sou · GRB376d1 · 2004-01-01 00:00:00 — I figur 1 har en jämförelse gjorts mellan den demografiska fördelningen bland nya läsarna och samtliga svarande. Det som blir tydligt är att vissa grupper är överrepresenterade och andra grupper är underrepresenterade bland de nya läsarna. Detta innebär således att det är en större andel kvinnor än män bland de nya läsarna. De yngre åldersgrupperna är överrepresenterade medan lågutbildade är under- representerade jämfört med samtliga svarande. De nya läsarna är alltså främst yngre till medelålders, medel- till högutbildade kvinnor. Lågutbildade män över 50 är kraftigt underrepresenterade bland de nya läsarna. I övrigt, om man ser till subjektiv klass och typ av boendeort är skillnaderna mycket små. Någonting som blir tydligt i ovanstående figurer är att attityden till bokmomssänkningen är klart mer po- sitiv bland de nya läsarna än den är när man ser till totalurvalet. av de nya läsarna anser att bokmomssänkningen har gjort dem mer intresserade av att köpa böcker, vilket kan jämföras med 28 pro- cent av totalurvalet. Likaså är det med uppfattningen att momssänkningen var en effektiv åtgärd för att sti- mulera bokläsandet i . Bland de nya bok- läsarna är det fler som instämmer i detta än det är bland samtliga. av de nya läsarna mot av totalurvalet anser att bokmomssänkningen var en effektiv åtgärd. En möjlig förklaring till attitydskillnaderna mellan nya läsare och samtliga svarande är att den sänkta bokmomsen har varit en effektiv åtgärd. Åtminstone är medvetenheten om bokmomssänkningen högre och inställningen till den mer positiv bland de nya läsarna än den är när man ser till samtliga svarande. Man bör dock betänka att denna grupp, de nya läsare man vill locka med hjälp av momssänkningen, är en mycket liten del av det totala urvalet (). Hur påverkar momsen läsandet? Differensen mellan totalurvalet och nya läsare i olika grupper 2002 (procent) Stad/ st. tätort Kommentar: Nya läsare innebär de som läser sporadiskt 2002 samt uppger att deras bokläsning har ökat. Procentsatserna anger skillnaden mellan totalurvalet och nya läsare. Observera att urvalet är mycket litet (n=152), vilket påverkar resultatens tillförlitlighet. Dessutom finns det en annan möjlig förklaring till varför det ser ut så här. De som vi har valt att be- teckna som nya läsare skulle i princip kunna vara bokintresserade människor som till exempel inte haft tid att läsa så mycket. Även detta kan förklara den höga medvetenheten om- samt den positiva inställ- ningen till momssänkningen. Med tanke på de övriga förändringar som skett på bokmarknaden är det intressant att ta reda på var de nya läsarna har fått tillgång till de böcker de har läst. Det är främst via bokhandel man införskaffar sig de böcker man läser, följt av tre ungefär jämnstora alter- nativ; man lånar från bibliotek, av sina släktingar och familjemedlemmar och man får böcker i present. Att det även bland de nya läsarna är bokhandeln som är det vanligaste sättet att få tillgång till de böcker man läser indikerar att det inte i så stor utsträckning är böckernas nya försäljningsställen som har påverkat förändringen. Den troligaste förklaringen till att nya läsare har tillkommit är således att priset på böcker har gått ner, dels på grund av bokförlagens satsning på billiga pocketutgåvor och dels som ett resultat av momssänkningen. Man bör dock beakta att det är en individuell bedömning från varje enskild svarsperson som ligger bakom vad som räknas som bokhandel. och bokkiosker på exempelvis tågstationer och flygplatser skulle i princip lika gärna kunna räknas som kiosker som bokhandlar. Man kan inte ta för givet att det finns ett samband mellan ökade bokköp och ökad bokläsning. Bara för att folk köper mer böcker betyder det inte att de nöd- vändigtvis läser mer. Det är dock ganska tydligt att det finns ett faktiskt samband. De som anser att de Hur påverkar momsen läsandet? Attityder till bokmomssänkningen bland nya läsare jämfört med samtliga svarande 