sou · GRB3100 · 2004-01-01 00:00:00 — Trots detta fortsatte provet. Reaktorns effekt var nu instabil och operatörerna tvingades göra korrigeringar med kontrollstavarna var eller för att hålla effektnivån stabil. Då provet inleddes minskades eleffekten till kylvattenpumparna på grund av att turbinens varvtal minskade. Detta ledde till att flödet av kylvatten genom bränslekanalerna reducerades och att ånghalten ökade. Reaktorns effekt ökade då på ett okontrollerat sätt på grund av instabiliteten. På mycket än vad snabbstoppet hann med att hantera ökade reaktor- effekten till en nivå som uppskattats till 100 gånger högre än normal fulleffekt. Denna plötsliga effektökning ledde till att bränslet smälte och sönderdelades. Små heta bränslepartiklar reagerade med vattnet och utlöste en kraftig ångexplosion. En andra explosion inträffade två De två explosionerna tillsammans med stora mängder utströmmande ånga förstörde reaktorhärden, över- delen av reaktorn och taket på reaktorbyggnaden. Härden frilades och ett stort, hett moln av starkt radioaktiva ämnen och grafit lämnade byggnaden. Plymen sträckte sig troligen en kilometer upp i luften. De tyngre delarna av plymen föll ner på marken i närheten av kärnkraftverket. De lättare ämnena, bland annat radioaktivt cesium och jod, blåste åt nordväst. Våldsamma bränder bröt ut i reaktor- och turbinbyggnaderna. De släcktes omkring genom heroiska insatser av ca hundra brandmän. hade en brand uppstått i den grafit som fanns i härden. Branden pågick och fortsatte utsläppen av radioaktiva ämnen från reaktorhärden. Reaktorkonstruktionen på den havererade reaktorn, en s.k. RBMK-reaktor, hade grundläggande säkerhetsbrister. Det innebar bl.a. att enstaka operatörsfel kunde leda till ett reaktorhaveri. RBMK-reaktorerna har en konstruktion som skiljer sig radikalt från reaktorkonstruktioner som förekommer i andra länder, där- ibland . Vid låga effekter har RBMK-reaktorn instabila driftsegenskaper och den saknar inneslutning. Dessutom var säker- hetskulturen sådan vid anläggningen att man var beredd att ta stora risker för att nå uppställda produktionsmål. Vid ett driftmässigt prov, som inte var säkerhetsgranskat, beordrades operatörerna av en chefsingenjör att bryta mot de tekniska föreskrifterna och driftinstruktionerna för att provet skulle kunna genomföras. Detta ledde till en maximal reaktorolycka. På den internationella INES-skalan klassas olyckan i Tjernobyl som en sjua, vilket är den kategori som motsvarar svårast tänkbara olycka. är samtliga reaktorer i Tjernobyl stängda, men elva andra RBMK-reaktorer är fortfarande i drift i (fyra i Kursk, fyra i , tre i Smolensk) och två i (). Dessa reaktorer har modifierats efter Tjerno- bylolyckan så att en liknande olycka inte skall kunna inträffa igen. Reaktorkonstruktionen anses ändå vara behäftad med sådana grundläggande brister att den inte är acceptabel för drift i Väst- . EU har därför krävt att det blivande medlemslandet skall avveckla sina RBMK-reaktorer. Hälso- och miljöeffekter av Av de personer som arbetade för att stoppa bränder på olycks- natten avled 28 personer inom någon månad efter olyckan, till följd av den strålning de utsatts för. Ytterligare två personer avled . Inga personer i allmänheten fick så höga doser att de ledde till akuta skador. Hos dem som var barn har förekomsten av sköldkörtel- cancer ökat dramatiskt efter olyckan, och antalet barn som fått diagnosen uppgår till ca 2 000. De undersökningar som bl.a. UNSCEAR har genomfört har inte visat någon ökning av andra cancersjukdomar. Man hade förväntat sig en ökning av antalet fall av leukemi som har uteblivit. Ungefär 300 000 människor har flyttats från områden med omfattande markbeläggning av radioaktiva ämnen i , och . Inom vissa områden gäller fortfarande restriktioner avseende livsmedel. Strålningen medförde att tall- skogen dog i de delar som utsattes för de högsta strålningsnivåerna, och man har kunnat påvisa att populationerna av bl.a. sork och insekter minskat. I blev konsekvenserna större än vad man hade förväntat sig av en olycka som skedde relativt långt bort. Det största ned- fallet kom i delar av , , , och . av nedfallet återstår . De värst drabbade grupperna i är personer som bor i områden med högst nedfall och vars kost baseras på vilt, insjöfisk och svamp. Hälsoeffekterna