sou · GRB398 · 2004-01-01 00:00:00 — Revisorn skall genast sända en kopia av revisionsberättelsen till registre- ringsmyndigheten om revisionsberättelsen innehåller anmärkning som avses i första stycket. Revisorn skall granska att bolaget inte överträtt bestämmelserna i 6 § och i revisionsberättelsen anmärka om så skett. Revisorn skall genast sända en kopia av revisionsberättelsen till registre- ringsmyndigheten om revisionsberättelsen innehåller anmärkning som avses i första stycket. I avsnitt 7.11.2 har kort redogjorts för revisorns uppgifter enligt 10 kap. ABL. Utöver dessa granskningsuppgifter skall revisorn för den nya formen av aktiebolag granska att vinstutdelning inte skett i strid mot bestämmelsen i 6 §. Missförhållanden i detta avseende skall anmärkas särskilt i revisionsberättelsen. Aktiebolag med be- gränsad vinstutdelning kan i sin bolagsordning ha en snävare gräns för högsta tillåtna vinstutdelning än som anges i lagen. En över- trädelse av en sådan bestämmelse skall inte, så länge bolaget hållit sig inom vinstutdelningsbegränsningen angiven i 6 §, föranleda någon särskild åtgärd från revisorn med stöd av detta lagrum. Där- emot föranleder ett sådant förfarande, liksom andra överträdelser av bestämmelserna i bolagsordningen, en anmärkning av revisorn enligt 10 kap. 30 § ABL i den mån styrelsen eller VD medverkat till ett sådant beslut. Enligt 10 kap. 33 a § ABL jämförd med 10 kap. 30 § andra stycket ABL skall revisorn genast sända kopia av revisionsberättelsen till skattemyndigheten om revisorn funnit att styrelseledamot eller VD företagit någon åtgärd eller gjort sig skyldig till någon försummelse som kan föranleda ersättningsskyldighet eller på annat sätt handlat i strid mot ABL, tillämplig lag om årsredovisning eller bolagsordning- en. Mot bakgrund av den nya bolagsformens karaktär och då bolaget registrerats som ett aktiebolag med vinstutdelningsbegränsning (oavsett modell) är det lämpligt att revisorn genast skickar en kopia av revisionsberättelsen även till registreringsmyndigheten, dvs. PRV, om revisorn upptäckt att bestämmelserna i 6 § inte iakttagits. PRV har, utan särskilda bestämmelser i denna lag, möjlighet att genast låta publicera revisorsanmärkningen för allmän kännedom samt påtala för aktiebolaget i fråga att PRV, om bolaget inte vidtar rättelse, kommer att anmäla ärendet till allmän domstol för tvångslikvida- tion av bolaget. Se närmare om tvångslikvidation i kommentaren till 8 §. Ett icke-vinstutdelande aktiebolag får inte dela ut vinst till aktieägarna. I ett aktiebolag med begränsad vinstutdelning får vinstutdelningen till aktieägarna för ett räkenskapsår inte överstiga ett belopp motsvarande 1.den vid räkenskapsårets sista dag gällande statslåneräntan med ett tillägg om en procentenhet multiplicerad med det aktiekapital som aktieägarna tillskjutit bolaget, samt 2.vad som kvarstår i bolaget som utdelningsbara vinster . Begränsningar avseende utdelning av vinstmedel till aktieägarna har behandlats i avsnitt 7.4. Icke-vinstutdelande aktiebolag skall inte dela ut någon vinst till aktieägarna över huvud taget. Från vinstutdelning måste dock skiljas ersättning för utförda tjänster och liknande. Sådana ersättningar kan utgå även till aktieägare under förutsättning att det sker på affärs- mässiga grunder och inte utgör någon form av otillåtet kringgående av vinstutdelningsförbudet. För aktiebolag med begränsad vinstutdelning måste, mot bakgrund av vad som anförts i avsnitt 7.4, högsta tillåtna vinstutdelning framgå direkt av lagtexten. Den grundläggande förutsättningen för vinstut- delning i 12 kap. 2 § ABL gäller också för aktiebolag med begränsad vinstutdelning. Enligt 6 § första punkten får för ett och samma räkenskapsår den högsta tillåtna vinstutdelningen för bolaget inte överstiga ett belopp motsvarande den på samma räkenskapsårs sista dag gällande, av fastställda, statslåneräntan med ett tillägg om en procentenhet multiplicerad med det aktiekapital aktieägarna tillskjutit bolaget. Med