sou · GRB3101 · 2004-01-01 00:00:00 — En årlig konferens hålls i något av medlemsparlamentens regi. Arbetet leds av en kommitté som väljs i taget. Kommittén kan ses som parlamentariska dimension. bildade ett organ som kallas . Nordregio är aktivt inom forsknings-, utbildnings- och kompetens- utvecklings- området, bl.a. för . Centret är beläget i (). Nordregio publicerar material såsom rapporter, sammanställningar, böcker och tidskrifter. Hanteringen av civil säkerhet och dess aktörer Syftet med verksamheten är bl.a. att bygga upp och förmedla kunskaper till nytta för myndigheter och andra som är verksamma med regional utveckling och planering i de nordiska länderna. Nordregio skall integrera regional utvecklingspolicy och fysisk planering med syftet att skapa en långsiktig utveckling. Nordregio skall vara ledande inom sitt kompetensområde, rumslig utveckling, (Spatial Development). arrangerade , och tillsammans ett möte i om att utveckla försvarsmiljösamarbetet (militärt miljöarbete) i . Vid mötet utarbetades en strategi för försvarsmiljösamarbetet i regionen samt en struktur för arbetet. Mötet i följdes upp med ett möte i . Vid detta möte nåddes enighet om bl.a. strategin och samarbets- formerna. Syftet med arbetet är att utveckla och samordna försvars- miljöarbetet i , att stödja ett effektivt resurs- utnyttjande och att vara förtroendeskapande i och med att militära organisationer samarbetar med varandra. Arbetet genomförs på expertnivån och omfattar plenarmöten, ett sekretariat och ett system med nationella Points of Contact. Plenarmöten hålls varje 12 24 månader. Mellan plenarmöten svarar sekretariatet för arbetet tillsammans med PoC. Samarbetet omfattar alla stater i samt bl.a. , och . Totalt deltar 14 stater. Sekre- tariatet består av representanter för , , och , med som ordförandeland. 4.2.10EU Den Nordliga dimensionen The Northern Dimension Den Nordliga dimensionen är ett åtagande av Europeiska unionen. Frågan om etablerandet av ett särskilt utvecklingsprogram för nordligaste områden togs upp på ett möte i . Frågan om detta EU-ledda initiativ förnyades vid ett möte i . Syftet med den Nordliga dimensionen är att främja politisk dialog och konkret samarbete. Hanteringen av civil säkerhet och dess aktörer till synergieffekter genom att samarbete skapas på en mängd olika områden. Det geografiska området omfattar förutom EU-medlemsstaterna , och även de baltiska staterna, , samt och . Europeiska kommissionen spelar en avgörande roll för programmets verksamhet, dess genomförande och dess fortsatta utveckling. Huvuduppgiften inom programmet är att med olika insatser stödja detta område som i många stycken skiljer sig från för- hållandena i övriga . För den Nordliga dimensionen, eller om man så vill , innebär programmet att sats- ningar görs på en mängd områden. Några av dessa omfattar aktivi- teter för att underlätta gränsöverskridande samarbete och regional utveckling i området. Arbetet innebär vidare insatser för att värna regionens känsliga miljö och för att stärka säkerheten och sta- biliteten i . Andra uppgifter rör transporter, infrastruktur, kärnsäkerhet, organiserad brottslighet, smittsamma sjukdomar. Viktigt är att eliminera ekonomiska och sociala skilje- linjer mellan länderna i området. kommer Europeiska unionens yttre gräns att flyttas österut, då , och blir nya medlem- mar i unionen. Förändringarna understryker betydelsen av en hållbar EU-Ryssland-relation. Dessa och andra frågor som rör behandlas i den Nordliga dimensionens aktions- plan. Den Nordliga dimensionen innefattar således ett stort antal gränsöverskridande aktiviteter som berör CBSS-området. Flera initiativ har tagits, inom den Nordliga dimen- sionen. Några av initiativen har rört insatser på energiområdet och investeringar i infrastruktur. Andra betydelsefulla aktiviteter innefattar åtgärder mot organiserad brottslighet (Task Force on Organized Crime), åtgärder mot spridningen av smittsamma sjuk- domar (Task Force on Communicable Disease