sou · GRB348d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Bestämmelserna om vilka handlingar som skall ges in till myn- digheten har utformats mot bakgrund av föreskrifterna i artikel 5a.2. Det gäller enligt första stycket första punkten, i första hand, års- redovisningen. Enligt andra punkten skall också de koncernredovisningar som det offentliga tillverkningsföretaget omfattas av ges in. Begreppet täcker både fallet att tillverkningsföretaget såsom moderföretag upprättar koncernredovisningen och fallet att tillverkningsföretaget ingår i ett annat företags koncernredovisning, t.ex. såsom dotter- företag. I förekommande fall skall alltså flera koncernredovisningar ges in. Med en koncernredovisning motsvarande sammanställning avses fall när företaget omfattas av ekonomiska gruppsammanställ- ningar som inte utgör en koncernredovisning i formell mening (jfr t.ex. 8 kap. kommunalredovisningslagen som anger att en samman- ställd redovisning skall upprättas för en företagsgrupp). Enligt tredje punkten skall revisionsberättelserna bifogas de redo- visningar som ges in till myndigheten. Fjärde punkten föranleds av artikel 5a.2 i) som anger att med- delanden om bolagsstämma skall ges in, men har anpassats till att andra företag än bolag skulle kunna bli aktuella. Utöver direktivet föreskrivs att protokoll från stämma eller motsvarande tillfälle då redovisningarna fastställts skall ges in. Femte punkten är också motiverad av föreskrifterna i artikel 5.2 och anger att vissa upplysningar skall lämnas om det inte redan framgår av årsredovisningen för företaget. Andra stycket har utformats för att handlingarna skall kunna ges in till en myndighet enligt denna lag som ordinarie redo- visningshandlingar sänds in till en myndighet enligt ordinarie redo- visningsregler. Bestämmelser om information från s.k. holdingföretag har tagits in i föreslagna tredje stycket. Reglerna motsvarar föreskrifter i direktivets artikel 5a.3. Paragrafen innehåller bemyndiganden att meddela föreskrifter till vissa av de nya reglerna. Motiven för olika bemyndiganden har behandlats i den allmänna motiveringen (se avsnitt 4.2.3, 4.3.3 och 4.6.1). Genom föreslagna första punkten ges en möjlighet att utfärda närmare föreskrifter om företags öppna eller separata redovisning. Föreskriftsrätten omfattar även den löpande redovisningen av händelser av ekonomisk art. Detta följer av att den löpande redo- visningen enligt lagförslaget ingår som en del av den separata redo- visningen. Bemyndigandet som föreslås i andra punkten gör det möjligt att kräva en löpande rapportering av sådana intyg som skall upprättas vid revidering av företag enligt 6 §. I första stycket anges att utövar tillsynen över efterlevnaden av den föreslagna lagen och eventuella föreskrifter som kommer att meddelas till lagen. Motivet för bestämmelsen har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 4.6.2 och 4.7.1). I fall det efter en anmälan eller på annat sätt konstateras att ett företag eller en myndighet bryter mot bestämmelserna har myn- digheten möjlighet att använda vitesförelägganden för att se till att bestämmelserna efterlevs (se förslaget till ändring i 45 § KL). Motivet för val av sanktion har behandlats i avsnitt 4.6.2. Det föreslagna andra stycket innebär att skall fullgöra vissa uppgifter som transparensdirektivet förutsätter. Enligt första punkten skall verket sända in en förteckning över vilka offentliga företag och holdingföretag som kan vara aktuella för den årliga rapporteringen. En sådan rapport- ering föreskrivs i direktivets artikel 5a.4. Andra punkten motiveras av kravet på årlig rapportering enligt artikel 5a.2 och 5a.4. Myndigheten behöver naturligtvis inte lämna informationen om kommissionen förklarar att den avstår (jfr artikel 5a.3 som anger att kommissionen i vissa fall godtar en kon- cernredovisning). Tredje punkten följer av artikel 5.3 och 5a.6. Enligt föreskrifterna