tillskjutet kapital skall förstås såväl kontanta medel som apportegendom och medlen kan ha tillskjutits både vid bolagets bildande och under dess bestånd. Följaktligen ingår inte fondemissionsmedel i underlaget för beräkning av vinst- utdelningsutrymmet. För att underlätta inte minst små verksam- heters framtida behov, skall dock utdelningsbara vinstmedel kunna överföras som buffert från ett räkenskapsår till nästa. Enligt 6 § andra punkten skall därför de sålunda utdelningsbara vinstmedlen för de senaste fem räkenskapsår som föregått det aktuella räkenskapsåret kunna delas ut till aktieägarna. Ett icke-vinstutdelande aktiebolag som ingår i en koncern får inte till annat företag inom koncernen under ett räkenskapsår föra över medel om inte transaktionen är affärsmässigt motiverad. Ett aktiebolag med begränsad vinstutdelning som ingår i en koncern får inte till annat företag inom koncernen under ett räkenskapsår föra över medel överstigande vad som är tillgängligt för utdelning till aktieägarna enligt 6 § eller bolagsordningen om inte transaktionen är affärsmässigt motiverad. Koncernbidrag har behandlats i avsnitt 7.10. Aktiebolag av den nya formen skall, i samma utsträckning som gäller för övriga aktiebolag, kunna ingå i en koncern med antingen andra aktiebolag eller andra associationsformer. I syfte att säker- ställa att de särskilda vinstutdelningsbegränsningar som finns för den nya formen av aktiebolag inte kringgås skall dock ett sådant bolag inte under ett räkenskapsår få föra över medel till annat företag i koncernen överstigande vad som är tillgängligt för utdelning till aktieägarna. För icke-vinstutdelande aktiebolag innebär detta att bolaget inte alls får lämna koncernbidrag. För aktiebolag med begränsad vinstutdelning gäller att de medel som är tillgängliga för vinstutdelning till aktieägarna enligt 6 § eller bolagsordningen, om snävare gräns för vinstutdelning intagits i denna, i stället får användas, helt eller delvis, till koncernbidrag. Förbudet att gå utöver de medel som är tillgängliga för vinstutdelning skall inte gälla transaktioner mellan företagen i koncernen om dessa är affärsmässigt motiverade. Vad som kan anses affärsmässigt motiverat får överlämnas till praxis att bedöma. Rätten skall besluta att bolaget skall gå i likvidation om bolaget överträtt bestämmelsen i 6 §. En fråga om likvidation enligt första stycket prövas på anmälan av registreringsmyndigheten eller på ansökan av styrelsen, en styrelseledamot, den verkställande direktören, en aktieägare eller bolagets revisor. Beslut om likvidation skall inte meddelas, om det under ärendets hand- läggning vid tingsrätten visas att de felaktigt överförda medlen återburits till bolaget. Beträffande handläggningen hos rätten gäller vad som i 13 kap. 24 § är stadgat. Beslutet om likvidation gäller . Rätten skall besluta att bolaget skall gå i likvidation om bolaget överträtt bestämmelserna i 6 §. En fråga om likvidation enligt första stycket prövas på anmälan av registreringsmyndigheten eller på ansökan av styrelsen, en styrelseledamot, den verkställande direktören, en aktieägare eller bolagets revisor. Beslut om likvidation skall inte meddelas, om det under ärendets hand- läggning vid tingsrätten visas att de felaktigt överförda medlen återburits till bolaget. Beträffande handläggningen hos rätten gäller vad som i 13 kap. 24 § är stadgat. Beslutet om likvidation gäller . Den nya formen av aktiebolag skall, som nämnts i avsnitt 7.11, följa samma bestämmelser om likvidation som alla andra aktiebolag. Utöver möjligheterna till tvångslikvidation enligt 13 kap. 10–11 §§, 16, 20 samt 49–50 §§ ABL skall tvångslikvidation kunna ske i enlig- het med denna bestämmelse. Bestämmelsen anknyter till vad som gäller för tvångslikvidation beslutad av rätten enligt 13 kap. Tingsrätten skall kunna försätta bolaget i likvidation om bolaget överträtt bestämmelserna i 20 kap. 6 § ABL om vinstutdelningsbe- gränsningar. Det sistnämnda omfattar alla förfaranden som innebär värdeöverföringar