Control), ekono- miskt samarbete, frågor om barn som befinner sig i riskzonen och insatser för kärnsäkerhetssamarbete m.m. Flera av aktiviteterna har kommit till stånd genom det initiativ som togs av regeringscheferna i länderna runt . Vid ett möte i grekiska , , togs ett gemensamt beslut om en ny handlingsplan för den Nordliga dimensionen. Programmet sträcker sig mellan åren 2004 2006. Planen skjuter in sig främst på fem områden: ekonomi och infra- Hanteringen av civil säkerhet och dess aktörer struktur, forskning och utbildning, miljö och kärnkraftssäkerhet, rättsligt samarbete, och gränsöverskridande samarbete. Finansie- ring till olika projekt ska hämtas ur olika EU-program. INTERREG III är det största gemenskapsinitiativet inom ramen för EU:s strukturpolitik som är riktat till EU:s medlemsländer och dess närregioner utanför EU, i anslutningsländerna i Östersjö- området, i och . Syftet med initiativet är att få igång samarbete över nationsgränserna med syfte att minska de hinder som nationella gränser kan utgöra för en europeisk integra- tion. INTERREG III A avser gränsregionalt samarbete. INTERREG III B avser transnationellt samarbete där Öster- sjön är ett programområde. INTERREG III C avser interregionalt samarbete. Finansieringsprincipen bygger på att kostnaderna fördelas mellan EU/Interreg III och ansökarländerna. På räddningstjänstområdet har finansiellt bistånd utgått från INTERREG III B. Det är utredningens uppfattning att även samarbetsområden inom den civila säkerheten borde ha möjligheter att erhålla finansiellt stöd, för större projekt, från dessa EU-fonder. Utredningen återkommer senare i denna rapport, i kapitel 7 och 8, med förslag på områden som skulle kunna vara aktuella för finansiering med EU-medel. inrättades stiftelsen i . Dess huvuduppgift är att vara en informationscentral, pådrivare och mäklare till stöd för det decentraliserade Östersjösamarbetet. UD har finansierat del av verksamheten. pågår en diskussion huruvida finansiering från UD:s sida skall fortsätta. Arbetet vid institutet inriktas mot att understödja processer som leder till ökad integration i området. insatser ska kännetecknas av en varaktig närvaro. Hanteringen av civil säkerhet och dess aktörer SOU 2003:101 byggande som tillskyndar skapas broar mellan olika aktörer i . syfte och uppgifter kan sammanfattas i nedanstående strecksatser: Bidra till ökad kunskap och ökat lärande genom ett förbättrat decentraliserat samarbete. Bidra till att svenskt näringsliv kan tillvarata potentiella ut- vecklingsmöjligheter. Initiera och koordinera forskningsprojekt i samverkan med andra aktörer. Utvärdera metoder för och effekter av processer kring decentraliserat samarbete. Delta i nätverkssamarbete med forskningsproducenter om akademiskt innehåll och decentralisering. Sprida forskningsresultat och visa på praktiska exempel. Skapa arenor för möten mellan olika aktörer för erfarenhets- utbyte och decentraliserat samarbete. Bedriva opinionsbildning till stöd för decentraliserat samarbete. Diskutera säkerhetsrelaterade frågor. Nato-medlemskapet för , och kommer att innebära att dessa länders ställningstaganden i stor utsträckning kommer att styras av hur olika initiativ eventuellt påverkar deras roll som medlemmar i alliansen. Vidare kommer en utvecklad och fördjupad Nato-Rysslandrelation att resultera i att Östersjö- området kommer att domineras av länder som samverkar inom Nato. CEP (Civil Emergency Planning) i Nato omfattar civil bered- skapsplanering i relativt vida termer. Det inkluderar både civilt försvar och svåra påfrestningar. CEP inom Nato har utvecklats från att ha varit en civil stödresurs till den militära sidan till en relativt prioriterad verksamhet med mycket omfattande partnersamverkan. Efter terrorattackerna i har det civila beredskapssamarbetet inom Nato fått en tydlig fokus och större uppmärksamhet. Hur förmågan att skydda civilbefolkningen mot massförstörelsevapen kan förbättras, är en huvuduppgift för det civila beredskaps- samarbetet. Det