är medlemsstaterna skyldiga att lämna angiven information till kommissionen. I tredje stycket erinras om att bl.a. 45 § KL gäller när Kon- kurrensverket utövar tillsyn eller skall lämna information till kom- missionen enligt den här föreslagna lagen (se vidare förslaget till ändring i 45 § KL). I första stycket erinras om att det finns bestämmelser i andra lagar om bevarande av information från de särskilda redovisningar som skall göras enligt förslaget. När det gäller bevarande av motsvarande information hos statliga myndigheter har det förutsatts att motsvarande bestämmelser tas in på annat sätt än genom lag (se den allmänna motiveringen, av- snitt 4.7.2). Enligt första punkten skall bestämmelserna träda i kraft . Det bedöms vara den tid som behövs för att genomföra en lag- stiftning. Även berörda företag och myndigheter behöver på sig för att förbereda sig för de nya reglerna. Enligt andra punkten skall vissa bestämmelser börja tillämpas av företag och, i förekommande fall, offentliga myndigheter vid ingången av ett räkenskapsår. De tillämpas således första gången för det räkenskapsår som påbörjas eller . 6.2Förslaget till lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20) (Jfr artikel 1 i transparensdirektivet) Paragrafen föreslås bli ändrad för att de nya redovisnings-, revisions- och rapporteringskraven skall kunna kontrolleras och sanktioneras på ett tillfredsställande sätt. Förslaget till ändringar i den inledande delen av paragrafen innebär först och främst att kan använda sig av förelägganden enligt 45 § 1 KL för att få fram informationen. Med stöd av bestämmelsen kan verket ålägga företaget eller någon annan att tillhandahålla uppgifter, handlingar eller annat. Ett föreläggande gäller enligt 46 § samma lag , om inte något annat bestäms, och får förenas med vite enligt 57 §. Verket kan också ålägga någon som förväntas kunna lämna upplysningar i saken att inställa sig för förhör enligt 45 § 2. Vissa begränsningar för åläggan- dena och uppgiftsskyldigheten följer av 54–56 §§. Även bestäm- melser om internationellt samarbete i 56 a § gäller för uppgifts- skyldigheter enligt 45 §. Lagens bestämmelser om utdömande av vite i 59 §, överklagande i 60 § och rättegångsbestämmelser i 64 och 65 §§, som är relaterade till ålägganden enligt 45 §, får också betydelse. Av den nya fjärde punkten framgår att kan förelägga ett företag att ha en öppen redovisning, en separat redovisning eller att i övrigt följa vad som gäller för företaget enligt de angivna bestämmelserna i den föreslagna transparanslagen eller i föreskrifter som kan ha meddelats till sådana bestämmelser. Den möjligheten omfattar sådana företag som omfattas av transparens- lagen. De nämnda bestämmelserna som är kopplade till ålägganden enligt 45 § kommer alltså att i relevanta delar gälla också för ålägganden enligt den nya fjärde punkten. Enligt gällande tredje punkten kan verket ålägga kommuner och landsting att redovisa intäkter och kostnader i verksamhet av eko- nomisk eller kommersiell natur. Den bestämmelsen kan användas för att i enskilda fall ålägga kommuner och landsting att redovisa intäkter och kostnader enligt samma principer som i en separat redovisning, även om kommunen eller affärsverksam- het inte omfattas av föreslagna bestämmelser om separat redovis- ning i transparenslagen. Motiven för de förslagna ändringarna har behandlats i den all- männa motiveringen (avsnitt 4.6.3 och 4.7.3). Paragrafen föreslås ändrad för att markera att den s.k. proportion- alitetsprincipen även gäller för uppgiftsskyldighet som grundas på den föreslagna transparenslagen. De nya bestämmelserna föreslås träda ikraft vid den angivna tidpunkten. 6.