som inte är affärsmässigt betingade. Även förtäckta utbetalningar skall omfattas av bestämmelsen. Som nämnts i kom- mentaren till 5 § skall, för aktiebolag med begränsad vinstutdelning, en överträdelse av en snävare vinstutdelningsbegränsning i bolags- ordningen inte utgöra grund för tvångslikvidation så länge bolaget inte överskridit högsta tillåtna vinstutdelning enligt lagen. Endast överträdelse mot lagens bestämmelse om högsta tillåtna vinstutdel- ning skall således kunna utgöra grund för tvångslikvidation enligt detta lagrum. Om det under ärendets handläggning vid tingsrätten återbärs vad som felaktigt överförts, skall tingsrätten inte försätta bolaget i likvidation. Redan av 12 kap. 5 § ABL framgår att om utdelning till aktieägare skett i strid mot ABL skall mottagaren återbära vad han uppburit jämte ränta. Om utdelningen skett i form av vinstutdel- ning är aktieägaren dock återbäringsskyldig endast om bolaget visar att han insåg eller bort inse att utbetalningen stred mot ABL. För icke-vinstutdelande aktiebolag torde undantagsregeln om god tro hos aktieägaren 12 kap. 5 § ABL aldrig komma att aktualiseras, då någon vinstutdelning i dessa bolag inte får äga rum. Annorlunda ställer det sig för aktiebolag med begränsad vinstutdelning, där det för den enskilde aktieägaren som inte deltar aktivt i bolagets ange- lägenheter kan uppkomma svårigheter att avgöra om den utdelning som delats ut till honom är korrekt uträknad. Bestämmelsen i 20 kap. 8 § ABL är dock så utformad, att för att undgå likvidation skall felaktigt utbetalda medel återbäras till bolaget oavsett mot- tagarens goda tro. Beslutet om likvidation skall gälla . Talan skall kunna initieras av registreringsmyndigheten, dvs. PRV, bolagets styrelse, en styrelseledamot, bolagets verkställande direktör, en aktieägare eller bolagets revisor. Revisorn ingår inte i den krets som kan ini- tiera tvångslikvidation i övriga fall. För att inte förfela syftet med den nya bolagsformen är det dock viktigt att även revisorn i brådskande fall kan ansöka om bolagets likvidation. Handläggningen vid rätten skall följa samma regler som vid tvångslikvidation av andra orsaker enligt ABL, dvs. 13 kap. 24 § ABL skall tillämpas samt lagen (1996:242) om domstolsärenden. Vid skifte i samband med bolagets likvidation skall aktieägarna erhålla belopp motsvarande det aktiekapital de tillskjutit bolaget. Resterande över- skott skall skiftas till visst annat icke-vinstutdelande aktiebolag eller till Allmänna arvsfonden i enlighet med bestämmelserna i bolagsordningen. Finns inte det eller de aktiebolag som har angivits i bolagsordningen, skall överskottet tillfalla Allmänna arvsfonden. Vid skifte i samband med bolagets likvidation skall aktieägarna erhålla belopp motsvarande det aktiekapital de tillskjutit bolaget samt del av åter- stående tillgångar med den begränsning som framgår av 6 § eller bolagsord- ningen. Resterande överskott skall skiftas till visst annat aktiebolag med begränsad vinstutdelning eller till Allmänna arvsfonden i enlighet med bestämmelserna i bolagsordningen. Finns inte det eller de aktiebolag som har angivits i bolagsordningen, skall överskottet tillfalla Allmänna arvsfonden. Överskott vid bolagets likvidation har behandlats i avsnitt 7.6. Vid likvidation skall bolagets överskott skiftas. Av bolagsordning- en för den nya formen av aktiebolag skall det enligt 2 § närmare framgå till vilken verksamhet överskottet skall skiftas. Dock upp- ställs i 9 § vissa begränsningar. Liksom vad som gäller andra aktiebolag skall samtliga skulder regleras. Det överskott som därefter uppkommer skall fördelas på För icke-vinstutdelande aktiebolag skall först aktie- ägarna erhålla belopp motsvarande det aktiekapital de tillskjutit bolaget. Härvid avses såväl kontanta medel som apportegendom oberoende om de tillskjutits vid bolagets bildande eller under dess bestånd. Däremot avses inte fondemissionsmedel. För aktiebolag med begränsad vinstutdelning tillkommer en rätt för aktieägarna att