sou · GRB391d15 · 2004-01-01 00:00:00 — 5.5Lagen om offentlig upphandling10 Det är varje enskild kommun som tar ställning till om en verk- samhet ska utföras av kommunens egen personal eller upphandlas av en annan juridisk person. En tjänst som skall tillgodose ett av kommunen definierat behov och inryms i den kommunala kompe- kan alltid utföras i egen regi. En kommun är aldrig skyldig att upphandla en viss tjänst från annan juridisk person. Om kommunen vill låta en annan juridisk person utföra t.ex. servicetjänster i hemmet åt äldre ska tjänsterna upphandlas enligt reglerna i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling (). Detta gäller oavsett om tjänsterna tillhandahålls efter behovspröv- ning eller utan behovsprövning. Social service i form av personliga omsorgstjänster, socialt stöd och sällskap samt tvätt och matlagning som utförs i hemmet tillhör den tjänstekategori som i benämns Hälso- och sjukvård samt socialtjänst (bilaga till , avd B). I avdelning B finns även Hotell- och restaurangtjänster, till vilka tillredning av måltider räknas. Andra servicetjänster såsom städning, fönsterputs och enklare underhållsarbeten tillhör tjänstekategorier som anges i av- delning A. Vid upphandling av servicetjänster styrs upphandlingsformen av en kombination av vilken eller vilka kategorier tjänster som upp- handlingen avser samt av upphandlingens värde. Upphandlingar av servicetjänster ska ske enligt bestämmelserna i 6 kap. om det totala värdet av ingående A-tjänster bedöms vara lägre än det totala värdet av ingående B-tjänster. Om värdet av ingående A-tjänster bedöms vara lägre än värdet av ingående B-tjänster och det totala värdet bedöms överstiga ett 10 Avsnitt 5.5 bygger på expertutlåtandet Studier av förutsättningar och konkurrens avseende service i hemmet för äldre av som redovisas i denna bilagedel. Service i hemmet för äldre människor värde som f.n. är (tröskelvärde) ska upp- handlingen ske enligt bestämmelserna i 5 kap. . En upphandling av servicetjänster kan syfta antingen till ramavtal med en leverantör för ett specifikt uppdrag t.ex. inom ett visst geografiskt område eller till ramavtal med flera leverantörer för avrop i en kundvalsmodell. För avrop från ramavtal med flera leverantörer ska finnas en fastställd ordning som är baserad på den rangordning av leverantörer som skett vid anbudsutvärderingen. Lagen om offentlig upphandling innehåller inga specifika regler för upphandling av tjänster som avropas i en s.k. kundvalsmodell. Frågan om kundval och upphandling behandlades av den statliga . I sitt slutbetänkande Mera värde för pengarna (SOU 2001:31) konstaterade kommittén att kundvals- system inte passar in i upphandlingslagstiftningens normsystem. Denna fråga borde därför utredas i särskild ordning. I propo- sitionen Ändringar i lagen om offentlig upphandling m.m. (prop. 2001/02:142) anförde regeringen att den delade kommitténs upp- fattning i denna fråga. Någon utredning har ännu inte tillsatts. Inom EU bereds ett förslag till nytt upphand- lingsdirektiv som kan komma att få stor betydelse för frågan om s.k. kundval. Direktivet beräknas komma att fastställas kring års- skiftet 2003/2004. De nya reglerna ska därefter införlivas i medlemsländernas nationella lagstiftning, för del lagen om offentlig upphandling (). 6Kunskapsläget när det gäller effekter och konsekvenser på individ- och samhällsnivå 6.1Avsaknad av systematiska uppföljningar och utvärderingar av de lokala försöken Det finns inga systematiska uppföljningar och utvärderingar av de lokala försöken vilket medför att det inte finns några säkra upp- gifter som beskriver utfall samt konsekvenser och effekter på lokal nivå. Därmed finns det inte heller något material som kan användas i diskussioner på nationell nivå. Det finns mot bakgrund av detta inga uppgifter om vilka indi- vider som använt möjligheterna till boservice med utgångspunkt i följande: åldersfördelning, män och kvinnor, ensamboende och Service i hemmet för äldre människor