sou · GRB3121d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Andra exempel är ICTM (), som är en sammanslutning av forskare och andra med folkmusik och dans som huvudsakligt ämne samt Svenska Assitej (Association Inter- national du Theatre pour l´Enfance et la Jeunesse), som är en intres- seorganisation för barn- och ungdomsteater. fördelar även stöd till projekt. Projektbidragen avser i första hand resebidrag för turnerande grupper till och från . Medlen är ett viktigt komplement till de bidrag som för- delas av och , och är av stra- tegisk betydelse för grupper som turnerar i utlandet men också för att ge möjlighet till internationella gästspel i . fördelar statligt litteraturstöd för att främja mång- sidighet och kvalitet i bokutgivningen. Det sker bl.a. i form av stöd till utgivning och distribution av litteratur, stöd till inköp av litte- ratur och stöd till för översättning av finsk fack- litteratur till svenska m.m. Varje ansökan – ca 2 000 titlar – läses och bedöms av arbetsgrupper. fördelar översättningsstöd när det gäller över- sättningar till svenska språket, medan fördelar stöd till översättningar från svenska till utländska språk. (KN, ) är en myn- dighet inrättad 1976. Dess huvuduppgift är att fördela statliga sti- pendier och bidrag till enskilda konstnärer inom bild- och form- området och inom ton-, scen- och filmområdena. KN leds av en styrelse som utses av regeringen, och kanslichefen är sty- relsens sekreterare. Till nämnden hör tre arbetsgrupper samt styrel- sen för . Arbetsgrupperna inom ton- området (musiker och sångare respektive komponister) ger bidrag till resor inom ramen för sina bidrag till internationellt kultur- utbyte en gång . Arbetsgruppen för teater-, dans- och filmkonstnärer fördelar vid sidan om bidrag till internationellt kulturutbyte särskilda resebidrag en gång . disponerar nämnden för ersättningar och bidrag till konstnärer. Förvaltningsanslaget uppgår till . har ca 11 anställda. stöd riktas till yrkesverksamma konstnärer, i första hand sådana utan fast anställning. Vägledande vid fördel- ningen är den konstnärliga kvaliteten på de sökandes arbete, omfattningen av den konstnärliga verksamheten och behovet av ekonomiskt stöd. Den som genomgår konstnärlig grundutbildning, exempelvis vid konstnärlig högskola, beviljas inte stipendier eller bidrag. Vid fördelningen ska konstnärer från olika delar av landet och företrädare för olika genrer, stilar och tekniker komma i fråga. För att tilldelas stipendier och bidrag ska man ha sin huvudsak- liga konstnärliga verksamhet i eller vara stadigvarande bosatt i landet (utländska konstnärer kan dock inbjudas till vistelse vid IASPIS, se nedan). Samtliga arbetsgrupper, även , delar ut bidrag till internationellt kulturutbyte, exem- pelvis för deltagande i festivaler, workshops, utställningar eller arbets- eller studievistelser utomlands. Bidragen kan också avse inbjudan av utländska konstnärer till , s.k. AIRIS-bidrag (Artist in in ). Inom dansområdet finns ett större stipendium för en koreografs vistelse vid institution eller annat centrum för dans i utlandet. Vidare bidrar arbetsgruppen för teater-, dans- och filmkonstnärer till ett stipendium för danskonstnärs deltagande i de sommarveckor i som anordnas och fördelas av det europeiska nätverket danceWEB (). Styrelsen för bedriver sin internationella verksamhet genom IASPIS (International Artists Studio Program in , . Utöver stipendier till svenska bild- och formkonstnärers deltagande i internationellt utbyte utomlands samt fyra längre ateljéstipendier i , , och upplåter IASPIS ateljéer till svenska och utländska konstnärer i hus på i . En viktig del i utbytet är att inbjudna utländska curators och kritiker ges ett skräddarsytt besöksprogram utifrån sina önskemål. På så vis får svenska konstnärer kontakter med viktiga personer i det internationella konstlivet. IASPIS har väckt intresse utomlands och man samarbetar med NIFCA (, ) och Bildkonstnärsfondens motsvarighet i Neder- länderna, Fonds voor