erhålla vad som skulle ha kunna utdelats som vinst enligt 6 § eller enligt eventuellt snävare regler i bolagsordningen. Därefter vidtar skiftet till andra än aktieägarna. Av bolagets bolagsordning skall framgå till vem överskottet skall skiftas (jfr 2 §). Därvid skall ett eller flera andra aktiebolag av den nya formen eller Allmänna arvsfonden pekas ut som mottagare. Om det eller de i bolagsordningen utpekade aktiebolagen vid likvi- dationen inte längre existerar, skall överskottet tillfalla Allmänna arvsfonden. Icke-vinstutdelande aktiebolag får ingå som överlåtande bolag i en fusion endast om det övertagande bolaget skall vara ett icke-vinstutdelande aktie- bolag. Aktiebolag med begränsad vinstutdelning får ingå som överlåtande bolag i en fusion endast om det övertagande bolaget skall vara ett aktiebolag med begränsad vinstutdelning. Fusion har behandlats i avsnitt 7.7. I syfte att säkerställa att det över- skott och de tillgångar som finns i ett aktiebolag av den nya formen bibehålls inom bolaget och inte kommer andra tillgodo i vidare mån än som tillåts enligt detta kapitel skall den nya formen av aktie- bolag kunna ingå som överlåtande bolag i en fusion endast om det övertagande bolaget också är ett aktiebolag av den nya formen. Ett icke-vinstutdelande aktiebolag får inte övergå till att bli ett publikt aktiebolag eller ett privat aktiebolag som inte omfattas av bestämmelserna i detta kapitel. Ett aktiebolag med begränsad vinstutdelning får inte övergå till att bli ett publikt aktiebolag eller ett privat aktiebolag som inte omfattas av bestäm- melserna i detta kapitel. Byte av bolagsform har behandlats i avsnitt 7.12. Endast privata aktiebolag kan vara aktiebolag av den nya formen (jfr 1 kap. 2 § ABL). För att säkerställa att bolagets överskott och tillgångar stannar inom bolaget får inte ett bolag av den nya formen övergå till att bli ett publikt aktiebolag eller till att bli ett vanligt privat aktiebolag som inte omfattas av bestämmelserna i detta kapitel. Ett beslut om att ett publikt eller ett privat aktiebolag skall bli ett icke- vinstutdelande aktiebolag fattas av bolagsstämman enligt bestämmelserna i 9 kap. om beslut om ändring av bolagsordningen. Beslutet är dock giltigt endast om det har biträtts av samtliga aktieägare som är närvarande vid stämman och dessa tillsammans företräder minst nio tiondelar av samtliga aktier i bolaget. Aktiebolaget skall anses ha blivit ett icke-vinstutdelande aktiebolag när bolagsordningen uppfyller de bestämmelser som gäller för sådana bolag samt beslutet om övergång till ett icke-vinstutdelande aktiebolag har blivit registrerat. Beslutet får registreras endast om bolagets firma inte strider mot de före- skrifter om firma som finns i 16 kap. och i detta kapitel. Ett beslut om att ett publikt eller ett privat aktiebolag skall bli ett aktie- bolag med begränsad vinstutdelning fattas av bolagsstämman enligt bestäm- melserna i 9 kap. om beslut om ändring av bolagsordningen. Beslutet är dock giltigt endast om det har biträtts av samtliga aktieägare som är närvarande vid stämman och dessa tillsammans företräder minst nio tiondelar av samt- liga aktier i bolaget. Aktiebolaget skall anses ha blivit ett aktiebolag med begränsad vinstut- delning när bolagsordningen uppfyller de bestämmelser som gäller för sådana bolag samt beslutet om övergång till ett aktiebolag med begränsad vinstutdelning har blivit registrerat. Beslutet får registreras endast om bolagets firma inte strider mot de före- skrifter om firma som finns i 16 kap. och i detta kapitel. Byte av bolagskategori har behandlats i avsnitt 7.12. Enligt 17 kap. 2 § ABL kan ett publikt aktiebolag genom beslut på bolagsstämman övergå till att bli ett privat aktiebolag. En önskan från ett publikt aktiebolag att bli ett privat aktiebolag av den nya formen innebär, liksom för ett privat aktiebolag utan registrerad vinstutdelningsbegränsning som önskar bli ett aktiebolag av den nya formen, en försämring av aktieägarnas villkor. Ett sådant