2002 (procent) Momssänkningen har gjort mig mer Momssänkningen har gjort mig mer intresserad av att köpa böcker intresserad av att köpa böcker (bland nya läsare) (bland samtliga) Momssänkningen var en effektiv Momssänkningen var en effektiv åtgärd åtgärd för att stimulera för att stimulera bokläsandet i bokläsandet i (nya läsare) har köpt mer böcker anser även att de har läst mer. Det finns även en mycket stark överensstämmelse mellan de som säger att deras bokköp är oförändrade och de som säger att deras bokläsning är oförändrad. Sambandet är dock inte lika starkt mellan minskade bokköp och minskad läsning. En så stor andel som av de som säger att bokköpen har mins- kat anser att deras bokläsning är oförändrad eller har Skillnaderna mellan män och kvinnor är mini- mala. Att momssänkningen 2002 har kommit att kallas bokmomssänkning är något vilseledande eftersom den berör mer än bara böcker. Priset har sjunkit för även vecko/månadstidningar och tidskrifter av olika Hur påverkar momsen läsandet? Tillgång till lästa böcker bland nya läsare 2002 (procent) Därför har det i SOM-undersökningen ställts en några specifika frågor kring människors vanor gällande tryckta medier av denna typ. 2002 läste hälften av svenskarna ofta någon vecko/ månadstidning. Utöver det var det dessutom 27 pro- cent som ofta läste special/facktidskrifter. Det absolut vanligaste sättet att få tillgång till denna typ av vecko/ månadspress är att man har en prenumeration (). Men det är även vanligt att man köper lös- nummer () eller lånar en tidning av en be- kant eller en familjemedlem (). Drygt en femtedel får gratis tillgång till denna typ av tidningar genom medlemsdistribution och något fler läser på arbetet eller i skola. Mer ovanligt är att man läser vecko/månadstidningar eller tidskrifter på bibliotek () eller på Internet (). Med undantag för lösnummerförsäljningen är det ingen större skillnad mellan män och kvinnor då det gäller var man får tillgång till det tidskrifter man läser. Något fler kvinnor har prenumerationer och lånar tidningar av bekanta eller familjemedlemmar än män och något fler män än kvinnor läser på Internet. Det är dock fler kvinnor än män som köper lösnummer. Samma sak gäller för utbildningsnivån hos läsarna. Det är med få undantag små skillnader. Högutbildade är något mer benägna att prenumerera () medan det främst är medelhögt utbildade som köper lösnummer (). Störst skillnad är det gäl- lande läsning på skola eller arbete där av både hög- och medelhögt utbildade och av de lågutbildade får tillgång till tidskrifter och vecko/månadstidningar. Detta kan förmodligen härledas till att dessa grupper har olika typer av ar- betsplatser. Både när det gäller läsning på Internet Hur påverkar momsen läsandet? och när det gäller läsning på bibliotek är det mest bland högutbildade och minst bland lågutbildade. Ju yngre man är desto mer lösnummer köper man och ju äldre man är desto mer prenumererar man på de vecko/månadstidningar eller tidskrifter man läser. Detta är den tydligaste tendensen när man ser till till- gång i olika åldersgrupper. Att låna tidningar av fa- miljemedlemmar eller bekanta är också vanligare ju yngre man är. av de yngsta får tillgång till vecko/månadstidningar och tidskrifter på detta sätt mot av de äldsta. För lösnummerinköpen är förhållandet mot och när det gäller prenumerationer är det av de äldsta och av de mellan 70–79 som prenu- mererar jämfört av de yngsta. Det är dock främst de under 40 som läser på Internet. Det är inga stora klasskillnader som gör sig gäl- lande genom sättet att få tillgång till olika typer av po- pulär- och fackpress. Men skillnader finns dock. Det är arbetare som är minst benägna både att köpa lös- nummer och att prenumerera. Egna företagare har inte i lika stor utsträckning gratis tillgång till vecko/ månadstidningar och tidskrifter genom medlems- distribution som övriga grupper och de är heller inte lika benägna att låna tidningar av familjemedlemmar eller bekanta. Ju mer urbaniserad