beeldende kunsten, vormgeving en bouwkunst (), vilka bägge har träffat avtal om att ha stipen- diater i huset. I samarbete med kommunala förvaltningar och institutioner i , och stödjer IASPIS utländska konstnärers vistelser i dessa städer. Vid ateljéhuset i bedrivs även en utåtriktad verksamhet med syfte att genom seminarier, föredrag, samtal och utställningar skapa kon- takter mellan svenska konstnärer och en större internationell scen. Genom IASPIS egna utställningar och publikationer presenteras svenska konstnärer för en internationell publik. I ett särskilt tre- årigt IASPIS-projekt, in Dialogue, satsar Bildkonstnärsfon- den med början 2003 på att öka svenska konst- hantverkares internationella synlighet och kontakter. I och med tillkomsten av IASPIS har Bildkonstnärsfondens stöd till inter- nationellt utbyte vuxit. utgör det en dryg femtedel av fondens tillgängliga medel. För att kunna ta emot dem som bjuds in att arbeta vid IASPIS hyr , en hotell- fastighet på i . till- godoser också styrelsens och arbetsgruppernas behov av övernatt- ningsmöjligheter för ledamöter. Det utnyttjas även av andra kul- turinstitutioner. Stiftelsen (SFI, ) bildades i syfte att administrera det svenska . Verksamheten regle- ras i mellan staten, filmbranschen, visningsorganisatio- nerna, SVT och . Nuvarande filmavtal gäller för perioden –2004. Stiftelsen har som mål att främja värdefull svensk filmproduk- tion, spridning och visning av värdefull film och bevarandet av fil- mer och material av film- och kulturhistoriskt intresse samt att verka för internationellt samarbete inom filmens område. SFI leds av en styrelse som utses av regeringen. Styrelsen utser verkställande direktör. Vid institutet arbetar drygt 100 tjänstemän fördelade på nio avdelningar. De totala medlen uppgick till , varav det statliga bidraget utgjorde 230 miljoner. statsanslag uppgår till . I gällande avtalsperiod har SFI etablerat sig som en drivande kraft i det nordiska filmsamarbetet. Filmpolitiskt är SFI mycket aktivt på europeisk och internationell nivå, särskilt i frågor relaterade till digitaliseringen av film och media. Arbetet sker inom ett flertal internationella nätverk. SFI är nationellt kontaktkontor för EU:s Media-program. SFI ska också tillsammans med , Riksantikvarieämbe- tet och följa utvecklingen vad gäller medel från till svenska kulturprojekt och till regeringen redovisa antalet projekt som får stöd. SFI främjar den svenska filmen generellt samt förmedlar ny svensk film på de stora internationella filmfestivalerna i samverkan med filmernas producenter. Arbetet som gäller spelfilm, doku- mentärfilm och kortfilm bygger på en film-för-film–överens- kommelse mellan utlandsavdelningen och filmernas producenter. SFI utvecklar kontinuerligt samarbetet med producenter och säl- jare och arbetar på nordisk basis för att öka uppmärksamhet för , ett välkänt begrepp utomlands. SFI ger ut årsboken som listar filmer i internatio- nell trafik. Man ger också ut en engelskspråkig för svensk film, Made in , som uppdateras inför de stora festi- valerna. En viktig funktion är att tillhandahålla engelsktextade kopior av ny svensk film för att möjliggöra visningar utomlands. SFI har det nationella ansvaret att bevara och restaurera film på filmbas och göra filmhistorien levande. Genom medlemskapet i den internationella filmarkivfederationen FIAF (Fédération nale des Archives du Film) samverkar SFI med filmarkiv över hela världen. Därigenom bidrar man till att sprida det svenska filmarvet, som den internationella filmhistorien görs tillgänglig för en svensk publik. Syftet med SFI:s internationella verksamhet är kulturpolitiskt som den kommersiella dimensionen är starkt närvarande. är ett litet språkområde med en begränsad nationell mark- nad. All internationell försäljning stärker den finansiella basen för ny svensk filmproduktion som den sprider kunskap om svensk kultur och svenska konstnärer. Det är ett tydligt samband mellan ett framgångsrikt festivalarbete och en kommersiell