bör dock poängteras att detta endast är ett stöd till Hanteringen av civil säkerhet och dess aktörer de nationella myndigheterna som bär det fulla ansvaret för respektive lands beredskapsförmåga. Inom Nato sker samarbetet genom deltagande i SCEPC () och dess underkommittéer. En betydelsefull del av Nato:s arbete inriktas mot katastrof- samarbete och ett viktigt instrument för detta är EADRCC (Euro Disaster Co-ordination Center). Dess uppgifter är i korthet att: Efter samråd med FN samordna hjälpinsatser. Fungera som informations- och kommunikationsbärare vid katastroftillfällen. Underlätta och påskynda hjälpinsatser genom bistånd och upprättandet av bilaterala och multilaterala hjälpprogram. Verka för interoperabilitet genom utbildning och övning. Nato är genom EADRCC en av få organisationer som genomför internationella och civila räddningstjänstövningar. del- tagande i planering och genomförande av dessa övningar har varit omfattande. Bland de svåra olyckor och katastrofer som Nato:s EADRCC varit inblandad i kan följande nämnas: flykting- katastrofen i Kosovo 1999, jordbävningen i , skogsbränderna i , översvämningarna i och , översvämningarna i och skogsbränderna i . Nato:s katastrofberedskap och hjälp vid stora olyckor och katastrofer är tillgänglig för medlemsländer och för de länder som ingår i EAPR (). Det bör även nämnas att det inom ramen för () har upprättats en arbetsgrupp för civil beredskap. Inom EU finns ett delvis liknande organ som det ovannämnda EADRCC, nämligen Community Mechanism. Funktionen har aktiverats vid ett flertal tillfällen som vid skogsbränderna i och i samt vid jordbävningen i . Något reellt samarbete mellan EADRCC och Gemenskapsmekanismen förekommer inte när det gäller praktisk samverkan. Hanteringen av civil säkerhet och dess aktörer Inom EU bevakas frågor om civil säkerhet tämligen sparsamt vad gäller den övergripande nivån. Ett mycket omfattande samarbete på lägre nivåer förekommer dock. Det sker framförallt genom om- fattande kontakter inom olika sakområden som polis, tull, rädd- ningstjänst m.fl. Utredningen har dock intrycket av att en intimare samverkan mellan dessa sakområden vore önskvärd. Det av EU initierade teknikutvecklingsprojektet för ökad sam- hällssäkerhet kan vara ett viktigt steg i riktning mot ökad integre- ring mellan olika säkerhetsrelaterade verksamheter. 4.3Svenska myndigheter verksamma med civil säkerhet inom Nedan presenteras ett urval av svenska myndigheter som bedriver säkerhetsrelaterad verksamhet i . Omfattande utvecklingssamarbete med framförallt de baltiska staternas polismyndigheter bedrivs inom ramen för regeringsavtal om samarbete inom hela rättssektorn med som svensk part. Även och har tagit aktiv del i polis- samarbetet. Stödet som finansieras bilateralt av SIDA håller på att fasas ut, som tyngdpunkten nu läggs på EU-stöd. Ut- vecklingssamarbetet med nordvästra och planeras dock fortsätta. Ett operativt polissamarbete och ett multilateralt samarbete bedrivs inom mot organiserad brottslighet i och dess operativa kommitté samt i särskilda projekt. Bilateralt samarbete sker via nordiska polis- och tull- sambandsmän i de baltiska staterna, , , och genom direkta kontakter mellan myndigheter, vilket är det normala vid nordiska kontakter. Subregionala kontakter liksom samarbete i övrigt har etablerats i områdena: , sydöstra , , , och nordvästra , samt söderut: , , norra land, , , och . Hanteringen av civil säkerhet och dess aktörer Rikspolisen deltar i övningar, t.ex. inom ramen för PFF (Partnerskap för fred), men också övningar som omfattar kris- och katastrofhantering med deltagande från andra CBSS-länder. Vidare genomförs relativt frekventa kontakter på hög polischefs- nivå. Omfattande aktiviteter i syfte att bygga upp ett system för hante- ring av flykting- och migrationsfrågor bedrivs i samarbete med flera länder. En viss nedtrappning sker av stödet till . Några exempel på bilaterala och multilaterala projekt redovisas nedan: Seminarium i om