beslut skall därför kunna fattas endast med den starkaste majoritet som finns i ABL, vilket innebär att beslutet om ändring av bolags- ordningen skall fattas av samtliga vid bolagsstämman närvarande aktieägare som tillsammans skall företräda minst nio tiondelar av aktierna i bolaget. Aktiebolaget skall anses ha övergått till ett aktiebolag av den nya formen när bolagsordningen uppfyller de speciella kraven för sådana bolag i detta kapitel samt bolaget registrerats som ett bolag av den nya formen. Vid registreringen måste bolagets firma överens- stämma med vad som gäller enligt bestämmelserna om bolags firma i detta kapitel och i kapitel 16. Ett icke-vinstutdelande aktiebolags firma skall åtföljas av beteckningen (ivu), såvida det inte framgår av bolagets firma att det är ett icke-vinst- utdelande aktiebolag. Vad som föreskrivs i 16 kap. 3 och 4 §§ om beteckningen (publ) för publika aktiebolag äger motsvarande tillämpning när det gäller beteckningen (ivu) för icke-vinstutdelande aktiebolag. För ett aktiebolag med begränsad vinstutdelning skall bolagets firma åtföljas av beteckningen (bvu), såvida det inte framgår av bolagets firma att det är ett aktiebolag med begränsad vinstutdelning. Vad som föreskrivs i 16 kap. 3 och 4 §§ om beteckningen (publ) för publika aktiebolag äger motsvarande tillämpning när det gäller beteckningen (bvu) för aktiebolag med begränsad vinstutdelning. För ett aktiebolag av den nya formen har det ett visst värde att dess karaktär framgår direkt av firman eller i anslutning till denna (jfr avsnitt 7.13). Av den anledningen skall bolagets firma, i likhet med vad som gäller för publika aktiebolag, åtföljas av en särskild beteck- ning, som i dessa fall skall ange att det är ett aktiebolag av den nya formen. Liksom för publika aktiebolag skall beteckningen anges på skriftliga handlingar, brev, fakturor och orderblanketter på det sätt som föreskrivs i 16 kap. 3 och 4 §§ ABL. Beteckningen angiven i 13 § får användas endast av sådana aktiebolag som registrerats som icke-vinstutdelande aktiebolag. Beteckningen angiven i 13 § får användas endast av sådana aktiebolag som registrerats som aktiebolag med begränsad vinstutdelning. Beteckningen angiven i 13 § skall vara förbehållen denna nya formen av aktiebolag. Andra aktiebolag skall inte kunna använda sig av beteckningen (ivu) alternativt (bvu). Lagrummet vänder sig enligt sin lydelse endast till aktiebolag. Att inte heller andra associations- former får använda sig av beteckningen i fråga framgår av bestäm- melserna i Firmalagen (1974:156). En särskild utredare tillkallas med uppdrag att utreda frågor om ett nytt slag av aktiebolag för icke vinstutdelande verksamhet. Känne- tecknande för ett sådant bolag skall vara att det har ett annat syfte än att ge aktieägarna vinst och att det finns särskilda begränsningar när det gäller bolagets rätt att dela ut vinst till ägare och andra. Dessa begränsningar skall innebära antingen ett fullständigt förbud mot vinstutdelning eller att aktieägarna har rätt till endast en på visst sätt begränsad avkastning på satsat kapital. Upparbetade över- skott skall användas för att utveckla den verksamhet som bolaget bedriver. Det nya slaget av aktiebolag skall skapas genom särbestäm- melser i aktiebolagslagen (1975:1385). Det skall vara utformat så att det utan svårighet – och utan att det uppstår några konkurrens- nackdelar för andra företagsformer – kan infogas i skilda slag av företagsstrukturer. Utredaren skall lämna de författningsförslag som behövs för att skapa aktiebolag av beskrivet slag. Utredaren skall vidare utröna behovet av andra slag av särbestämmelser som kan göra företags- formen attraktiv och peka ut tänkbara incitament att bedriva verk- samhet i den nya företagsformen. Utredaren skall även analysera vilka konsekvenser sådana särregler och incitament kan ha för företag som bedriver verksamhet i annan form. Verksamheter som sedan gammalt bedrivs i offentlig regi har i allt större utsträckning kommit att bedrivas i form