succé. Utöver det rena festivalarbetet satsar SFI på andra internationella arrangemang, t.ex. svenska filmveckor. Det internationella kon- taktnät som SFI förfogar över ger dessutom goda möjligheter att låta det svenska filmarvet samspela med visningar av samtida svensk film. 9.1.4Musik, teater och dans I detta avsnitt redovisas kulturinstitutioner med statligt huvud- mannaskap och vissa andra centrala organisationers internationella verksamhet, oavsett departemental tillhörighet. Vissa övriga insti- tutioner och organisationer har berörts i kapitel 6.5 och 9.1.1. Rikskonserter () är en statlig stiftelse som bildades . Rikskonserter arrangerar ca 40 turnéer och 700 konserter, främst med konstmusik, jazz och folkmusik. Till Rikskonserter hör också och konsertsalen 11 i . Rikskonserters personal omfattar ungefär 69 årsarbetskrafter (inkl. projektanställda). Statsanslaget 2003 uppgår till . Målet för Rikskonserters verksamhet är bl.a. att bidra till bredd och variation i musikutbudet i hela landet och i samarbete med andra intressenter arrangera konsertturnéer samt stödja musikfesti- valer. Vidare ska Rikskonserter främja utvecklingen av olika musik- genrer genom stöd och service till musiklivets intresseorganisatio- ner samt verka för att svenskt musikliv berikas genom ökade kon- takter med andra länder. Rikskonserter står inom sina genreområ- den till förfogande – även för ambassaderna – som statens expert- organ och musikproducent. Vidare får Rikskonserter regelmässigt i uppdrag att bistå med produktion i samband med statsceremoniella uppdrag . Rikskonserter samarbetar med , Sida och med de i (CCS), och . CCS fungerar som ett nav för ytterligare nätverksbygge i . Samarbetet med institutet i har varit sparsamt, men önskemål finns om kommande samprojekt, framför allt med seminarieverksamhet inom institutet. är Rikskonserters fonogramavdelning. På huvudsaklig finansiering från Sida verkar Rikskonserter/inom världsmusikområdet. publiceras skivor från olika utvecklingsländer med folk- och världsmusik. Ski- vorna produceras och ges internationell spridning av . Sedan starten har Rikskonserter på detta sätt producerat närmare 30 cd-skivor med musik från bl.a. , , , , , , och . Rikskonserter inbjuder också utländska artister till och står för deras turnéprogram m.m. Denna starkt subventionerade verksamhet möjliggör för länsmusiken att ta emot de annars oftast alltför dyra utländska artisterna. Stiftelsen är aktiv inom internationella konsertorgan/nätverk och deltar i internationella mässor. Utländska projekt/samarbeten som Rikskonserter drev /03 är exempelvis samarbete med (, Musical Links), ungdomsprojektet of Southern samt samarbete med och (Orkester ). , som är internationellt uppmärk- sammad, utgör en självständig enhet inom Rikskonserter. och /Svensk Musik (Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå, ) är upphovsrättslig intresseorganisation för de svenska musikupphovsmännen och musikförlagen. Personalen vid och /Svensk Musik uppgår till ca 145 personer. Genom sina ömsesidighetsavtal med motsvarande upphovsrättsorganisatio- ner i utlandet representerar i upphovsmän från hela världen. Byrån utnyttjar härutöver sin möjlighet att avsätta medel för stöd till svensk skyddad musik, vilket utgör den ekonomiska basen för verksamheten inom /Svensk Musik – . /Svensk Musik arbetar för tillkomst och spridning av ny svensk musik, varav information om svensk musik till utlandet är en viktig del. /Svensk Musik får ett verksamhetsstöd via Sta- tens kulturråd för bl.a. internationell kulturförmedling. Det uppgår till 2003. /Svensk Musik medverkar i det internationella kulturutbytet på en rad områden och är aktivt i flera internationella nätverk. Främjandeverksamheten bedrivs på flera plan. Den omfattar utöver marknadsföring vid internationella mäs- sor och festivaler av egna produkter som skivmärket och noter, även generell promotion av skyddad svensk musik. Ett viktigt redskap är hemsidan . Export Music (ExMS, ) bildades av de svenska