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:614) om redovisning (Jfr artikel 5 i transparensdirektivet) Den föreslagna nya paragrafen är avsedd att säkerställa vissa krav i artikel 5.1 och artikel 5.2 om bevarande av information. Ändringen innebär att information från en öppen redovisning och en separat redovisning skall klassas som räkenskapsinforma- tion hos kommunen eller , även om informationen inte utgör räkenskapsinformation enligt gällande regler. Detsamma föreslås för uppgifter av betydelse för dessa redovisningar. Därmed avses sådan information som behövs för att utvärdera de särskilda redovisningarna och som kommissionen skall kunna få enligt direktivet (jfr artikel 5.3). Detta innebär att samma regler som för annan räkenskapsinformation kommer att gälla i fråga om bl.a. formerna och plats för förvaring. Endast tiden för bevarandet är enligt föreslagna 2 kap. 14 § kortare. Paragrafen omfattar inte bara information från kommuners och landstings öppna redovisningar såsom givare av allmänna medel. Den omfattar också information från öppna redovisningar och separata redovisningar för affärsverksamheter hos företag som bedrivs inom kommunen eller . Motiven för bestämmelsernas utformning och placering har behandlats i avsnitt 4.5, 4.6.2 och 4.7.2 i den allmänna motiver- ingen. (Jfr artikel 5.1 och 5.2 i transparensdirektivet) Den nya paragrafen innebär att den information som omfattas av föreslagna 1 kap. 6 § och inte är räkenskapsinformation enligt 1 kap. 5 § bara behöver bevaras . Bevarandetiden kommer till följd av gällande 11 § i kapitlet att räknas från utgången av det kalender då det räkenskapsår som redovisningarna avser avslutades. I en öppen redovisning för ett offentligt företag skall bl.a. redovisas hur mottagna medel använts. Den 5-åriga arkiveringstiden enligt bestämmelserna kommer alltså inte att börja löpa från en tidigare tidpunkt än vad direktivet kräver (från användandet av de offentliga medlen). Eftersom de nya bestämmelserna har anknytning till den ordinarie redovisningen föreslås att de skall träda i kraft vid ingången av ett räkenskapsår. 6.4Förslaget till lag om ändring i bokföringslagen (1999:1078) Den nya paragrafen är av motsvarande slag som förslagna 1 kap. 6 § lagen om redovisning (se författningskommentaren till den paragrafen). Att informationen skall hänföras till räkenskapsinformation enligt bokföringslagen innebär också att en underlåtenhet att bevara informationen kan medföra ansvar för bokföringsbrott enligt 11 kap. 5 § BrB. Paragrafen, som är ny, motsvarar föreslagna 2 kap. 14 § lagen om redovisning (se författningskommentaren till den paragrafen). Eftersom de nya bestämmelserna har anknytning till den ordinarie redovisningen föreslås att de skall träda i kraft vid ingången av ett räkenskapsår. Utredning om införlivandet av kommissionens direktiv /723/EEG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att analysera vissa frågor som rör införlivandet av kommissionens direktiv /732/EEG av om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekono- miska verksamhet1, senast ändrat genom direktiv /52/EG av . Utredaren skall även utarbeta förslag till den författningsreglering som behövs. EG-fördraget ålägger kommissionen att se till att medlemsstaterna inte ger sådant stöd till bl.a. offentliga företag som strider mot den gemensamma marknaden. Ofta är förhållandet mellan offentliga myndigheter och offentliga företag så komplicerat att kommis- sionens uppgift blir mycket svår. För att möjliggöra tillämpningen av fördraget i denna del tillkom direktivet om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (transparensdirektivet) 1980. Direktivet har ändrats , 1993 och . Den senaste ändringen skulle varit införd genom 1 EGT L 195, 29.7.1980, s. 35 (Celex 31980L0728). 