för dessa personer är emellertid små eller obetydliga. Erfarenheterna från olyckan har lett till förändringar i bered- skapsarbetet vid de svenska myndigheterna. Det gäller främst system för förvarning, mätberedskap, information och avtal med grannländerna om tidig varning vid en olycka. Dessutom har kravet höjts på beredskap även i län utan kärnkraftverk. Principen för kok- och tryckvatten- reaktorer Principen för kok- och tryckvattenreaktorer Kärnklyvningen i bränslet alstrar värme. Värmen får vattnet att koka och ngaå bildas. Vattnet förs tillbaka in i reaktortanken. Turbinen räsamman- kopplad med en generator som alstrar elenergi. att värma ngå - vatten till ngaå . Källa: SKI. Källa: SKI. Organisationstablåer för SKI och SSI och strukturell integritet RT Källa: SKI. Källa: SKI. Föreskrifter om skydd av människors hälsa och miljön vid ut- släpp av radioaktiva ämnen från vissa kärntekniska anlägg- ningar, bakgrund och kommentarer, SSI Rapport 2001:08. Rationaliseringsstrategier och säkerhet, SKI Rapport 01:50. , SKI Rapport 02:24. Kartläggning av strategiska kompetensbehov för kärnteknisk verksamhet och för framtiden, SKI Rapport 01:36. Gemensamma SSI-SKI – publikationer Säkerhets- och strålskyddsläget vid de svenska kärnkraftverken ; SKI Rapport 2003:21, SSI Rapport 2003:06 (och motsva- rande för åren 1995–96 och framåt). Nationella rapporter till Kärnsäkerhetskonventionen: –Report under the Convention on Nuclear Safety, Ds 1998:54. –Report under the Convention on Nuclear Safety, Ds 2001:41. Nationella rapporten till Avfallskonventionen: –first national report under the Joint Convention on the safety of spent fuel management and on the safety of radioactive waste management, Ds 2003:20. Kärnkraftsäkerhet och () Erfarenheter från driften av de svenska kärnkraftverken. The Role of the Nuclear Regulator in Promoting and Evalua- ting Safety Culture, /1999. Nuclear Education and Training: Cause for Concern, / 2000. Arising from Competition in Electricity Markets, /2001. in Countries, Major and Programmes at Risk, 2001. The Safety of Nuclear Installations. Safety series No.110, 1993. Developing Safety Culture in Nuclear Activities. Practical Suggestions to Assist Progress. Safety Reports No.11. Nuclear Safety and the Environment. Common Position of European Nuclear Regulators for the Licensing of for Nuclear Reactors. (SOU 1979:86). Kärnkraftsavveckling – kompetens och sysselsättning (SOU 1990:40). Långsiktig strålskyddsforskning (SOU 1994:40). Svensk kärnteknisk tillsynsverksamhet (SOU 1996:74). Konkurrensen på elmarknaden (SOU 2002:7). Vår beredskap efter (SOU 2003:32). , där bl.a. en förteckning av de senaste årens SSI-rap- porter finns. , där bl.a. en förteckning av de senaste årens SKI-rap- porter finns 1.Att samla och sprida kunskap om skadlig inverkan och framgångsrik rehabilitering. 2.Fördelningseffekter av miljöpolitik. Bilaga 11 till . Dämpningsregel för fastighetsskatten och sänkt arvsskatt. 4.Behandling av personuppgifter inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten. 5.Förändringar i tingsrättsorganisa- tionen. En utvärdering av sammanläggningar av tingsrätter 1999–2001. 6.Kännande varelser eller okänsliga varor? 7.Åldersgränser och ersättnings- etablering. 8.Bokpriskommissionens andra del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter II. 9.Skatt på handelsgödsel och bekämp- ningsmedel? 10.Trygga medborgare – säker kommuni- kation. Förslag till gemensamt radio- kommunikationssystem för skydd och säkerhet. 11.System för samordnad kris- information. 12.Beskattningen av utomlands bosatta. 13.AHA – utredningsinstitut och mötes- plats. 14.Principer för ett moderniserat solvens- system för försäkringsbolag. 15.Läromedel – specifik –. 16.Mansdominans i förändring. Könsfördelning i ledningsgrupper och styrelser. 17.Diskriminering av invandrarföretagare i . En empirisk studie av små- företagskonkurser . 18.Ett diplomatiskt misslyckande. Fallet och den svenska utredningsledningen. 19.Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer – framtida huvudman. 20.Fördelningspolitikens mål och medel. Bilaga 8 till . 21.Konstnärerna och trygghetssystemen. 22.Framtida finansiell tillsyn. 23.Vårda vården – samverkan, mångfald och rättvisa. 24.Kampidrott i fokus. 