvotering och överlåtbara köplicenser. Basen för den nuvarande skatten är mängden verksam bestånds- del i bekämpningsmedlet. Med utgångspunkt i att skatten skall bibehållas som styrmedel har utredningen övervägt alternativa baser för uttaget. I stället för att basera uttaget efter mängden aktiv substans kan uttaget beräknas efter en procentsats på försäljnings- priset eller efter en fastställd normaldos per arealenhet (hektardos). Oavsett vilken av dessa baser som väljs kan uttaget differentieras, exempelvis efter bekämpningsmedlens användningsområde eller efter den verksamma beståndsdelens farlighet för miljö och hälsa. Som underlag för övervägandena har utredningen studerat det danska avgiftssystemet, innebärande att avgift tas ut på bekämp- ningsmedlens pris i detaljistledet med differentiering efter medlens användningsområde samt den norska modellen som bygger på att avgift tas ut på en fastställd normaldos per arealenhet och som differentierar uttaget efter medlens farlighet för miljö och hälsa. Utredningen betonar vikten av att framtida insatser för att minska riskerna med att använda bekämpningsmedel i görligaste mån harmoniseras på EU-nivå. Arbete pågår med att ta fram en temainriktad strategi för en hållbar användning av bekämpnings- medel. Kommissionen föreslår inte att ett fullt utvecklat gemenskapssystem för bekämpningsmedelsskatt tas fram men framhåller att om skatt eller avgift skall införas på bekämpnings- medel bör medlemsländerna uppmuntras att tillämpa differen- tierade skatte- eller avgiftssatser för att ge användarna tillräckliga incitament att välja bekämpningsmedel som är mindre farliga för miljön. Utredningens bedömning och förslag Utredningen anser inte att kvotering eller överlåtbara köplicenser är tänkbara alternativ till en särskild miljöpålaga på bekämpnings- medlen. En sådan pålaga bör därför behållas som en del av ett styrmedelspaket. Olika modeller för uttag av denna pålaga har övervägts. Utredningen gör den bedömningen att den modell som tillsammans med andra styrmedel och övriga åtgärder är bäst lämpad för att åstadkomma en påtaglig minskning av riskerna med användningen av bekämpningsmedel är den där uttaget av miljöpålagan differentieras efter medlets farlighet för miljö och hälsa. Utredningen förslår därför att i det åtgärdsprogram som tagits fram för att minska riskerna med bruket av bekämp- ningsmedel skall som väsentlig del ingå att förbereda övergång till ett riskdifferentierat uttag. Som ett led i denna förberedelse föreslås att KemI får i uppdrag att möjligt utveckla ett system för klassificering efter bekämpningsmedlens farlighet. Tänkbar bas för uttag av en riskdifferentierad pålaga är antingen en fastställd normaldos per arealenhet (hektardos) eller priset på preparatet. I anslutning till att ett system för klassificering efter medlens farlighet utvecklas bör ställning också tas till om uttaget av den särskilda miljöpålagan skall baseras på en fastställd hektardos eller på preparatets pris. En analys av dessa båda alternativ kan göras först när klassificeringen i huvudsak är klar. Valet av bas för uttaget av pålagan blir styrande för om uttaget skall göras i form av en skatt eller avgift. Om tillräckliga resurser avsätts bör en övergång till det nya systemet kunna ske . Utredningen har vidare övervägt om det finns skäl att höja nivån på uttaget av den nuvarande skatten och om det på grund härav krävs att, för tiden fram till dess att en riskdifferentierad modell kan införas, annan bas för uttaget tillämpas än mängden verksam beståndsdel i bekämpningsmedlen. Om skatten höjs kraftigt kan detta med nuvarande bas för uttaget leda till icke önskvärda styreffekter, eftersom s.k. lågdosmedel skulle komma att gynnas. För att bekämpningsmedelsskattens effektivitet som miljöstyr- medel avsevärt skall förbättras krävs en förhållandevis kraftig höjning av skattesatsen. Å andra sidan skulle en drastisk höjning komma i konflikt med målet om minskad kväveutlakning. Vidare skulle det svenska jordbrukets konkurrenskraft försämras. Utred- ningen föreslår mot bakgrund härav en förhållandevis måttlig höjning av skattesatsen från till per kg verksam beståndsdel. Enligt utredningens bedömning är en höjning av skattesatsen med inte av den omfattningen att det är påkallat att välja annan bas för uttaget. Det finns inte heller andra skäl för att välja annan bas för skatteuttaget än mängden verksam beståndsdel i bekämpningsmedlen. Enligt utredningens bedömning kommer en höjning av skatte- satsen med att påverka användningen av bekämpningsmedel . Vid en användning av ca verksam