asylprocessen. Seminarium i om identitetsfrågor. Studiebesök i om mottagningsfrågor. Arbetsgrupp för illegal migration och asyl. Baltiskt nätverk i några av ovannämnda frågor. bedriver CRiSMART () ett intensivt forskningssamarbete, på mandat av , på krishanteringsområdet med många av staterna. Syftet med forskningen är att höja kunskapsnivån, insikten och förståelsen, bland politiker och beslutsfattare, avseende styrande faktorer vid nationella eller internationella kriser. Ett annat syfte är att bygga upp ett nätverk mellan forskare och praktiker runt Öster- sjön. Verksamheten finansieras med stöd från bl.a. Krisbered- skapsmyndigheten. Av betydelse för kvalitetshöjningen inom krishanteringen är övningsverksamheten. Flera övningar har genomförts med del- tagare från samtliga medlemsstater. Hanteringen av civil säkerhet och dess aktörer Försvarsmakten har lämnat säkerhets- främjande stöd till de baltiska staterna. Det övergripande syftet med Försvarsmaktens verksamhet är att stödja , och i deras uppbyggnad av moderna och demokratiskt kontrollerade nationella försvarsmakter. Kopplat till civil säkerhet genomför Försvarsmakten ett antal aktiviteter i . Bland dessa aktiviteter kan följande nämnas: Minröjning utanför den baltiska kusten. Försvarsmiljöinsatser där insatser har gjorts bl.a. för att kart- lägga förorenade områden, utarbeta lämpliga metoder för att återställa skadade områden och för att miljöutbilda försvars- maktspersonal. Verksamheten sker till stor del inom ramen för Rigainitiativet. Särskilda insatser i inom NBC. Även bilateralt utbyte med på NBC-området. Medverkan i PFF-övningar och andra övningar. Uppbyggnad av ett baltiskt sjöövervakningssystem. , , har haft en civil tjänsteman stationerad vid () i Tartu, . Huvuduppgiften för KBM:s representant vid BDC är att ingå i kursledningen för kursen Civil Servant Course. KBM verkar för att de frivilliga försvarsorganisationerna ges möjlighet att bidra till utvecklingen av frivillig försvarsverksamhet i , , , , och KBM arbetar med att bygga upp bilaterala kontakter. Mål- sättningen är att utveckla kontakterna i , , och samt vidareutveckla kontakter med de nordiska länderna. Hanteringen av civil säkerhet och dess aktörer Omfattande internationellt samarbete bedrivs inom samtliga Kust- bevakningens verksamhetsområden, nämligen sjöövervakning, kon- troll och tillsyn samt miljöräddningstjänst till sjöss samt att hålla hög beredskap för sjöräddning. Myndigheten har också ett samlat ansvar för myndighets- utövning till sjöss och skall samordna de civila behoven av sjö- information samt förmedla denna information till berörda myndig- heter. skall också medverka i internationellt sam- arbete för att utveckla gränskontroll, brottsbekämpning till sjöss, miljöskydd till sjöss och annan sjöövervakning. Sjöfarten är till sin karaktär internationell och sträcker sig utanför de områden som Östersjösamarbetet innefattar varför hän- syn måste tas till det arbete som bedrivs t.ex. inom IMO, och EU. Några exempel på bilaterala och multilaterala samverkans- områden inom som medverkar i redovisas nedan: Tekniskt bistånd har lämnats till , och inom ramen för det s.k. suveränitetsstödet för totalt ca . Den stödjande verksamheten har avslutats och ersatts av samarbete mellan parter inom ramen för de olika samarbetsorgan som finns etablerade i . Samverkan sker inom Helsingforskonventionen, Konvention (SÖ 1976:13) och dess kommission HELCOM (jfr. avsnitt 4.2.5) om skydd av miljö i vilken det geo- grafiska avtalsområdet omfattar egentliga , , samt inloppen till söder om latitud- parallellen genom . beslöt statschefer tillskapa en speciell Task Force on Organized Crime, bestående av deras per- sonliga representanter, för att påbörja ett arbete med att ta fram konkreta förslag för att stärka den regionala samverkan i Östersjö- området i syfte att bekämpa den organiserade brottsligheten. tillskapades OPC, . OPC består av representanter från samtliga brottsbekämpande myndigheter i . En tjänsteman från