svensken är desto mer benägen är han/hon att göra impulsiva lösnummerköp av vecko/månadstidningar eller tidskrifter. Motsatsen gäller för prenumeration. Detta pekar i en liknande riktning som för bokläsningen; att ökad tillgänglighet, med mängder av kiosker, pressbyråer och dylikt som säljer tidningar ökar benägenheten att handla impul- sivt. Motsatt effekt syns i en mer rural omgivning som visserligen erbjuder samma utbud men inte med samma intensitet. Där minskar de impulsiva lösnummerköpen och i stället har man en regelbun- den prenumeration. I böckernas fall var det bok- klubbar som var vanligast på ren landsbygd. vecko/månadstidningar och tidskrifter är det prenu- meration. Ändrade läsvanor av tidskrifter De allra flesta, totalt , anser inte att deras tidskriftsläsningsvanor har förändrats under det se- naste . De läser varken mer eller mindre än de tidigare gjort. Övriga är delade i två jämnstora grupper som anser att deras tidskriftsläsning har ökat () respektive minskat (). Förde- lat på kön är det ungefär lika många män som kvin- nor som anser att de nu läser mer än tidigare, men fler kvinnor än män som anser att deras tidskrifts- läsning har minskat. Ju yngre man är desto mer har tidskriftsläsningen ökat. Störst andel som anser att deras läsning har ökat finns i åldersgruppen 15–39. Däremot är ande- len som anser att deras tidskriftsläsning har minskat ganska jämnt fördelad över de olika åldersgrupperna. Det handlar således främst om att tidskriftsläsningen varierar mer i de yngre åldrarna än bland äldre som har mer bestämda vanor. Likadant är det sett till sub- jektiv klass, där tidskriftsläsandet varierar mer bland akademiker och högre tjänstemän än bland de övriga. Den subjektiva uppfattningen att läsningen har mins- kat är ungefär lika vanlig i samtliga grupper. Det är dock främst akademiker och högre tjänstemän som anser att deras läsning har ökat. Denna andel är hö- gre än bland arbetare, tjänstemän och egna företa- gare. Tidskriftsläsningen har ökat mest bland hög- och medelhögt utbildade (16–) och minskat mest bland lågutbildade (). Mest har det även ökat i storstäderna () och minskat på ren landsbygd (). Men även här handlar det främst om att man sett till tidskriftsläsning hand- lar mindre vanemässigt i , och än i övriga landet. Med andra ord är andelen som anser sin tidskriftläsning oförändrad lägre än i Hur påverkar momsen läsandet? övriga grupper, eftersom många anser att de läser mer och många anser att de läser mindre . anser att de varken köper mer eller mindre tidskrifter . Detta är ungefär samma antal som för tidskriftsläsningen. Dock är det många fler som anser att deras köp har minskat () än det är som anser att deras köp har ökat () Detta ser ungefär likadant ut bland kvin- nor och män. Fördelat på ålder är det främst de un- der 40 som anser att deras tidskriftsköp har ökat (14–), men det mest uppseendeväckande är att de äldsta, mellan 70–85, i så stor utsträckning som anser att deras tidskriftsköp har minskat. till utbildningsnivå och subjektiv klass är det främst bland lågutbildade och arbetare som tidskriftsköpen har minskat medan de har ökat bland högutbildade, akademiker och högre tjänstemän. Inga tydliga skillnader syns dock beroende på om man bor i storstad eller på landsbygd. Om man fördelar förändringen av tidskriftsläsvana, det vill säga om den har ökat eller minskat (2002), efter läsfrekvensen av vecko/ månadstidningar uppstår ett tydligt mönster. Andelen som anser att deras läsning av tidskrifter är oföränd- rad är lika stor oavsett om man ofta, sporadiskt eller aldrig läser vecko/månadstidningar. Dock är det så att andelen som anser att deras tidskriftsläsning har ökat är störst bland de som läser ofta (), mindre bland de som läser sporadiskt () och minst bland de som aldrig läser (). Mot- satt tendens gäller för andelen som anser att deras läs- ning har minskat. bland de som läser ofta, bland de som läser sporadiskt och 21 pro- cent bland de som aldrig läser. Exakt samma