sammanboende, äldre invandrare och personer med olika ekono- miska förutsättningar. i (se avsnitt 4.1) har dokumenterats av i två rapporter (2001a och 2001b). Där beskrivs bl.a. att kunden i de flesta fall var en ensam- stående kvinna med någon form av funktionsnedsättning som be- gränsade rörligheten. Några hade även hemtjänst men ville kom- plettera med den subventionerade hemservicen då inte utförde alla sorters sysslor. Då pilotprojektet genomförts i liten skala är det inte möjligt att dra några slutsatser av det som redovisas i rapporterna. förefaller medelålders och äldre personer ha haft den gynnsammaste hälsoutvecklingen i (2001a). Andelen äldre som rapporterar nedsatt rörelseförmåga, nedsatt syn och lättare psykiska besvär har minskat. Den förbättrade hälsan och funktionsförmågan hos äldre kan till viss del förklara den minskade andelen äldre som får del av äldre- omsorgen. Minskningen är dock större än förbättringen av hälsa och funktionsförmåga, framför allt bland de äldsta (Szebehely 2000). Ungefär hälften av minskningen skulle kunna förklaras av förbättrad hälsa och funktionsförmåga bland äldre (Batljan & 2000). Det finns inga uppföljningar och utvärderingar som visar om en generösare tillgång till servicetjänster påverkar den enskildes hälsa och behov av vård och omsorg . Med utgångspunkt i ett material som samlades in 1994 i kommun har docent gjort vissa skattningar som förefaller styrka värdet av tidigt insatt hjälp. Den fleråriga studien var longitudinell, dvs. följde samma identifie- rade personer över tiden. Det gör det möjligt att avläsa utveck- lingen av hälsotillstånd och insatser från äldreomsorgen hos samma person . har jämfört omsorgstagare, som haft respektive inte haft hemhjälp och sedan avläst eventuella skillnader i behov av vård och omsorg och insatser från äldreomsorgen . Resultatet tyder på att behovet av omsorg ökat i mindre omfattning hos dem som haft Service i hemmet för äldre människor hemhjälp tidigare jämfört med dem som inte haft hemhjälp. Om- sorgsinsatserna ökar inte heller i samma omfattning. Däremot kan man inte se någon skillnad i andelen som flyttat till särskilt boende med heldygnsomsorg. understryker att resultatet av en enda undersökning måste tolkas med stor försiktighet (se rapport i denna bilagedel). De hälsoskillnader som kan iakttas mellan olika inkomstgrupper återspeglas i vilka som får äldreomsorg. Uppgifter från avseende visar att skillnaderna är mycket stora mellan låg- och höginkomsttagare när det gäller andelen som har äldre- omsorg, särskilt bland de yngre ålderspensionärerna. I ålders- gruppen 65 var det nästan sju gånger vanligare att ha äldre- omsorg för pensionärerna i den lägsta inkomstgruppen jämfört med de i den högsta. Dessa skillnader minskar dock med ökande ålder (Äldrecentrum 2001). 6.3Räcker äldre människors inkomster till att köpa service i hemmet? har i olika sammanhang diskuterats äldres ekonomiska möjligheter att i större utsträckning än nu själva betala för främst servicetjänster inom . SENIOR 2005 har därför låtit () göra beräkningar av vilka inkomster äldre har. I dessa beräkningar ingår inte förmögenhet. Bakgrunden till uppdraget är dels ut- vecklingen av serviceinsatser inom , dels diskussioner om olika former av subventionering av hushållsnära tjänster. I olika diskussioner om hur äldres behov av hjälp med servicetjänster ska lösas nu och har det ofta framförts att äldre kommer att ha sådana ekono- miska resurser att de kan köpa dessa tjänster själva. har det framkommit att de äldres ekonomiska förutsättningar kommer att variera i ännu större utsträckning än vad de gör (prop. 2000/01:149, Ds 2002:14 och , marken i bilagedel B till SOU 2002:29). I diskussionsbetänkandet Riv ålderstrappan! (SOU 2002:29) konstateras att andelen äldre med låga inkomster successivt kommer att minska, men att det kommer att finnas äldre med små inkomster. Det gäller bl.a. kvinnor och vissa personer med utländsk bakgrund. Service i hemmet för äldre människor Utgångspunkten