koordine- rar polisens, tullens, Riksåklagarens och arbete inom OPC. (BSRBCCC) bildades efter ett finskt initiativ i Östersjö- Hanteringen av civil säkerhet och dess aktörer Samarbetet omfattar gräns- och kustbevakning mellan Östersjöstaterna och är väl etablerat i hela regionen. Bilateralt samarbete genom samverkansprotokoll med gräns- bevakningsmyndigheterna i , , , och . Ett liknande samverkansprotokoll är under utarbe- tande med . International Baltic Sea Fisheries Commission (IBSFC). Organisationen utarbetar fiskekvoter för , regler och standardisering av kontrollstrukturen i de olika fördrags- länderna. Vidare ägnar sig IBSFC åt att utarbeta förvaltningsplaner för fiskeresursen i , nu senast en särskild torskåterhämt- ningsplan. är engagerat i såväl bilateralt som multilate- ralt samarbete inom . Räddningstjänstsamarbetet inom Östersjöstaternas råd sker, som nämnts ovan, inom ramen för EUROBALTIC-programmet. Programmets aktiviteter rör bl.a. kunskapsutbyte, utbildningar, övningar, expertutbyten samt genomförande av seminarier och konferenser. I programmet Emergency and Rescue Service Co-operation in the Barents Region inom ramen för , deltar Rädd- ningsverket som samarbetspartner. Räddningstjänstsamarbetet inom är väl etablerat och har till största del sin utgångspunkt i det nordiska räddningstjänstavtal som undertecknades . Samarbetet drivs vidare och utvecklas genom NORDRED som har till syfte att fortsätta att underlätta bistånd vid räddningsinsatser i de olika länderna samt att utbyta information och kunskap. samarbete med , och inleddes . grundar sig samarbetet med länderna på bilaterala samarbetsavtal som är utformade med det nordiska räddningstjänstavtalet som förebild och som ska under- lätta ömsesidig hjälp vid stora olyckor. Samarbetet handlar också om att utveckla och utbilda snabbinsatsstyrkor, informationsutbyte och gemensamma utvecklingsprojekt. Räddningstjänstsamarbetet mellan och grundar sig på en överenskommelse om samarbete kring förebyggande av, beredskap för och insatser vid olyckshändelser, som underteckna- Hanteringen av civil säkerhet och dess aktörer Aktiviteter som har genomförts är bl.a. oljeskydds- projekt, projekt för min- och ammunitionsröjning, deltagande i övningar, APPELL-seminarier (Awareness and Preparedness for Emergencies at the Local Level) och kurser. , , bedriver ett kunskaps- utvecklande samarbete med ett antal Östersjöstater. Detta sker i olika former såsom att ta emot gästforskare, anordna gemensamma workshops och liknande. Vid FOI genomförs ett antal forskningsprojekt och studier med inriktning mot räddningstjänst, katastrof- och krishantering samt övervakning. FOI har en omfattande forskningsverksamhet när det gäller säkerheten och sårbarheten hos s.k. tekniska infrastrukturer och andra försörjningskritiska samhällsfunktioner. Främst finansieras denna forskning av KBM. I vissa fall har FOI:s studier omfattat . FOI deltar även med expertis i det försvarsmiljöarbete som sker inom ramen för Rigainitiativet (se 4.2.9). Aktiviteter har bedrivits inom området biosäkerhet; kunskaps- utbyte och nätverkskontakter genom studiebesök av forskare och tekniker från . Två projekt som rör kontroll av antibiotikaresistens och vård- relaterade infektioner håller på att startas upp inom ramen för . SMI har vidare deltagit i konferenser om: Tuberculosis among prisoners in samt en konferens avseende HIV och Aids i . Hanteringen av civil säkerhet och dess aktörer Inom ramen för nätverket för Katastrofmedicin har och fått i uppdrag av att upparbeta metoder för utvecklingsstöd för katastrofmedicinsk beredskap som internationellt bistånd. (DEMC vid Södersjuk- huset) har bedrivit flera utbildningsprojekt i de tre baltiska staterna och kommer att fortsätta arbetet med insatser i . Samarbete pågår mellan tulladministrationerna i Östersjöstaterna. hålls en konferens för att diskutera uppkomna problem. Ett arbete pågår inom för att underlätta gräns- kontroll och tullförfarande. och är med i detta