sou · GRB3103 · 2004-01-01 00:00:00 — Där anges att sekretessbelagda uppgifter inom hälso- och sjukvår- den om bl.a. minderåriga får lämnas till en annan myndighet inom hälso- och sjukvården eller till trots att samtycke saknas. En förutsättning är att uppgifterna behövs för att den en- skilde skall få nödvändig vård, behandling eller annat stöd. Be- stämmelsen skall enligt förarbetena tillämpas med urskillning och varsamhet och endast i de situationer där det framstår som direkt påkallat att bistå en enskild.62 En förutsättning för tillämpning av undantaget är normalt att den berörda personen kan antas direkt motsätta sig att uppgifter lämnas ut eller att saken brådskar så att det inte finns tid att inhämta samtycke. Bestämmelsen skall alltså tillämpas i rena undantagsfall och i första hand skall i stället sam- tycke utverkas. 1990/91:111, s. 17 och 41 Sekretess inom elevhälsan m.m. Vi anser att det finns behov av ett motsvarande undantag om sekretessgenombrott inom skolan. Enligt vad vi erfarit kan det uppstå situationer där uppgifter hos en skolläkare eller skolskö- terska är av sådan betydelse för att korrekta åtgärder eller insatser skall kunna vidtas inom ramen för elevhälsoverksamheten, att den övriga skolpersonalen inte kan utföra sina arbetsuppgifter på ett ändamålsenligt sätt utan tillgång till uppgifterna. Som exempel kan nämnas att en elev har drabbats av en skada eller sjukdom som på olika sätt påverkar inlärningsförmågan. För att eleven skall kunna få den nödvändiga hjälpen i skolan kan det vara helt avgörande att specialpedagogen vet vad det rör sig om för skada eller sjukdom och hur den påverkar inlärningsförmågan. Utan den kunskapen kan korrekta stödinsatser kanske inte komma till stånd. Om den berör- da eleven eller dennes vårdnadshavare i ett sådant fall inte samtyck- er till att uppgifterna lämnas ut, kan det saknas möjlighet att få till stånd stödinsatser som är av stor betydelse för att eleven skall uppnå de grundläggande mål som gäller inom skolan. Det krävs i praktiken att skolhälsovården först gör en anmälan till socialnämn- den med stöd av 14 kap. 1 § socialtjänstlagen och att socialnämn- den därefter bedömer att uppgifterna bör lämnas vidare till special- med stöd av 1 kap. 5 § sekretesslagen. Ett sådant om- ständligt – och i fråga om utfallet osäkert – förfarande kan vara så- väl tidsödande som onödigt ingripande för de inblandade. Det är enligt vår uppfattning viktigt att en sekretessbrytande be- stämmelse endast används i sådana rena undantagsfall där det verk- ligen är påkallat att hjälpa en enskild elev i stort behov av stöd och där samtycke av något skäl inte kan inhämtas. Vi anser därför att bestämmelsen bör utformas med 14 kap. 2 § sjätte stycket sekre- tesslagen som förebild och att den bör få motsvarande mycket re- striktiva tillämpningsområde. Av lagtekniska skäl anser vi dock att undantaget – som alltså inte föreslås bli generellt tillämpligt inom hälso- och sjukvården utan endast inom skolhälsovården – bör framgå direkt av 7 kap. 1 § sekretesslagen. Av betydelse är också vilken räckvidd en sekretessbrytande be- stämmelse skall ha i fråga om vem som skall kunna få del av uppgif- terna. För att önskad effekt skall kunna uppnås måste uppgifterna kunna lämnas till de personer som faktiskt behöver dem för att ele- ven skall få hjälp, oavsett om det är personal inom elevhälsan (skolpsykolog, skolkurator eller specialpedagog) eller övrig skol- personal som arbetar med särskild elevstödjande verksamhet (t.ex. lärare och rektor). Någon formell begränsning till vissa personalka- Sekretess inom elevhälsan m.m. tegorier anser vi vore olämpligt, men det är viktigt att understryka att den som inte behöver tillgång till uppgifterna för att eleven skall få nödvändigt stöd, inte heller skall få del av dem. I första hand är det naturligtvis väsentligt att uppgifterna kan lämnas till personalen vid samma skolmyndighet som den aktuella skolläkaren eller skol- sköterskan tillhör. Den sekretessbrytande bestämmelsen bör därför vara tillämplig endast på utlämnande av uppgifter inom en och samma myndighet. Som vi redovisar i avsnitt 8.1.6 finns det i och för sig ofta ett stort behov av att kunna utbyta uppgifter även mellan olika skol- myndigheter (nämnder) inom en och samma kommun. Offentlig- hets- och sekretesskommittén har föreslagit att det inte skall finnas några hinder mot sådant informationsutbyte mellan