förhållande gäller om man sätter läs- ningen av special/facktidskrifter mot förändringen av läsvana av tidskrifter. Med andra ord innebär det se- naste året, med momssänkning och sänkta priser till följd av det, inte att läsningen har spridit sig till de som inte läste. I stället är det de som tidigare läste tidskrifter och vecko/månadstidningar av olika slag läser mer. Ivåra två tidigare delrapporter, som överlämnades till kulturministern respektive , redovisade vi utvecklingen respektive det första efter beslutet att sänka mervärdesskatten på böc- ker, tidskrifter m m från till . Våra slutsatser för det första sammanfattas i förordet till föreliggande rapport. med sitt treåriga mandat kan med denna rapport redovisa ett halvtidsresultat av sin granskningsuppgift. I det underlag som () har ställt till Kommissionens förfogande görs en uppdatering av prismätningarna så att de också omfattar perioden t o m . Det gör det möjligt för oss att analysera de prisför- ändringar som har ägt rum på bokområdet till . För tidskrifterna är . Underlaget gör det också möjligt att iaktta de pris- förändringar som har ägt rum inom boksektorn un- der , dvs 2003. Motsvarande jämförelseperiod för tidskrifterna är . På det sättet kan vi fånga upp trenden i prisutvecklingen inom de två branscherna. Låt oss inleda denna redovisning med att notera och kommentera de metoder som har tillämpats för mätningarna av priserna på bok- och tidskriftsområd- ena. Vi kan på det sättet klargöra hur pass säkra våra iakttagelser och slutsatser kan anses vara. Därefter övergår vi till att markera våra iakttagelser om prisut- vecklingen under hela den aktuella granskningsperio- den och hur trenden ser ut. Vi redovisar därefter vilka slutsatser som vi drar av denna utveckling. Av- slutningsvis tar vi upp frågor som knyter an till läsva- nor m m. Mätmetoder och säkerheten i våra bedömningar De två tidigare rapporterna har i fråga om de böcker som säljs via bokhandeln grundat sig på de konsument- inriktade bokkataloger som ett urval av bok- handlar använder. Underlaget till föreliggande rapport utgörs av prismätningar i butik. Resultatet av dessa mätningar jämförs för perioden som helhet med de katalogbaserade resultaten . Trendbe- skrivningen utgår från de prisobservationer i butik som har gjorts och . SCB har i sin rapport till Kommissionen, som delvis åter- ges i ett särskilt avsnitt i vår rapport och som åter- finns i sin helhet på SCB:s hemsida , re- dovisat hur man har gått till väga för att välja ut bok- handlar och boktitlar m.m. Vi hänvisar till denna re- dovisning. Prisutvecklingen på böcker som säljs genom bok- klubbar mäts nu liksom tidigare genom observationer i klubbarnas medlemstidningar. Det är en metod som kommer att tillämpas också i framtida mätningar. Metoden redovisas utförligt i SCB:s underlag. De två nämnda försäljningskanalerna för böcker – bokhandeln och bokklubbarna – kompletteras i det senaste underlaget med uppgifter om prisutveck- lingen på böcker som säljs via s k nätbokhandlar och genom varuhus, dagligvarubutiker och kiosker. Pris- observationerna för dessa försäljningsställen omfattar perioden – . Mätmetoderna anges i SCB:s underlag. På tidskriftssidan görs noteringarna nu liksom tidi- gare huvudsakligen genom observationer i butik eller information från Internet. Metoden kommer att til- lämpas på tidskrifterna också vid framtida mät- tillfällen. Vad gäller grunderna för urvalet av tidskrif- ter och metoderna för att beräkna prisförändringar m m hänvisas till relevanta avsnitt i SCB:s underlag. Övergången från prismätningar genom katalog- ningen av utvecklingen mellan de olika bokkatego- studier till direkta prisobservationer i butik på bok- området representerar i sig en utveckling mot större Den osäkerhet som SCB i sin rapport betonar och representativitet i mätningarna. lyfter fram på bokområdet måste givetvis också beak- mätningarna i praktiken representerade den del av tas i våra egna slutsatser. sortimentet som bokhandlarna