25.Verkställighet vid oklar identitet m.m. UD. 26.Lekmannamedverkan i Försvarsmak ten. Delrapport 1 om signalskydd. 28.Ekonomiskt stöd vid ungdomsstudier. 29.Mot en ny landsbygdspolitik. – en översyn. 31.En hållbar framtid i sikte. 32.Vår beredskap efter . 33.Tillräcklig flygplatskapacitet i – . 34.Försvarets underrättelseverksamhet och säkerhetstjänst. Integritet – Effektivitet. 35.För den jag är. Om utbildning och utvecklingsstörning. 36.En jämställd föräldraförsäkring? Bilaga 12 till . 37.Ökad rörlighet för sysselsättning och tillväxt. 39.Godstransporter i samverkan. –tekniska hinder, forskning och utbildning. 41.Förstärkt granskning av polis och åklagare. 42.Ett reformerat underhållsstöd. 43.Ett reformerat skolsystem för Försvarsmakten. 44.Om allmännyttan säljs – stärkt kooperativ hyresrätt. 45.Sveriges konkurrensfördelar för export och multinationell produktion. Bilaga 6 till . 46.Hund i rätta händer – om hundägarens ansvar. 47.Koncessionsavgift på televisionens område. 48.Införlivande av transparensdirektivet. 49.Adoption – till vilket pris? + Samman- ställning av adoptionsforskning. + Engelsk sammanfattning. Skydd och anpassning. Bilaga: Ett vägval för framtidens sjukpenningskydd. 51.God man för ensamkommande flyktingbarn. 52.Ökad patientsäkerhet på läkemedels- området. 53.Dentala material och hälsa. + Engelsk sammanfattning. 54.Semesterlagen och övriga ledighetslagar –översyn och förenklingar. 55.Digitala tjänster – hur då? En IT-politik för resultat och nytta. 57.Alternativ finansiering av offentliga tjänster. Bilaga 7 till Långtids utredningen . – rättsinformation och IT 2002. 60.Handla för bättre klimat. 62.Reklamtid i TV. En sammanhållen admi- nistration av socialförsäkringen. 64.Arbetstagarinflytande i europabolag. 65.Alkoholbranschens idrottssponsring och alkohol vid ungdomsevenemang m.m. S. 66.Harmoniserad patenträtt.+ Bilagor. 67.Kollektivtrafik med människan i centrum. 68.Efter Kommundelegationen – hur gick det? 69.Alkoholreklam i tryckta skrifter i ett folkhälsoperspektiv. 70.Miljöbedömningar avseende vissa planer och program. 71.Internationell redovisning i svenska företag. 72.Havet – tid för en ny strategi. Konsekvenser i av EG:s nya tillämpningsförordning. 74.Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen. Möjligheter och ansvar för individ och samhälle. 76.Bokpriskommissionens tredje del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter III. 77.Vidare vägar och vägen vidare – svenska som andraspråk för samhälls- och arbetsliv. 78.Bredbandsnät i hela landet. Statens infrastrukturer som resurs. 79.Två läsår bland 10–15 åringar i . Inblick i skade- mönster, skadeomständigheter och skolliv. 80.EFUD – en del i omställningen av energisystemet. 81.De norrländska kyrkstäderna. 84.Förslag till ett moderniserat solvens- system för försäkringsbolag. 85.Översyn av försäkringsmodellen för de statliga avtalsförsäkringarna. 86.Djurens välfärd och pälsdjurs- näringen. 87.Färdtjänsten och riksfärdtjänsten. 88.Gemensamt finansierad utjämning i kommunsektorn. 89.EG-rätten och mottagandet av asyl- sökande. 91.Äldrepolitik för framtiden. 100 steg till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning. + 4 bilagor. Bilagedel A – Etik. Bilagedel B – Arbetsliv och samhälle. Bilagedel C – Vård och omsorg. Bilagedel D – Service i hemmet. 93.Internrevision i staten – förslag till en förstärkt internrevision. Offentlighet, forskning och folkbildares själv- förståelse. 96.Utbildningens fördelning – en fråga om klass? Bilaga 10 till Långtids- utredningen . 97.En i tiden. 98.Aktiebolag med begränsad vinstut- delning. Del 1+ 2. 100.Kärnkraftverkens säkerhet och strålskydd. Förändringar i tingsrättsorganisationen. En utvärdering av sammanläggningar av tingsrätter 1999–2001. Diskrimineras invandrarföretagare i ? En empirisk studie av små- företagskonkurser . Kampidrott i fokus. Vår beredskap efter . [32] Förstärkt granskning av polis och åklagare. God man för ensamkommande flykting- barn. Harmoniserad patenträtt.+ Bilagor. [66] Internationell redovisning i svenska Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen. Möjligheter och ansvar för individ och samhälle. Aktiebolag med begränsad vinstutdelning. Del 1+ 2. Ett diplomatiskt misslyckande. Fallet och den svenska utredningsledningen. Verkställighet vid oklar identitet m.m.