verksamheter av samma slag inom en kommun, även om de lyder under skilda nämnder.63 Nya sekretessgränser skall alltså inte upp- stå och gamla skall inte försvinna på grund av att en kommun orga- niserar om och ändrar nämndindelningen. Under förutsättning att kommitténs förslag blir verklighet anser vi att det bör vara möjligt att också lämna uppgifter från skolhälsovården inom en kommun till övrig skolverksamhet inom samma kommun, oberoende av hur kommunen organiserar sin verksamhet. Den av oss föreslagna sek- retessbrytande bestämmelsen bör då kunna göras tillämplig även på utlämnande av uppgifter från en nämnd till en annan inom en och samma kommun. Genom införandet av den nya elevhälsan kommer begreppet skolhälsovård enligt föreliggande förslag att försvinna från skollag- stiftningen. Begreppet bör därför inte heller återfinnas i sekre- tesslagen, utan de nya bestämmelserna i den lagen bör utformas efter den nya terminologin. Som vi uppfattar skollagskommitténs förslag kommer skolhälsovården att motsvaras av den del av elev- hälsan (elevhälsoverksamheten) som omfattar medicinsk omvård- nad eller insats. Vi föreslår följaktligen att hälso- och sjukvårdssekretess enligt 7 kap. 1 § sekretesslagen inte skall hindra att uppgifter om en en- skild lämnas från elevhälsoverksamhet som avser medicinsk insats eller omvårdnad till annan elevhälsoverksamhet eller särskild elev- stödjande verksamhet inom samma myndighet, om uppgiften be- hövs för att en elev skall få nödvändigt stöd. 63 Ny sekretesslag (SOU 2003:99) 9 Sekretess vid tillsyn har till framfört synpunkten att en sekretessbestämmelse borde utformas till skydd för uppgif- ter som finns hos verket om enskildas personliga förhållanden och som lämnats av enskilda i tillsynssammanhang.1 Av bland annat den anledningen ingår det i vårt uppdrag att utreda behovet av och möj- ligheten att tillåta att inom sin tillsynsverksamhet sekre- tessbelägga uppgifter som enskilda personer lämnar till verket. I detta kapitel redogör vi för vilka regler om sekretess i tillsynsverk- samhet som gäller för och, som en jämförelse, för vissa andra statliga tillsynsmyndigheter. Vi redovisar också vår ana- lys av behovet av förändrade regler och våra förslag till lösningar på de problem som kan förekomma. 9.1.1Generell sekretess i och andra myndigheters tillsynsverksamhet För tillsyn i offentlig verksamhet finns det i 13 kap. 1 § sekretessla- gen en generellt tillämplig bestämmelse om överföring av sekretess. Om en myndighet i verksamhet som avser tillsyn eller revision får en uppgift från en annan myndighet, och uppgiften är sekretessbe- lagd där, gäller sekretessen också hos den mottagande myndigheten (s.k. sekundär sekretess). Det innebär att de myndigheter som be- driver tillsynsverksamhet har samma möjlighet att sekretessbelägga uppgifter från andra myndigheter, som de uppgiftslämnande myn- digheterna har. En förutsättning är dock att tillsynsverksamheten har författningsstöd.2 och är två exempel 1Skolverkets skrivelse , dnr U/1999/3381/S 1979/80:2 Del A, Förslag till sekretesslag m.m., s. 317 på sådana myndigheter vars tillsynsverksamheter är författnings- reglerade. Sekretessen gäller inte enbart för de uppgifter som tillsynsmyn- digheten kräver in av andra myndigheter med anledning av ett på- gående tillsynsärende. Även sådana sekretessbelagda uppgifter som en myndighet på eget initiativ lämnar till sin tillsynsmyndighet, t.ex. för att delge information, ställa frågor eller begära råd, omfat- tas av sekretess hos tillsynsmyndigheten, oavsett om det pågår ett tillsynsärende eller inte.3 Sekretessen för en uppgift upphör emel- lertid enligt 13 kap. 6 § sekretesslagen alltid att gälla om tillsyns- myndigheten tar in den i ett beslut. För vissa tillsynsmyndigheter finns det ett viktigt undantag från bestämmelsen om överförd sekretess. Av 13 kap. 6 § sekretesslagen framgår nämligen även att bestämmelsen i 13 kap. 1 § om sekundär sekretess inte gäller, om en annan sekretessbestämmelse till skydd för samma intresse är direkt tillämplig på uppgiften hos den motta- gande tillsynsmyndigheten (s.k. primär sekretess). Ett exempel på en sådan primär sekretessbestämmelse finns i 7 kap. 1 § sekre- tesslagen, där det anges att hälso- och sjukvårdssekretess även gäll- er i verksamhet som innefattar särskild tillsyn över allmän eller en- skild hälso- och sjukvård. använder sig alltså av en primär sekretessbestämmelse i sin