valt att marknadsföra priskommissionen har dessutom markerat att det kan hårdast så täcks genom det nya förfarandet hela sorti- finnas grund för ytterligare osäkerhetsfaktorer som mentet av nya titlar samt förra årets utgivning. ligger i hur utnyttjandet har skett av den databas som den bakgrunden kan det te sig förvånande används för urval och vägning av de olika att de s k osäkerhetstalen i det underlag som nu står till vårt förfogande är klart kommer till detta . större än i underlaget till vår förra rap- Detta kan förklaras med följande: 1) redovisades en jäm- med vad som gällt vid tidigare förelse avseende helåren 2001 och Resultaten på detta om- I föreliggande rapport redo- råde är generellt sett säkrare än för visas endast resultat avseende de första halvåren (april) 2002 och Som tidigare angivits medger un- När året är slut kommer ytterligare en mätperiod, mellan derlaget till denna rapport att Kom- missionen, förutom att analysera ut- 2003, att ingå i jämförelsen momssänkningsbeslutet, också kan granska utvecklingen under det senaste kan väntas minska osäkerhets- året för boksektorn och för de senaste talen för helårsjämförelsen med . sju månaderna för tidskriftsområdet. 2) Antalet titlar i förra mätningen var större än i den Osäkerheten är här mindre än vid granskningen av senaste, vilket gav en mindre osäkerhet Vi kommer att utnyttja det mate- 3) SCB redovisar nu en jämförelse mellan 2001 och rialet för att belysa vilka prisutvecklingstrender som Osäkerheten blir där större än i jämförelsen från till nästa. Detta beror på att när ettårs- Liksom i tidigare rapporter är det angeläget att be- jämförelserna läggs till varandra läggs också tona att våra iakttagelser och slutsatser avser genom- osäkerheterna till varandra. snittet för de olika granskade kategorierna inom res- Den ökade osäkerheten, som den avspeglar sig i de Det betyder att det kan finnas böcker, s k osäkerhetstalen, innebär alltså att iakttagelserna tidskrifter och aktörer inom de olika kategorierna på bokområdet inte står på lika säker grund som i med resultat som är både bättre och sämre än ge- Svårigheterna att bedöma prisut- Det är dock inte möjligt för oss att uttala vecklingen på böckerna inom både bokhandeln och oss om utfallet på andra nivåer eller med högre bokklubbarna är tydliga. Än osäkrare blir bedöm- detaljeringsgrad än dem som redovisas i underlaget. Som angivits i tidigare rapporter har vi vid gransk- ningen av SCB:s underlag haft som utgångspunkt att en sänkning av momsen på böcker och tidskrifter från till borde ge utrymme för en sänkning av prisnivån under för- utsättning att alla övriga omständigheter som påver- kar prisnivån är lika. liksom tidigare måste vi dock betona att det vid bedömningen av om prissänkningen på böcker och tidskrifter verkligen uppnår denna nivå är nöd- vändigt att väga in också andra faktorer. Om man alltså tar hänsyn till den allmänna prisut- vecklingen under den aktuella mätperioden, dvs. 2001–för böcker och –för tidskrifter, måste den förväntade prissänk- ningen justeras. För att en bok vid utgången av skall anses ha sänkts till den nivå som moms- sänkningen motiverar skall den uppvisa ett sänkt pris . Motsvarande siffra för tidskrifterna är . För närmare beskrivning av beräk- ningsgången hänvisas till SCB:s rapport. De utgör alltså måttstockarna för genomgången av mätnings- resultaten inom bok- respektive tidskriftssektorerna. Som tidigare påpekats måste man beakta den påtagliga osäkerheten i sifferunderlaget. Den kommer att närmare behandlas i anslutning till den följande genomgången. Låt oss i det följande, med beaktande av de an- givna utgångspunkterna och inledningsvis med fokus på resultaten för hela mätperioden, göra följande iakttagelser vad gäller utvecklingen inom bokom- rådet. Iakttagelser om prisutvecklingen inom bok- sektorn – Sammantaget har böcker från samtliga försäljnings- kanaler totalt minskat i pris med 8,1 ± . Om man separerar bokhandelns och bokklubbar- nas böcker finner vi