[25] Utlänningsdatalag. EG-rätten och mottagandet av asyl- sökande. System för samordnad krisinformation. Lekmannamedverkan i Försvarsmakten. Delrapport 1 om signalskydd. – en översyn. [30] Försvarets underrättelseverksamhet och Integritet – Effektivitet. Ett reformerat skolsystem för Försvars- makten. Att samla och sprida kunskap om skadlig inverkan och framgångsrik rehabilite- ring. Åldersgränser och ersättningsetablering. AHA – utredningsinstitut och mötesplats. Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer – framtida huvudman. Vårda vården – samverkan, mångfald och rättvisa. Ett reformerat underhållsstöd. Adoption – till vilket pris? + Sammanställ- ning av adoptionsforskning. + Engelsk sammanfattning. [49] Sjukpenninggrundande inkomst. Skydd och anpassning. Bilaga: Ett vägval för framtidens sjukpenningskydd. Ökad patientsäkerhet på läkemedels- området. Dentala material och hälsa. + Engelsk sammanfattning. [53] 21+1 1. En sammanhållen administra- tion av socialförsäkringen. [63] Alkoholbranschens idrottssponsring och alkohol vid ungdomsevenemang m.m. [65] Alkoholreklam i tryckta skrifter i ett folkhälsoperspektiv. Två läsår bland 10–15 åringar i . Inblick i skademönster, skade- omständigheter och skolliv. [83] Äldrepolitik för framtiden. till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning. + 4 bilagor. Bilagedel A – Etik. Bilagedel B – Arbetsliv och samhälle. Bilagedel C – Vård och omsorg. Bilagedel D – Service i hemmet. Fördelningseffekter av miljöpolitik. Bilaga 11 till . Dämpningsregel för fastighetsskatten och sänkt arvsskatt. Skatt på handelsgödsel och bekämpnings- medel? Beskattningen av utomlands bosatta. [12] Principer för ett moderniserat solvens- system för försäkringsbolag. Fördelningspolitikens mål och medel. Bilaga 8 till . Framtida finansiell tillsyn. [22] En jämställd föräldraförsäkring? Bilaga 12 till . Om allmännyttan säljs – stärkt kooperativ hyresrätt. konkurrensfördelar för export och multinationell produktion. Bilaga 6 till . Alternativ finansiering av offentliga tjänster. Bilaga 7 till . Efter Kommundelegationen – hur gick det? Förslag till ett moderniserat solvens- system för försäkringsbolag. Översyn av försäkringsmodellen för de statliga avtalsförsäkringarna. Gemensamt finansierad utjämning i kommunsektorn. Internrevision i staten – förslag till en förstärkt internrevision. Utbildningens fördelning – en fråga om klass? Bilaga 10 till . En i tiden. Läromedel – specifik –. [15] Ekonomiskt stöd vid ungdomsstudier. För den jag är. Om utbildning och utvecklingsstörning. Vidare vägar och vägen vidare – svenska som andraspråk för samhälls- och arbetsliv. [90] Unga utanför. Offentlighet, forskning och folkbildares själv- förståelse. Kännande varelser eller okänsliga varor? Hund i rätta händer – om hundägarens ansvar. Djurens välfärd och pälsdjursnäringen. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter II. Konstnärerna och trygghetssystemen. Koncessionsavgift på televisionens område. Reklamtid i TV. [62] tredje delrapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter III. De norrländska kyrkstäderna. Behandling av personuppgifter inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten. Trygga medborgare – säker kommunika- tion. Förslag till gemensam radio- kommunikationssystem för skydd och säkerhet. Mansdominans i förändring. Om ledningsgrupper och styrelser. [16] Mot en ny landsbygdspolitik. [29] Tillräcklig flygplatskapacitet i – Ökad rörlighet för sysselsättning och tillväxt. Godstransporter i samverkan. – tekniska hinder, forskning och utbildning. [39] Införlivande av transparensdirektivet. Semesterlagen och övriga ledighetslagar – översyn och förenklingar. [54] Digitala tjänster – hur då? för resultat och nytta. [55] Inte bara . [56] Perspektiv på rättsinformationen – rättsinformation och IT 2002. [58] Toppdomän för . Handla för bättre klimat. [60] Trängselavgifter. [61] Arbetstagarinflytande i europabolag. [64] Kollektivtrafik med människan i centrum. Konsekvenser i av EG:s nya tillämpningsförordning. Bredbandsnät i hela landet. Statens infrastrukturer som resurs. [78] EFUD – en del i omställningen av Färdtjänsten och riksfärdtjänsten. [87] ArbetsKraft. En hållbar framtid i sikte. [31] Miljöbedömningar avseende vissa planer Havet – tid för en ny strategi. [72] Kärnkraftverkens säkerhet och strålskydd.