för SCB:s beräkningar har varit de nya reglerna för beräkning av avgifter inom äldre- och handikappomsorgen. I socialtjänstlagen regleras bl.a. hur den äldres inkomster ska beräknas, nivån på förbehållsbeloppet (minimibelopp + faktisk boende- kostnad) som den enskilde har rätt till innan avgift för hem- tjänst får tas ut, samt högsta avgift som får tas ut för hemtjänst. Avgiften påverkas av den enskildes inkomster av tjänst, närings- verksamhet och kapital. Däremot får den enskildes förmögenhet inte påverka avgiftens storlek. Nivån på minimibeloppet, som anges i procent av prisbas- beloppet, är densamma som används i lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (2001:761) och lagen om äldreförsörjningsstöd (2001:853). Enligt den förstnämnda lagen kan särskilt bostads- tillägg för pensionärer () utgå till de äldre vars ekonomiska situation gör att de får leva på en nivå under minimibeloppet. Äldreförsörjningsstöd kan utgå till äldre utan eller med låga pen- sioner, främst personer som invandrat till så sent i livet att man inte hinner tjäna in en pension motsvarande nivån på garanti- pensionen. SCB:s beräkningar av äldres inkomster visar följande när det gäller samtliga äldrehushålls situation i förhållande till gällande regler om förbehållsbelopp och avgifter för hemtjänst m.m. i socialtjänstlagen. Service i hemmet för äldre människor Samtliga hushålls förhållande till förbehållsbelopp och hemtjänstavgift (avser hushåll med minst en person i åldern ) Storlek på skillnaden avgiftsunderlag minus förbehållsbelopp per Av tabellen framgår att 17 av ensamhushållen inte skulle behöva betala någon avgift för hemtjänst när avgiftsunder- laget minskats med förbehållsbeloppet (minimibeloppet + faktisk boendekostnad). För sammanboende gäller detta 2 av hushållen. För både ensamstående kvinnor och män är andelen högst i de äldsta åldersgrupperna. Av de yngsta pensionärerna är det av ensamstående män, av ensamstående kvinnor och av de sammanboende som inte skulle behöva betala någon avgift för hemtjänst. I samma åldersgrupp, 65 , är det av ensamstående kvinnor, av ensamstående män och av de sammanboende som har ett avgiftsutrymme som innebär att kommunen skulle kunna ta ut en avgift för hemtjänst mellan och person. Service i hemmet för äldre människor är högsta avgift per person och månad. Andelen hushåll som kan betala högsta avgift och därutöver ha medel kvar är för ensamstående kvinnor, för ensamstående män och för sam- manboende. Tabellen visar att skillnaderna är större bland ensamstående män än bland ensamstående kvinnor. Det är både en större andel män som inte kan betala någon avgift och en större andel som kan betala högsta avgift och ha medel kvar därutöver jämfört med kvinnor. Av de sammanboende kan de allra flesta betala högsta avgift och ha medel kvar. Resultatet kan sammanfattas i följande: Inkomsterna för de äldre som grupp kommer att öka . Bland ensamstående män och kvinnor i åldersgruppen 65 kommer det (20 ) vara vars inkomster ligger under den nivå som enligt ska ge en grundläggande försörjning motsvarande skälig levnads- nivå. För de sammanboende i samma åldersgrupp ser situationen annorlunda ut. Det är mycket få som har så låga inkomster att man ligger under denna nivå. En mycket hög andel av de sam- manboende har i stället inkomster som gör det möjligt att betala högsta avgift per person och ha medel kvar därutöver. Det är dock för denna grupp som det är störst risk att hus- hållsammansättningen och den ekonomiska situationen föränd- ras om en av makarna/sammanboende avlider. Inkomststatistik för åldersgrupperna 45 och 55 visar att de stora skillnaderna kan komma att bestå, då det är mycket stora inkomstskillnader under de förvärvsaktiva åren. Resultatet visar att det även kommer att finnas för- hållandevis stora grupper äldre, både bland ensamstående kvinnor och män, som inte har inkomster som gör det möjligt att själva köpa servicetjänster. SCB:s uppdrag redovisas i rapporten äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? i denna bilagedel. Service i hemmet för äldre människor 6.4Egen planering inför åldrandet Resultatet av den undersökning som gjorde på uppdrag av SENIOR 2005 visar att även om många personer i 50 60-årsåldrarna gör en realistisk bedömning av vad som krävs av deras boende är det få som aktivt planerar eller gör några förändringar (SOU 2002:29 och bilagedel D till SOU 2002:29). Vid beslut om vad som ska ingå i det offentliga åtagandet be- höver uppmärksamhet ägnas åt om och hur det påverkar individens planering inför åldrandet och då särskilt boendet. Det kan finnas argument både för och emot att snöskottning och trädgårdsskötsel ska ingå i de tjänster som tillhandahålls inom ramen för socialtjänstlagen. Att sådana insatser bör ingå kan moti- veras av att en stor majoritet av de äldre och blivande äldre bor i småhus och att sådana insatser skulle stödja kvarboendet. Mot att sådana insatser ingår talar att det kan vara ett incitament för ökad boendeplanering bland småhusägare. Om dessa tjänster ingår riktar de sig ensidigt mot småhusägare och i vissa fall bostadsrätts- innehavare, medan hyresgäster betalar för sådana tjänster via hyran. Service i hemmet för äldre människor Språkbruket inom vård- och omsorgsområdet är inte entydigt. För att underlätta läsningen förklaras här hur begreppen använts i detta material. Aktiviteter i det Dagliga Livet (Activities of ), används för att bedöma en persons funktionsförmåga och behov av hjälp med olika aktiviteter. Betänkande från något av Åtgärder som syftar till att bevara god hälsa och förhindra att sjukdomar upp- kommer eller förvärras. åtgärder kan inriktas på enskilda individer, på en grupp eller på hela befolkningen. Insatser enligt socialtjänstlagen som ges av vårdbiträden/undersköterskor i den äldres Individuellt behovsprövade insatser som ges till den enskilde efter beslut enligt socialtjänstlagen i både ordinärt och sär- Insatserna delar in i service- insatser och personlig omvårdnad. fattar utöver hemhjälp även trygghetslarm, matdistribution, avlösarservice och led- Instrumentella Aktiviteter i det Dagliga Livet (Instrumental Activities of Living), behov av hjälp med mer komplexa aktiviteter såsom städning, tvätt, inköp, matlagning och transporter m.m. Se även ADL och PADL. SOU 2003:91 Service i hemmet för äldre människor Avser insatser som görs inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen för en person som på grund av sitt hälsotillstånd inte själv klarar av att planera och/eller genomföra handlingar som behövs för att tillgodose fysiska, psykiska och sociala Som exempel kan nämnas hjälp med att äta och dricka, på- och avklädning, förflyttning och personlig hygien. Stöd och hjälp åt människor med praktiska sysslor som de inte kan klara själva i syfte att förbättra deras livssituation. Alla boendeformer som inte förutsätter någon form av beslut om bistånd från Personliga Aktiviteter i det Dagliga Livet (Personal Activities of ), behov av hjälp med grundläggande akti- viteter som personlig hygien, på- och avklädning, intag av mat och dryck samt Avser de insatser inom som gäller skötsel av hemmet, t.ex. städning, tvätt, inköp och matlagning, i förhållande till andra insatser som avser personlig Verksamhet som bedrivs med stöd av socialtjänstlagen (2001:453). verksamhet omfattar handikappomsorg, individ- och familjeomsorg och Service i hemmet för äldre människor socialtjänstlagen (SFS 1980:620 under och 2001:453 fr.o.m. ) Avser särskilda boendeformer enligt socialtjänstlagen som förutsätter beslut om bistånd från kommunen. (SCB:s) årliga än ingår inte. Begreppet används inom äldreområdet när man vill beskriva äldres sammansatta behov av vård och omsorg, dvs. regleras både enligt hälso- och sjukvårds- lagen och socialtjänstlagen, och där det inte är möjligt eller nödvändigt att göra en Den del av som tillhanda- håller insatser för äldre människor, både individuellt behovsprövade och allmänt Bostad i en särskild boendeform, hemtjänst och dagverksamhet är exempel på individuellt behovsprövade Dagcentraler och social jour är exempel på allmänt inriktade insatser. 