beståndsdel beräknas höjningen ge en ökad bruttoskatteintäkt om . Den periodiserade nettoeffekten för åren 2004–2006 och även den varaktiga nettoeffekten i form av ökade skatteintäkter för den offentliga sektorn blir . Kostnadsökningen för företag inom jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk bedöms som måttlig. Lönsamheten i enskilda företag bör inte påverkas mer än marginellt. Genom skattehöj- ningen uppnås en viss minskning av riskerna med bekämpnings- medelsanvändningen vilket i sin tur innebär att kostnadseffek- tiviteten ur miljösynpunkt förbättras något. Förslag om ändringar i LSG och LSB m.m. Erfarenheterna från genomförda kontrollaktioner och åtföljande domstolsprövning visar att reglerna i LSG och LSB om vem som är skattskyldig i olika situationer bör kompletteras. Sålunda föreslås att även den som under vissa förutsättningar i tar emot gödselmedel eller bekämpningsmedel blir skattskyldig. Reglerna i LSB om skattskyldighetens inträde bör också kompletteras. Vidare lämnas förslag om ändringar i skattebetalningslagen (1977:483) innebärande att tiden för vissa skattskyldiga att lämna in en särskild skattedeklaration kortas av. För att underlätta kontrollverksamheten föreslår utredningen att särskilda bestämmelser införs om skyldighet för att till beskattningsmyndigheten rapportera när kännedom fås om att gödselmedel och bekämpningsmedel förts in till från annat EU-land. bör också underrätta beskattningsmyndig- heten när gödselmedel och bekämpningsmedel förs in till från tredje land. Det saknas belägg för att handelsgödsel förs in olagligt till landet. Emellertid föreligger misstankar om att illegal införsel faktiskt förekommer. Med ledning av vissa beräkningar kan mängden handelsgödsel som förts in illegalt uppskattas till i genomsnitt av den totala förbrukningen. Detta skulle i sin tur motsvara ett skattebortfall på ca . Det finns olika motiv för att olagligt föra in bekämpningsmedel till . Ett motiv är att priset på sådana produkter är lägre i utlandet. Ett annat motiv är att det i utlandet finns intressanta medel som inte är godkända i . Enligt den s.k. marknaden sker olaglig införsel främst av preparat som inte är tillåtna i . Det finns även uppgifter om olaglig införsel av glyfosatprodukter. Uppgifterna tyder på att bekämpningsmedel olagligt förs in i landet men säkra hållpunkter saknas för att kunna bedöma i vilken omfattning detta sker. Environmental charges on fertilizers and pesticides were introduced in 1984. In 1995, these charges were renamed taxes in the relevant legislation, i.e. fertilizer tax and pesticide tax, respectively. Fertilizer charges were originally levied on the basis of the content of nitrogen and phosphorus in commercial fertilizer. In 1994 the charge on phosphorus was abolished and a charge was levied on the cadmium content in phosphorus fertilizers instead. The fertilizer tax is payable at the rate of per whole kilogram of nitrogen in the fertilizer and per gram of cadmium in fertilizer where the cadmium content exceeds 5 grams per tonne of phosphorus. The pesticide tax is levied on the amount of substances in the pesticide. The tax is payable at the rate of per whole kilogram of substances. Evaluation of the taxes Effects of the fertilizer tax on the use of nitrogen and cadmium The vast majority of the commercial nitrogen fertilizer that is sold in is used in agriculture. Only small amounts are used in horticulture and in forestry. The amount of commercial nitrogen fertilizer sold for use in agriculture and horticulture in recent years is about 200,000 per year. Several factors affect the use of commercial nitrogen fertilizer in agriculture. Among the most important of these are the choice of crops, the expected yield, the nitrogen price and the product price. During the period 1995-2001 the input price index for commercial fertilizer rose while the settlement price index for cereals fell during the same period. Starting in the 1970s, the cadmium content in the phosphorus fertilizers that are used in has steadily fallen and the levels are now among the lowest in Europe. The Inquiry concluded that the tax on commercial nitrogen fertilizer has had comparatively impact on its use in agriculture. But the tax on cadmium, combined with the measures taken by the agricultural sector, has clearly had a favourable effect by reducing inputs of cadmium to arable land in . Impact of the pesticide tax on the use of pesticides of pesticides, expressed as the amount of substances, totalled about 8,600 in 2001, and about three-quarters of this was sold to industry.