2 EGT L 193, 29.7.2000, s. 75 (Celex 300L0052). författningar som trätt i kraft och skall tillämpas . Den senaste ändringen har föranletts av att kommissionen har mottagit klagomål avseende företag som i enlighet med artikel 86.2 i EG-fördraget anförtrotts att tillhandahålla vissa tjänster av allmännyttig karaktär. Flera av dessa företag har tidigare haft en monopolställning på sina marknader men genom avregle- ringen inom EU har delar av dessa företags marknader öppnats för konkurrens. Kommissionen har funnit att denna dubbla position kan störa konkurrensen genom risken för s.k. korssubventionering. Med korssubventionering avses att medel som tillställs företaget som ersättning för dess public service-uppdrag används för att sub- ventionera verksamheten som bedrivs på den konkurrensutsatta marknaden. Direktivet kräver att offentliga företag redo- visar samtliga finansiella förbindelser öppet, så att det klart framgår vilka offentliga medel som tillförts bolaget och hur dessa har använts (artikel 1.1). Vidare krävs viss rapportering kring nämnda finansiella relationer. Genom den senaste ändringen av direktivet (artikel 1.4 i direktiv /52/EG) har införts ett krav på separat redovisning av företag som i enlighet med artikel 86.1-2 i EG-fördraget åtnjuter särskilda eller exklusiva rättigheter eller tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som de bedriver kommersiell kon- kurrensutsatt verksamhet. Förutom kravet på separat redovisning har ändringen inneburit att det inte bara är offentliga företag som omfattas av direktivet i detta sammanhang. I den separata redovisning som skall upprättas skall kostnader och intäkter i den konkurrensskyddade verksamheten och annan verksamhet särredovisas. Fullständiga uppgifter skall finnas om de metoder som tillämpats vid fördelningen (art 1.2 i direktiv /52/EG). Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att tillse att den separata redovisningen blir korrekt (art 1.4 i direktiv /52/EG). Det uppställs även ett krav på att bevara viss information om finansiella förbindelser m.m. under (art 1.5 i direktiv /52/EG). Transparensdirektivet är horisontellt dvs. inte inriktat på vissa speciella sektorer. Det finns dock sektorer där separat redovisning redan krävs genom andra rättsakter inom gemenskapslagstiftningen (t.ex. telekommunikationer och järnvägstrafik), och dessa omfattas inte av det nu aktuella direktivet. Radio- och TV-sändningar omfattas av direktivet, som dock beaktar den särskilda uppmärksamhet som ägnas denna sektor genom tolkningsbestämmelserna i om systemet för radio och TV i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna som bifogats fördraget. Svensk lagstiftning har tidigare bedömts tillräcklig för att uppfylla transparensdirektivets krav. De nya bestämmelser som tillkommit i och med den senaste ändringen av direktivet torde i någon mån vara införlivade i svensk rätt genom rekom- mendationer och uttalanden. Som framhållits i många sammanhang måste emellertid EG-direktiv genomföras i författningsform. Genomförande genom allmänna råd är inte tillräckligt. Härtill kommer att direktivet nu ställer krav som saknar motsvarighet i uttalanden. Det finns därför anledning att göra en samlad analys av i vilken utsträckning de krav som uppställs i direktivet tillgodoses genom gällande regler. Utifrån analysen skall klarläggas behovet av ny lag- stiftning samt huruvida befintlig lagstiftning behöver kompletteras eller ges bättre överblickbarhet. Behov finns också av en kart- läggning av företag inom olika sektorer som omfattas av direktivets nya krav på separat redovisning. Det åligger medlemsstaterna att se till att företagen följer regler- na. Behovet av tillsyn och sanktioner bör därför omfattas av utred- ningen. En särskild utredare tillkallas för att analysera de krav som upp- ställs i transparensdirektivet och i vilken mån dessa krav tillgodoses i svensk lagstiftning. I uppgiften ingår att föreslå den lagstiftning som krävs för att direktivet skall anses införlivat i svensk rätt. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . B M3 KOMMISSIONENS DIREKTIV av om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekono- miska verksamhet (80/723/EEG) (EGT L 195, 29.7.1980, s. 35) 85/413/EEG av 93/84/EEG av den 30 2000/52/EG av Anm: I denna konsoliderade utgåva förekommer hänvisningar till den europeiska omräkningsenheten och/eller ecun. skall båda benämningarna förstås som hänvisningar till euron – rådets förord- ning (EEG) nr 3308/80 (EGT L 345, 20.12.1980, s. 1) och rådets förord- ning (EG) nr 1103/97 (EGT L 162, , s. 1). av om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekono- miska verksamhet (80/723/EEG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 90.3, och med beaktande av följande: spelar en viktig roll i medlemsstaternas eko- nomi. Fördraget omfattar inte regler för ägande i medlemsstaterna. Lika behandling av privat och offentligt företagande måste därför garan- teras. Fördraget ålägger kommissionen att se till att medlemsstaterna inte ger sådant stöd till offentliga eller privata företag som strider mot den gemensamma marknaden. Emellertid kan de finansiella förbindelserna mellan myndigheter och offentliga företag vara så komplicerade att uppgiften försvåras. En rättvis och effektiv tillämpning av reglerna i fördraget om stöd till såväl offentliga som privata företag förutsätter möjlighet till insyn i dessa förbindelser. Genom denna insyn skall det vara möjligt att skilja mellan statens roll som offentlig myndighet och statens roll som ägare. Artikel 90.1 ålägger medlemsstaterna vissa skyldigheter då det gäller offentliga företag. Artikel 90.3 ålägger vidare kommissionen att se till att dessa skyldigheter respekteras och ger kommissionen de medel som krävs för ändamålet, vilka innefattar rätten att ange villkoren för hur insyn skall uppnås. Innebörden av begreppen offentliga myndigheter och offentliga före- tag måste sålunda klargöras. Offentliga myndigheter kan utöva ett avgörande inflytande på hur offentliga företag agerar, inte bara som ägare eller majoritets- delägare, utan också i kraft av det inflytande de utövar i lednings- och tillsynsorgan, som följd antingen av de bestämmelser som styr verksamheten eller av fördelningen av aktiekapital. Allmänna medel kan tillföras offentliga företag antingen direkt eller indirekt. Möjligheten till insyn får inte bero på vilket sätt medel anslås. Det torde också vara nödvändigt att redovisa skälen för att tillföra offentliga medel och att redogöra för hur de används. Medlemsstaterna kan ha andra mål än ekonomiska för de offentliga företagen. I vissa fall lämnar staten ersättning för kostnader som företagen därvid tar på sig. Även sådan ersättning måste redovisas öppet. bör undantas från tillämpningen av detta direktiv, antingen på grund av verksamhetens art eller på grund av om- sättningens storlek. Det gäller vissa verksamheter utanför konkur- rensområdet eller sådana som redan täcks av speciella gemenskaps- regler, vilka garanterar tillräcklig insyn. Vidare avses offentliga företag inom sektorer där speciella bestämmelser råder, och företag som är alltför små för att motivera den administrativa kontroll- apparaten. Detta direktiv inskränker inte andra bestämmelser i fördraget, se särskilt artiklarna 90.2, 93 och 223. Med hänsyn till att berörda företag är konkurrensutsatta, måste den information som ges vara underkastad sekretess. Detta direktiv skall tillämpas i nära samarbete med medlems- staterna och om så krävs revideras enligt vunna erfarenheter. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Medlemsstaterna skall se till att finansiella förbindelser mellan offentliga myndigheter och offentliga företag redovisas öppet enligt föreskrifterna i detta direktiv, så att det klart framgår a)vilka allmänna medel som offentliga myndigheter direkt tillfört offentliga företag, b)vilka allmänna medel som offentliga myndigheter tillfört offent- liga företag indirekt via andra offentliga företag eller finansiella institut, c)på vilket sätt dessa allmänna medel använts. Medlemsstaterna skall, utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda bestämmelser som