1997 ingick färdtjänst i äldre- (och handikapp-)omsorgen. Service i hemmet för äldre människor SFS 1962:638 Lag om rätt för kommun att bistå utländska stude- rande. SFS 1968:131 Lag om vissa kommunala befogenheter inom turist- väsendet. SFS 1970:663 Lag om vissa kommunala befogenheter i fråga om sysselsättning för handikappade. SFS 1974:152 Kungörelse om beslutad ny regeringsform. SFS 1980:620 Socialtjänstlag. SFS 1980:750 Socialtjänstförordning. SFS 1982:763 Hälso- och sjukvårdslag. SFS 1986:223 Förvaltningslag. SFS 1986:753 Lag om tjänsteexport. SFS 1989:977 Lag om kommunalt stöd till ungdomsorganisationer. SFS 1991:900 Kommunallag. SFS 1992:1528 Lag om offentlig upphandling. SFS 1993:406 Lag om kommunalt stöd till boendet. SFS 1994:200 Mervärdesskattelag. SFS 1994:693 Lag om rätt för kommuner och landsting att lämna internationell katastrofhjälp. SFS 2001:453 Socialtjänstlag. SFS 2001:761 Lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl. SFS 2001:853 Lag om äldreförsörjningsstöd. SFS 2001:937 Socialtjänstförordningen. Betänkanden från riksdagsutskott och annat material från riksdag betänkande 1990/91:KU38 Ny kommunal- lag. betänkande 1996/97:SoU18 Ändring i socialtjänst- lagen. betänkande 2000/01:SoU18 Ny socialtjänstlag m.m. Service i hemmet för äldre människor Regeringens proposition 1975/76:187 Om demokrati, ny kommunallag m.m. Regeringens proposition 1987/88:176 Äldreomsorgen inför 90-talet. Regeringens proposition 1989/90:111 Reformerad mervärdeskatt Regeringens proposition 1990/91:117 Om en ny kommunallag. Regeringens proposition 1991/92:17 Följdlagstiftning till den nya Regeringens proposition 1992/93:129 Om avgifter inom äldre- och handikappomsorgen. Regeringens proposition 1996/97:124 Ändring i socialtjänstlagen. Regeringens proposition 1997/98:113 Nationell handlingsplan för Regeringens proposition 2000/01:80 Ny socialtjänstlag m.m. Regeringens proposition 2000/01:149 Avgifter inom äldre- och Regeringens proposition 2001/02:142 Ändringar i lagen om offentlig upphandling m.m. Ds 1984:6 Avgifter inom verksamhet. Ds 1988:52 Ny lag om kommuner och landsting. Ds 1993:16 Avgifter inom verksamhet – förslag till modifierad självkostnadsprincip. Ds 2002:14 Gyllene år med silverhår – för vissa eller för alla? Ett bokslut över pensionärernas situation . Skrifter i serien Utredningar SOU 1982:41 Överklagande av kommunala beslut. SOU 1985:29 Principer för ny kommunallag. Betänkande års demokratiberedning. SOU 1989:35 Reformerad mervärdeskatt m.m. Betänkande av Kom- mittén för indirekta skatter. SOU 1990:24 Ny kommunallag. Betänkande av kommu- nallagskommitté. Service i hemmet för äldre människor SOU 1990:107 Den kommunala självkostnadsprincipens gränser. Delbetänkande av Stat-kommunberedningen. SOU 1991:26 Kommunala entreprenader – vad är möjligt? av rättsläget och det statliga regelverkets roll. SOU 1992:128 uppdragsverksamhet. SOU 1994:43 Uppskattad sysselsättning – om skatternas betydelse för den privata tjänstesektorn. SOU 1994:139 Ny socialtjänstlag. SOU 1996:163 Behov och resurser i vården – en analys. Del- betänkande av Kommittén om hälso- och sjukvårdens finan- siering och organisation (HSU 2000). SOU 1996:55 , framtiden och mångfalden. SOU 1997:17 Skatter, tjänster och sysselsättning. SOU 1998:25 Tre städer. En storstadspolitik för hela landet. Slut- betänkande av . SOU 1999:97 Socialtjänst i utveckling. Slutbetänkande från Social- tjänstutredningen. Del A och B. SOU 2001:31 Mera värde för pengarna. SOU 2001:79 Välfärdsbokslut för 1990-talet. Slutbetänkande från Kommittén Välfärdsbokslut. SOU 2002:29 Riv ålderstrappan! Livslopp i förändring. Dis- kussionsbetänkande av den parlamentariska äldreberedningen SENIOR 2005. , , , , (2002) Inkomst- och förmögenhetsfördelning för dagens och morgondagens äldre. Bilagedel B Ekonomi till SOU 2002:29 Riv ålderstrappan! Batljan, Ilija & , (2000) Kommer det att finnas en hjälpande hand? Bilaga 8 till LU 1999/2000. , (2002) Kommunalrättens grunder. Service i hemmet för äldre människor mål C-216/97, och mot Commissioners of Customs and Excise. mål C 384/98, D. och W. mål C-141/00, mot Finanzamt für Körperschaften I. mål C-45/01 Christoph-Dornier-Stiftung für Klinische Psychologie mot Finanzamt Giessen. Erhvervs- og Selskapsstyrelsen (EFS) (2000) En analyse af de beskaeftige . Erhvervs- og Selskapsstyrelsen (EFS) (2002) Bekendtgørelse om hjemmeservice . EU (1977) Rådets sjätte direktiv /388/EEG av om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund, EGT L 145, , s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv /93/EG, EGT L 331, 7.12.2002, s. 27. EU (2003) Europeiska gemenskapernas kommissions förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /388/EEG med avseende på reducerade mervärdesskattesatser. KOM(2003) 397 slutlig. FoU (2003) Projektskiss kring uppföljnings- /utvär- deringsstudie om försök med (äldreomsorg) hemtjänst utan be- hovsprövning. (2000) Boservice – en granskningsrapport. , , (1999) Obelysta insatser kastar nytt ljus över nedskärningar. I Äldre i Centrum nr 4/1999 Kammarrätten i (1998) Dom i mål nr 1801–1998. 36/00 (2000) Nedrustad hemtjänst varken städar eller lagar mat. (2002) Vårda och skapa konkurrens. Vad krävs för ökad konsumentnytta? , (2003) Normkostnadsberäkningar för äldre- omsorg. Bilaga 8 i Gemensamt finansierad utjämning i kom- munsektorn. SOU 2003: 88. (2000a) Plan för genomförande av serviceavtal i . Dnr On 98.0305. Service i hemmet för äldre människor (2000b) Rapport om uppföljning av utökad verksamhet med serviceavtal i . Dnr On 98.0305. , , (1994) Hur är de äldstas taxe- rade inkomst relaterad till hälsa och funktionsförmåga? , , (1996) Inkomst som mått på vårdbehov – kan resurserna av vård fördelas bättre? Läkartid- ningen 93, (28–29), 2606–2608. Länsrätten i (1998) Dom i mål nr 4451–97. Länsrätten i (2003) Beslut i mål nr 1170-03E. Länsrätten i län (2000) Dom i mål nr 966-00. (1996) rekommendationer m.m. om undantag från skatteplikt för omsättning avseende sjukvård, tandvård och social omsorg enligt mervärdesskattelagen. RSV S 1996:7. (2003) Handledning för mervärdesskatt 2003. RÅ () 1995 ref. 9. SCB (2000) Äldres levnadsförhållanden –1998. I samarbete med och . SCB (2003) Beräkningar av inkomst- och förmögenhetsstatistik utifrån undersökningen om hushållens ekonomi (HEK) och simuleringsmodellen FASIT, opublicerat material till SENIOR 2005. Beteckning 825 433–6 (135164) hos Statistiska Central- byrån. (1996) förhandsbesked , refererat i Skattenytt nr 3, s. 90. (1994) Från råd till granskning. Litteratur kring be- hovsbedömning i äldre- och handikappomsorg. (1996) Äldreomsorg under omprövning. (1997a) Behov, bedömning och beslut i äldreom- sorgen. En studie i 27 kommuner kring handläggningsprocessen. (1997b) Hjälp – kommunala riktlinjer och rättspraxis inom äldreomsorgen. (1998) Äldreomsorg utan service – en framgångsrik strategi? (2000a) Bo hemma på äldre dar. Service i hemmet för äldre människor (2000b) Äldreuppdraget. följer upp och utvärderar 2000:4. (2001a) Folkhälsorapport . (2001b) Rättssäkerheten inom äldreomsorgen. (2002a) Avrapportering av projekt om brukarinflytande i vård och omsorg om äldre. Dnr 6161/2001. (2002b) De äldre och besvärsrätten. beslut om hemtjänst och särskilt boende. (2002c) Framtidens anhörigomsorg. (2002d) Nationell handlingsplan för äldrepolitiken. (2002e) Äldre utanför äldreomsorgen. (2003a) Ekonomisk prövning av rätten till äldre- och (2003b) Jämförelsetal 2002. (2003c) Vård och omsorg om äldre. (2003d) Äldre – vård och omsorg . Kom- munala insatser enligt socialtjänstlagen samt hälso- och sjukvårds- lagen. , , (2001) Risk är något annat än genomsnitt. I Aldring & Eldre 2001:4. (2001a) Hemservice för seniorer (80+) i . Utvärdering och marknadsunder- sökning. (2001b) 80+ Seniorservice. Subventionerad hemtjänst för seniorer. Av , och , . (1999a) Prisnedsättning av tjänster.