av privata företag. har syftet varit att åstadkomma en ny verksamhetsform där enskildas initiativ och engagemang kan tas till vara på ett annat sätt än i offentlig verksamhet. I andra fall har syftet med verksamheten varit att generera vinst till delägarna. En utveckling där användandet av andra verksamhetsformer skapar möjlighet att ta till vara enskilda initiativ är i och för sig önskvärd. Från allmänna utgångspunkter kan det emellertid vara mindre till- fredsställande att vissa typer av verksamheter överlämnas till kom- mersiella intressen. Som exempel kan nämnas driften av sjukhus, äldreboende och skolor. Det kan på goda grunder hävdas att över- skottet av sådan verksamhet bör stanna kvar i företaget och användas för att utveckla verksamheten i stället för att delas ut till ägarna. Det kan också finnas en risk för att de kvalitetskrav som bör ställas på verksamhet av angivna slag inte upprätthålls om vinstintresset blir alltför dominerande. På grund av de problem som är förenade med vinstsyftande verk- samhet inom akutsjukvården infördes lagen (2000:1440) om inskränkning i rätt att överlämna driften av akutsjukhus till annan. Enligt denna lag får uppgiften att ansvara för driften av ett akutsjukhus inte överlämnas till den som avser att driva verksamheten med syfte att skapa vinst åt ägare eller motsva- rande intressent. Lagen är tidsbegränsad och gäller till utgången av . En särskild utredare har fått i uppdrag att överväga om lagen därefter bör ersättas med särskilda regler för beslut om överlåtelse av driften av akutsjukhus eller om lagen skall göras permanent (S 2000:08). Även när det gäller skolväsendet har frågan om vinstsyftande verksamhet blivit föremål för särskild uppmärksamhet. I proposi- tionen Fristående skolor (prop. 2001/02:35) noteras att det har blivit allt vanligare att fristående skolor bedrivs i form av vinstsyftande aktiebolag. Regeringen uttalar (s. 31) att dessa bolags vinstintresse riskerar att komma i konflikt med den pedago- giska utveckling som varit själva utgångspunkten för att ge offentliga bidrag till de fristående skolorna. Enligt regeringens uppfattning har varje krona i utdelad vinst en bättre alternativ användning i verksamheten, t.ex. som stöd till vissa elever och till kompetens- utveckling. Det kan noteras att aktiebolagsformen har blivit allt vanligare för verksamhet av angivna slag, såväl för vinstsyftande som för icke vinstsyftande verksamhet. En studie som den s.k. redovisade i betänkandet Fristående gymnasieskolor – hot eller tillgång? (SOU 2001:12 s. 107) visar att omkring hälften av de fristående gymnasieskolor som var verksamma bedrev sin verksamhet i den formen. Aktiebolag är också vanligt förekomman- de inom den privata sjukvården (se SOU 2001:52 s. 103 ff.). Det är inte heller ovanligt att andra organisationsformer kombineras med aktiebolaget. En vanlig modell är att verksamheten organiseras genom en stiftelse eller ideell förening som topporganisation med en del av verksamheten förlagd i ett helägt aktiebolag. Även andra varianter av sådana s.k. vertikala organisationsstrukturer förekom- mer. Reglerna kring de nuvarande företagsformerna kan synas ge vissa möjligheter för verksamhet som har andra syften än att generera vinst åt företagets delägare eller medlemmar. Det är emellertid klart att vissa delar av regelverken i första hand är tänkta för verksamhet med vinstsyfte eller i vart fall utformade så att ett eventuellt över- skott skall komma företagets ägare till del. I vart fall förmår reglerna inte förhindra att företagets ägare tillgodogör sig själva eller någon annan överskottet av verksamheten. Frågan om förutsättningarna och formerna för icke vinstsyftande verksamhet bör också ses i ljuset av den diskussion som förs såväl i som internationellt om den s.k. sociala ekonomin. Med social ekonomi avses sådana organiserade verksamheter som primärt har samhälleliga ändamål, bygger på demokratiska värderingar och är organisatoriskt fristående från den offentliga sektorn.