fastställs av gemenskapen, säker- ställa att den finansiella och organisatoriska strukturen i varje före- tag som är skyldigt att ha separat redovisning avspeglas korrekt i den separata redovisningen, så att följande anges tydligt: a)Kostnader och intäkter som härrör från de olika verksam- heterna. b)Fullständiga uppgifter om de metoder som tillämpats på kon- teringen och fördelningen av kostnaderna och intäkterna på de olika verksamheterna. I detta direktiv används följande beteckningar med de be- tydelser som här anges: a)offentliga myndigheter: alla offentliga myndigheter, inbegripet staten och regionala och lokala myndigheter samt alla övriga territoriella myndigheter. b)offentliga företag: varje företag, över vilket de offentliga myndig- heterna direkt eller indirekt kan utöva ett dominerande infly- tande till följd av ägarskap, finansiell medverkan eller gällande regler. c)offentliga företag i tillverkningssektorn: företag vars huvudsakliga verksamhet, definierad som av årsomsätt- ningen, är tillverkning. Detta är företag vars verksamhet om- fattas av Avdelning D-Tillverkning (underavdelning DA t.o.m. DN i Nace (rev. 1))(1) d)företag som är skyldigt att ha separat redovisning: varje företag som har beviljats särskilda eller exklusiva rättigheter av en med- lemsstat enligt artikel 86.1 i fördraget, eller som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 86.2 i fördraget, och som får statligt stöd i någon form, inbegripet subventioner, bidrag och ersättningar, för tillhanda- hållandet av en sådan tjänst, som företaget även be- driver annan verksamhet. e)olika verksamheter: å ena sidan alla varor eller tjänster, för vilka ett företag har beviljats särskilda eller exklusiva rättigheter, eller tjänster av allmänt ekonomiska intresse, som ett företag har anförtrotts att tillhandahålla, och å andra sidan, varje annan enskild vara eller tjänst som ingår i företagets verksamhet. f)exklusiva rättigheter: rättigheter som en medlemsstat beviljar ett företag genom lag eller annan författning eller något administra- tivt instrument som ger detta företag ensamrätt att tillhanda- hålla en tjänst eller bedriva en verksamhet inom ett bestämt geografiskt område. g)särskilda rättigheter: rättigheter som en medlemsstat beviljar ett begränsat antal företag genom lag eller annan författning eller något administrativt instrument som, inom ett bestämt geografiskt område, på annat sätt än utifrån objektiva, proportionerliga och icke- diskriminerande kriterier begränsar antalet företag som har tillstånd att tillhandahålla en viss tjänst eller utföra en viss verksamhet till två eller flera, (1) EGT L 83, , s. 1. ger flera konkurrerande företag, på annat sätt än enligt dessa kriterier, tillstånd att tillhandahålla en viss tjänst eller utföra en viss verksamhet, eller ger ett eller flera företag på annat sätt än enligt dessa kri- terier, författningsenliga fördelar som i väsentlig grad påver- kar andra företags möjligheter att tillhandahålla samma tjänst eller bedriva samma verksamhet på i allt väsentligt likvärdiga villkor. 2.Ett dominerande inflytande skall anses föreligga, när de offent- liga myndigheterna direkt eller indirekt a)äger majoriteten av företagets tecknade egenkapital, b)kontrollerar majoriteten av röstetalet för bolagets samtliga aktier, eller c)har rätt att utse fler än hälften av medlemmarna i företagets administrativa eller verkställande ledning eller i dess styrelse. Möjligheterna till insyn enligt M3 artikel 1.1 skall i synnerhet gälla för finansiella förbindelser mellan offentliga myndigheter och offentliga företag av följande slag: a)Täckande av driftunderskott. b)Tillskott av kapital. c)Amorteringsfria tillskott eller lån på förmånliga villkor. d)Gynnande genom avkall på vinst eller fordringar. e)Gynnande genom avkall på normal avkastningar på utnyttjande allmänna medel. f)Ersättning för ekonomiska ålägganden från myndigheter.