huvudaktörerna inom populärmusikbranschen; IFPI och SOM (skivbolag), (musiker och artister) och /Svensk Musik (tonsättare och förlag) som också solidariskt finansierar den dagliga driften av verksamheten. ExMS skapades i syfte att initiera, assistera, underlätta och möjliggöra promotion och marknadsföring i utlandet av svensk populärmusik. ExMS ska uppmuntra och koordinera svenskt deltagande vid internationella mässor, semina- rier och andra främjandeaktiviteter för populärmusik. ExMS har en heltidsanställd och en deltid och är samlokaliserat med /Svensk Musik. Det söker finansiering och sponsring för den samlade verksamhet som syftar till export av svensk populärmusik. ExMS upprätthåller en hemsida med nyhetsbrev på engelska. genomfördes särskilda satsningar vid musikmäs- sorna Midem i och PopKomm i , en Swedish Show- case Night vid by Southwest i , , och särskilda framträdanden av svenska rock- och popartister i , och . Flera av projekten genomfördes i samarbete och med ekonomiskt stöd av och utlandsmyndigheterna på plats, och . Samrådsgruppen för internationella musikfrågor SIM (Samrådsgruppen för Internationella Musikfrågor) bildades . Gruppens sammansättning har ändrats något över åren, och medlemmarna består av företrädare för Rikskonserter, /Svensk Musik, , , Sta- tens kulturråd, , , och TuristRådet. SIM ska samråda kring frågor som rör svenska musikaktiviteter i utlandet, vilket innebär tre huvudsakliga områ- den: samordning av bidragsansökningar, informationsutbyte om pågående eller planerade utlandsaktiviteter inom musikområdet och möjlig samordning av dessa, samt att visa på behov av utökad inter- nationell musikverksamhet. Gruppen sammanträder ca och ordförandeskapet roterar på kalenderårsbasis mellan institutionerna. () är nationalscen för opera och balett. Den drivs som ett statligt aktiebolag med en sty- relse utsedd av regeringen. Det statliga anslaget 2003 uppgår till . Antalet tillsvidare- och extraanställda uppgår till ca 601 årsverken. Operans uppdrag är att vara den i ledande institutionen inom sitt område, vara föredöme för andra scener; vårda och främja det nationella kulturarvet inom sina konstområden; nå en stor och bred publik; ha en bred repertoar samt kunna hävda sig i jämförelse med de främsta scenerna utomlands. gästspelade Operan i sydtyska och 2003 gav i två föreställningar vid Operan i samarbete med /Berwaldhallen inom ramen för . () är nationalscen för teater, med ansvar för att framföra den klassiska dramatiken, nyskriven svensk och utländsk dramatik samt dramatik för barn och ungdom. Den är ett statligt aktiebolag som leds av en styrelse utsedd av regeringen. Det statliga anslaget uppgår 2003 till 183 miljoner kro- nor. har omkring 335 årsanställda, varav ca 90 skådespe- lare. har ett uppdrag motsvarande Operans (se ovan). får många inbjudningar till turnéer och gästspel. internationella kulturutbyte består huvudsakligen av turnéverk- samhet utomlands och denna har ökat . gavs 16 föreställningar utomlands, året därpå dubbelt så många. gavs 35 föreställningar utomlands (i , , , , , , samt i ). () är en folkrörelse som arrangerar och främjar scenkonst. Den är också landets turnerande national- scen. Den drivs som en ideell förening bestående av lokala, regio- nala riksteaterföreningar och andra arrangörer. , och Tyst Teater är några delar av verksamhet. Det statliga bidraget uppgår till . Antalet årsverken uppgår till ca 277 och anta- let anställda ca 540. Regeringen utser ordförande och en ledamot av . huvuduppgift är att förmedla en varierad repertoar av scenkonst över hela landet, men föreningens ensembler genom- för också turnéer utomlands. Bland dess övergripande mål ingår att nationellt och internationellt värna om och främja svenska språket och svensk scenkonst. kvällsföreställningar utom- lands uppgick till 53, antalet barn- och ungdomsföre- ställningar till 14. gav föreställningar i bl.a. , , samt i och andra delar av världen. är en internationell gästspelsscen för teater, dans, musik