tillsynsverksamhet och tillämpar därför inte 13 kap. 1 § sekretesslagen när det gäller uppgifter som rör enskildas hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden (se vidare i avsnitt 9.2.1 om sekretess i tillsynsverk- samhet). För tillsyn över offentlig skolverksamhet m.m. gäller ingen primär sekretessbestämmelse (för tillsyn över fristående sko- lor gäller däremot särskilda bestämmelser, se avsnitt 9.1.2).4 Det innebär att i sådan tillsyn endast har att tillämpa 13 kap. 1 § sekretesslagen. Som en följd av detta är det endast sekretessbe- lagda uppgifter som kommer in från offentliga skolor, kommunala nämnder och andra myndigheter som kan sekretessbeläggas hos i dess tillsynsverksamhet. Det är alltså främst sådana uppgifter om enskildas personliga förhållanden som kommer in från skolmyndigheter och som rör elevvårdande verksamhet eller 3A.a, s. 317 4Skolverket har enligt 3 § förordningen (2002:1160) med instruktion för tillsyn över det offentliga skolväsendet och den av det allmänna anordnade förskoleverksam- heten och skolbarnsomsorgen, utbildningen vid fristående skolor, viss annan utbildning vid ungdomshem och riksinternatskolor m.m. samt kommunernas skyldigheter avseende och handläggning av vissa frågor om skolplikt som hänför sig till ärenden om tillrättaförande av elev eller skiljan- de av elev från vidare studier, som omfattas av sekretess i tillsyns- verksamheten. Hur sträng sekretessen är för en uppgift hos Skol- verket beror på vilken sekretess som gäller hos den lämnande myn- digheten. Det innebär enligt 7 kap. 9 § sekretesslagen att sträng sekretess med omvänt skaderekvisit gäller för uppgifter från skol- psykolog och skolkurator, medan svagare sekretess med rakt ska- derekvisit gäller för övriga uppgifter om elevvård som kommer in från skolor. För uppgifter som avser den offentliga förskoleverk- samheten eller skolbarnsomsorgen gäller sträng eller svag sekretess enligt 7 kap. 9 § sjunde stycket och 7 kap. 38 § sekretesslagen. Om däremot elever, vårdnadshavare eller andra enskilda skickar in uppgifter till med anledning av ett pågående tillsyns- ärende – eller för att initiera ett sådant ärende eller påtala missför- hållanden i allmänhet – kan deras uppgifter inte sekretessbeläggas. Sådana uppgifter skall alltså utan sekretessprövning lämnas ut till den som begär det, oavsett om utlämnandet kan innebära men för enskilda personer eller inte. 9.1.2Särskild sekretess hos vid tillsyn över fristående skolor Som vi redovisar i föregående avsnitt har enligt 13 kap. 1 § sekretesslagen möjlighet att i sin tillsynsverksamhet sekretess- belägga uppgifter som kommer från andra myndigheter och som är sekretessbelagda där. Skolor med enskild huvudman (fristående skolor) är inte myndigheter och sekretesslagen är inte heller till- lämplig i deras verksamhet. Den nämnda bestämmelsen kan alltså inte tillämpas när hämtar in eller på annat sätt får upp- gifter från fristående skolor. Efter påpekanden från skilda håll – bl.a. från – om de problem som kan uppstå om inte också uppgifter som härrör från fristående skolor kan sekretessbeläggas i tillsynsverksamheten, fö- reslog regeringen en ändring av sekretesslagen.5 Av 7 kap. 9 § sjätte stycket framgår numera att sekretess gäller hos Skolver- ket i verksamhet som avser tillsyn över fristående skolor för upp- gift som härrör från skolans elevvårdande verksamhet och som gäller enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon när- 5 Se prop. 1995/96:127, Några frågor om sekretess, s. 22 ff stående lider men. Samma sekretess gäller också för uppgift som hänför sig till en fråga om tillrättaförande av elev eller skiljande av elev från vidare studier. Regeringen har uttalat att begreppet elevvård när det gäller fri- stående skolor skall ha samma innebörd som i offentlig skolverk- samhet, men att det till skillnad från vad som gäller för uppgifter som kommer in från offentliga skolor bör vara ett enhetligt skade- rekvisit beträffande samtliga uppgifter som kommer in till Skolver- ket från de fristående skolorna (jfr avsnitt 9.1.2). Orsaken har an- getts vara att det kan möta svårigheter att bedöma från vilken del av skolverksamheten uppgifter härrör när de kommer in från en fri- stående skola.6 Det innebär att när en sådan skola lämnar uppgifter till gäller sträng sekretess med omvänt skaderekvisit för samtliga uppgifter som kan bli föremål för sekretess, oavsett om de härrör från en skolpsykolog eller skolkurator eller från annan elev- vårdande verksamhet. Däremot skall – i likhet med vad som gäller för uppgifter som kommer från skolmyndigheter – sekretessen hos för uppgifter från fristående skolor upphöra att gälla om uppgifterna tas in i ett beslut i ett ärende. 