samarbete. Bilateralt samarbete har begränsat sig till och . Kunskapsöverföring är centralt i detta arbete. Verket är med i EUROCUSTOMS. Från svenskt håll har prio- riterats bistånd till de baltiska staterna, och . deltar i ett s.k. Phareprogram i där har huvudansvar för brottsbekämpning och kontakter med näringsliv och myndigheter. Tullsamarbetsavtal finns med alla och tull- sambandsmän finns placerade i flera av länderna. Arbete pågår med s.k. gröna korridorer för att förenkla tull- förfarandet mellan och . Inom verket sker ett arbete med åtgärder kring fredstida kris- hantering och höjd beredskap. Händelser med NBC- anknytning inkluderas. En del av händelserna kan tänkas få återverkningar i och dess grannländer i . Hanteringen av civil säkerhet och dess aktörer bedriver ett projekt och kris- hantering som inrymmer frågor kring handlingsstrategier inom jordbrukssektorn och inom livsmedelsproduktionen vid nedfall av radioaktiva ämnen kopplat till . Att skapa ordnade och trygga förhållanden för fastighetsägande och kreditgivning är nödvändigt för utvecklingen av demokrati och marknadsekonomi och därmed också för säkerheten och stabi- liteten i stort i samhället och därmed även för . Verket medverkar i projekt som syftar till att lägga grunden för en bättre miljöredovisning i Östersjö- och . arbetar även med att harmonisera utform- ningen av geografiska databaser. Ett annat projekt handlar om att utveckla metoder för hantering och användning av geografiska data och positionstjänster i mobila tillämpningar, bl.a. tredje generationens mobiltelefoner. Ytterligare ett forskningsinriktat projekt mation Service syftar till att ta fram ett system som gör det möjligt att enkelt att över landgränserna nå fastighetsanknuten information som lagras i . LMV medverkar i att ta fram riktlinjer och rekommendationer i syfte att stödja främst utvecklingsländer och länder från det i att utveckla väl fungerande fastighetsmarknader. I detta arbete ingår såväl lagstiftningsfrågor som organisations-, kompetens- och teknikfrågor. driver frågor om att skydda den miljön i , nationellt, inom EU, via HELCOM samt andra inter- nationella organisationer. har bilateralt samarbete med , , , och . Detta innebär bl.a. att , tillsammans med övriga länder runt , övervakar hur mår och vid behov föreslår rekommendationer om åtgärder. Vidare utarbetas förslag till insatser för att bevara och återskapa naturliga livsmiljöer och Hanteringen av civil säkerhet och dess aktörer biologisk mångfald för ett hållbart nyttjande av havets och kust- zonens naturresurser. , , bedriver sedan början av 1990- talet ett omfattande samarbets- och stödprojekt inom reaktor- säkerhet och kärnavfall med . är även med i detta samarbete. Kärnkraftverken på berörs också av samarbetet. SKI är ansvarigt för on-site-bered- skap medan är ansvarigt för off-site- beredskap. Ett omfattande samarbete bedrivs med medel från SIDA inom icke-spridningsområdet med ett antal länder i . Reguljärt myndighetssamarbete med diskuteras. Samarbete på myndighetsnivå har också inletts med . ansvarar för säkerhets- och beredskapsarbetet inom flygtransportsystemet. Civila flygplan byggs om till ambulansflyg för att bl.a. kunna användas i . Samarbetsavtal finns inom flygräddningstjänst. Bilaterala avtal har tecknats med , , , och . Flygräddningstjänstövningar genomförs regelmässigt under namnet Baltic . Verket har medverkat i ett SIDA-finansierat projekt i Kalinin- grad. Syftet var att utveckla flygtrafiktjänsten med fokus på språk- och ledarskapsutveckling. verksamhet inom det funktionella område som avser civil säkerhet omfattar hela panoramat säkerhet, övervakning och räddningstjänst. Då objektet för verksamheten, sjöfart i inter- nationell trafik per definition är gränsöverskridande, styrs verk- Hanteringen av civil säkerhet och dess aktörer samheten i det geografiska område som omfattar, logiskt av följande hierarki: Internationella konventioner (IMO, m.fl.). Regionala regelverk (HELCOM). , , , , Försvarsmakten m. fl.