och seminarier. Den presenterade 120 evenemang av mång- kulturell karaktär med en publik på 35 000 besökare . har samarbete med en rad olika minoritetsgrupper kring programläggning och målgruppskommunikation. Arbetet har i första skedet inriktats mot de större invandrargrupperna i men innefattar även andra minoriteter. har , efter att avslutade sin framgångsrika period som chefskoreograf, inlett sitt fjärde decen- nium som ett internationellt ledande kompani inom danskonsten. har baletten givit lika många föreställningar utomlands som i . gästspelade i , , och , i , , , , , och . Ensemblen har haft en internationell sammansättning ända sedan starten. Tyst Teater spelar teater på teckenspråk för hörande och döva, och är en fast grupp inom . Tyst Teater har gästspelat i ett 20-tal länder och ingick bl.a. i officiella bidrag till Sankt 300-års jubileum. () är en stiftelse som bildades av , , , Danstea- ter, , och . Verksamheten bygger på dansgästspel från utlandet och från olika delar av . Till största delen består repertoaren av samtida dans men andra former förekommer. Antalet tillsvidareanställda uppgår till ca 22. Det statliga anslaget 2003 uppgår till . har som övergripande mål att tillförsäkra dans- konsten plats och angelägenhet i samhället genom att presentera främst samtida svensk och internationell danskonst av högsta kva- litet samt i övriga arrangemang, exempelvis film, föreläsningar, seminarier m.m. verka för danskonstens utveckling, tillgänglighet, bredd och mångfald gentemot publik och massmedier. 9.1.5Design, form och arkitektur Regeringen har gjort en mycket tydlig nationell och internationell markering att arkitektur, formgivning och design spelar en fram- trädande roll i vårt samhälle. omfattande stöd till upplevelseindustrierna, särskilda branschstöd till upplevelseindustrierna, och Sverigesatsningar i bl.a. , och har till sitt innehåll dominerats av form och designområdet. Även (Bildkonstnärsfonden) gör med början 2003 en särskild satsning för att lyfta fram konsthantverket internationellt. gav ett första bidrag om till stöd för ett nationellt handlingsprogram för Design som utvecklingskraft inom näringsliv och offentlig verk- samhet som tagits fram av Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) och Föreningen . Näringsministern har också uttalat målsättningen att ska vara världsbäst inom (vissa delar av) design – det år som utnämnts till kommande Designår för . UD har även gett Svensk Form i uppdrag att se över utlands- myndigheternas formgivning, och satsar på ny, kraftfull svensk design av nya svenska ambas- sader och residens i enlighet med regeringens proposition Framtidsformer (1997/98:137) – Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design. I den fastslås bl.a. att representa- tionslokaler bör // utgöra förebild för vad som kan åstadkommas inom svensk arkitektur, formgivning och design. Av budgetpropositionen framgår att ett nytt råd för arkitektur, form och design skall tillsättas. Statskontoret ska utvär- dera de fastighetsförvaltande myndigheternas kvalitetsprogram med inriktning på arkitektur och gestaltningsfrågor. Regeringen kommer även att lämna särskilda utvecklingsuppdrag till bl.a. , , och Föreningen . Föreningen () har sina rötter i , som bildades . Den har uppdra- get att främja svensk form och design, både inom landet och inter- nationellt. Det sammanlagda statliga anslaget kan beräknas till . På uppdrag av , och producerar föreningen löpande utställningar för utlan- det, under t.ex. 2003 i en rad västeuropeiska länder, Syd- och samt i . Svensk Form får allt fler förfrågningar från olika internationella aktörer angående svensk design. Förutom förfrågningar om svenska designutställningar är det många journalister som vill ha information om svensk formgivning, liksom unga som vill under- söka möjligheten att studera design i . Många svenskar söker också information om internationell design och utländska utbild- ningar. Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID, ) arbetar på uppdrag av med att fördjupa och förmedla kunskaper om industriell design i det svenska näringslivet. Målet är att företagen i större utsträckning ska bli medvetna om designens betydelse som konkurrensmedel och integrera den professionellt i sin verksamhet. Stiftelsen har ett internationellt nätverk som bland annat omfattar näringsliv, organisationer, myndigheter, högskolor och designföreningar. Den bildades av Kungl. Ingenjörsveten- skapsakademien, och Föreningen och har f.n. 18 designrådgivare uppdelade på fem regioner. () är ett central- museum. Det bedriver ett internationellt arbete som framför allt innefattar Östersjösamarbete och deltagande i internationella kon- deltog museet i ett samarbetsprojekt med utländska institutioner om en gemensam vandringsutställning och en större publikation, syftande till att utveckla och förmedla kun- skap om och våra östra grannhuvudstäders bebyggelse- historia. företrädde museet vid exempelvis konfe- rensen i för ICAM (International Confederation of Architec- tural Museums) och i konferensen of i . Regeringen aviserade redan i den storstads- politiska propositionen . Arkitekturåret tillkom i syfte att främja en utveckling där arkitektur, formgivning och design ges goda förutsättningar // och där den långsiktiga målsättningen var att öka intresset för god arkitektur, formgivning och design. Sammanlagt 43 myndigheter gavs i uppdrag att genomföra verk- samheter inom Arkitekturåret. Dessutom bjöd regeringen in lan- dets alla kommuner, landsting och länsstyrelser samt 125 andra myndigheter, bolag, stiftelser, föreningar och organisationer att delta. Arkitekturåret hade flera internationella inslag, bl.a. sympo- sier och konferenser. En viktig satsning utgjordes av bomässan of Tomorrow i , som fick stor internationell uppmärksamhet. Bo01 följde f.ö. bara efter bomässan i , som också rönte internationell uppmärksamhet. (RA, ) är en central förvaltningsmyndighet för arkivfrågor och överordnad myndighet för landsarkiven. Det inrättades formellt med kansliordning som ett självstän- digt organ inom det kungliga kansliet; helt självständigt ämbetsverk blev det först . Landsarkiv finns i , , , , , och . Uppgifterna fullgörs i av stadsarkiv, i av Värmlandsarkiv samt i kommun av stadsarkiv på uppdrag av och i . utses av regeringen. Verksledningen utgörs av riksarkivarien och en överarkivarie. huvuduppgifter är att främja en god arkivhantering samt att bevara, vårda, tillhandahålla samt levandegöra arkivmate- rial. har också hand om statens heraldiska verksamhet samt ger ut Svenskt Diplomatarium. hör även och SVAR (Svensk arkivinformation). I SVAR ingår numera Arkion (en enhet med uppgift att digitalt göra material ur tillgängligt). Antal årsarbetare inom Riks- arkivet, och landsarkiven uppgår till ca 532. Inom RA finns också MKC (Media Konverteringscentrum), som arbetar med stora scanningprojekt. Ramanslaget, som tilldelades och landsarkiven , uppgår till ca . Bidrag till regional arkivverksamhet uppgår till . ska tillsammans med , Riksantikva- rieämbetet och följa utvecklingen vad gäller medel från till svenska kulturprojekt och årli- gen till regeringen redovisa antalet projekt som får stöd. Internationell samverkan pågår på olika plan och genom olika organisationer och organ. På regional nivå finns en löpande och delvis spontan samverkan över nationsgränserna, t.ex. över och inom . På internationell nivå verkar arkiven genom ICA (det internationella arkivrådet) och IAML (specialorganisation inom musikområdet). På europeisk nivå sker samverkan genom arbete med arkivanknutna frågor inom ramen för EU:s och verksamhet samt nätverk för digitalise- ring av kulturarv m.m. På nordisk nivå är samarbetet organiserat via riksarkiven i de fem nordiska länderna. Vårdfrågorna har blivit allt mera komplicerade och utvecklingen av kunskap och metoder i hög grad internationell. Av stor professionell betydelse är det internationella samarbetet rörande papperskonservering i en rad olika organisationer.