att böcker sålda över bokhan- deln har prissänkts med 7,4 ± medan bokklubbarnas sänkning ligger på 8,6 ± . Om vi tittar på de olika bokkategorierna inom dessa grupper finner vi dock betydande skillnader i momssänkningens genomslag. Inom bokhandeln har skönlitteraturen sänkts med 9,9 ± och barnlitteraturen med 10,7 ± . Sänkningen för facklitteraturen ligger på en lägre nivå, 2,7 ± . Vi noterar att osäkerhetstalen genomgående är tämligen höga. Även på bokklubbsområdet är differenserna stora mellan de olika kategorierna. Skön- och facklitteratu- ren synes uppvisa de mest markanta sänkningarna på 9,9 ± respektive 9,2 ± . För barnlitteraturen är prissänkningen klart mindre, 3,5 ± . När det gäller bokklubbarna vill vi erinra om den diskussion som vi förde i förra rapporten angående betydelsen av den s.k. huvudboken i bokpaketen. Från bokklubbshåll har framhållits att det vore rimligt att böckerna i deras medlemstidningar viktas efter ekonomisk betydelse. Denna och andra specifika frå- gor för bokklubbsverksamheten har vi under vårens lopp dryftat med företrädare för klubbarna. Vi hänvi- sar i den delen till vad vi har tagit upp i avsnittet För- ord och sammanfattning. I underlaget till föreliggande rapport har SCB på nytt gjort en alternativ beräkning av prissänkningen på bokklubbsområdet där huvudbokens ekonomiska betydelse har vägts in. Utfallet innebär då att priserna sammantaget har sjunkit med tyngdpunkten på skönlitteraturen (–15,) och facklitteraturen (–9,). För barnlitteraturen blir prissänkningen –0,. Osäkerhetstalen för de skilda kategorierna är jämförbara med dem som gäller enligt huvudberäkningen. Iakttagelser om prisutvecklingen inom bok- sektorn – Som nämnts har SCB också tagit fram siffror som belyser prisutvecklingen (– ). har den all- männa prisutvecklingen ökat . Hur har prisökningen varit på bok- sektorn? Vi noterar att prisökningarna inom bokhan- deln har varit större än den allmänna prisutvecklingen. Den ligger på + 7,4 ± . Siffrorna för bokklubbarna och för nätbokhandeln, varuhusen/dagligvarubutikerna och kioskerna kan däremot innebära att prisökningarna där ligger under den allmänna prisutvecklingen. Uppdelat på genrer uppvisar generellt sett facklitteraturen den största pris- ökningen, medan priserna på barnlitteratur och skön- litteratur ökat något mindre. Prisökningarna för gen- rer varierar dock mellan försäljningskanalerna. De största prisökningarna för skönlitteratur och facklitte- ratur återfinns dock i bokhandeln. Övriga iakttagelser rörande utvecklingen inom boksektorn Bokhandelns prisutveckling kan också jämföras med utvecklingen av förlagspriserna. Enligt SCB:s redovis- ning har förlagspriserna (F-priserna, dvs. det pris för- lagen åsätter sina böcker och som används till återför- säljare) för bokurvalen ökat . har bokhandelns priser ökat . Pris- ökningen för de böcker som säljs via nätbokhandeln begränsas till . Iakttagelser om prisutvecklingen inom tidskriftssektorn Som nämnts skulle ett fullständigt genomslag av momssänkningen på tidskriftsområdet kunna avläsas i prissänkningar om . Sänkningen begränsas dock generellt till 8,8 ± . finns det anledning att notera det relativt låga osäker- hetstalet. Liksom inom bokområdet är dock genomslaget av momssänkningen för de olika tidskriftskategorierna mycket varierande. Familje- och damtidningar och tidskrifter inom om- rådena idrott, motion och friluftsliv uppvisar prissänk- ningar med 11 ± respektive 9,9 ± . Klart under genomsnittet för tidskriftsom- rådet finner vi tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto samt serietidningar. I tidigare rapporter har vi iakttagit relativt begrän- sade prissänkningar för datortidskrifter. Denna kate- gori uppvisar fortfarande för perioden som helhet re- sultat som ligger under genomsnittet. Tittar man dock på utvecklingen fin- ner vi att prisökningen för datortidningar ligger klart under den genomsnittliga prisökningen inom sektorn och sannolikt under den allmänna prisutvecklingen i samhället.