9.2Några exempel på särskild sekretess hos vissa andra statliga tillsynsmyndigheter Inom hälso- och sjukvården gäller sekretess enligt 7 kap. 1 § första stycket sekretesslagen för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående lider men. Enligt andra stycket i samma lagrum gäller samma primära sekre- tess också i särskild tillsyn över allmän eller enskild hälso- och sjukvård. Det innebär dels att uppgifter som hante- rar i sin tillsynsverksamhet omfattas av hälso- och sjukvårdssekre- tess oavsett var uppgifterna härrör från, dels att den generella be- stämmelsen i 13 kap. 1 § sekretesslagen om sekretess vid myndig- heters tillsynsverksamhet inte är tillämplig avseende uppgifter om enskildas personliga förhållanden (jfr avsnitt 9.1.1). 6 A.a, s. 24 När det gäller uppgifter som rör personliga förhållanden har en- skilda med andra ord precis samma sekretesskydd när uppgifterna förekommer hos i dess tillsynsverksamhet över häl- so- och sjukvården, som de har när uppgifterna finns på t.ex. sjuk- hus eller andra vårdinrättningar. Det spelar inte heller någon roll från sekretessynpunkt om uppgifterna har kommit in till Socialsty- relsen från andra myndigheter, från enskilda hälso- och sjukvårds- inrättningar eller från patienter eller andra enskilda personer som tagit kontakt med i en tillsynsfråga. Sekretessen är alltid densamma. För tillsynsverksamhet har det tidigare inte funnits någon särskild bestämmelse om sekretess, utan det har endast varit den generella bestämmelsen i 13 kap. 1 § sekretesslagen om överfö- ringssekretess som varit tillämplig (se avsnitt 9.1.1). gäller emellertid vid sidan av denna sekretess en ny bestämmelse i 7 kap. 43 § om sekretess till skydd för enskilds anmälan eller utsaga vid tillsyn enligt fartygssäkerhetslagen (2003:364), om det kan antas att den enskilde eller någon närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller främst för anmälarens eller uppgiftslämnarens identitet, men även innehållet i utsagan eller anmälan kan omfattas av sekretess om uppgifterna på något sätt kan avslöja vem anmäla- ren är. Det primära syftet är dock inte att sekretesskydda informa- tionen i anmälan. Regeringen anförde vid bestämmelsens tillkomst att den innebär att inte fler uppgifter än nödvändigt i en anmälan eller utsaga sekretessbeläggs, som anmälaren ges erfor- derligt skydd i förhållande till fartygets befälhavare eller ägare.7 Datainspektionen utövar tillsyn enligt bl.a. kreditupplysningslagen (1973:1173) och har tillsynsansvar för såväl myndigheters som en- skildas behandling av personuppgifter enligt personuppgiftslagen (1998:204). I sin tillsynsverksamhet kan Datainspektionen få kän- nedom om uppgifter som rör olika förhållanden hos den som är 7 Se prop. 2001/02:108, Vissa frågor om sjömäns vilotid, s. 37 föremål för tillsyn och hos dennes anställda eller kunder m.fl. En- ligt 9 kap. 6 § sekretesslagen gäller därför sekretess hos Datain- spektionen i ärenden om tillsyn för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående lider skada eller men om uppgiften röjs. Bestämmelsen utformning innebär att den omfattar samtliga uppgifter om enskildas personliga förhållanden som förekommer i Datainspektionens tillsynsverksamhet, oavsett på vilket sätt eller från vem inspektionen har fått del av uppgifterna. Den generella bestämmelsen i 13 kap. 1 § sekretesslagen om sekretess i myndig- heters tillsynsverksamhet är följaktligen inte tillämplig på uppgifter om enskildas personliga förhållanden (jfr avsnitt 9.1.1). Det inne- bär att den svaga sekretessen med ett rakt skaderekvisit enligt 9 kap. 6 § gäller för en sådan uppgift hos Datainspektionen, även om samma uppgift skulle vara helt offentlig eller föremål för en betydligt strängare sekretess hos den granskade myndigheten. An- ledningen har angetts vara att det inte är möjligt att ha olika be- stämmelser allt efter uppgifternas ursprung.8 Som exempel kan nämnas att körkortsuppgifter i i prin- cip är helt offentliga medan i stort sett alla uppgifter i skattemyn- digheternas beskattningsdatabas är föremål för absolut sekretess. Hos Datainspektionen skulle samtliga dessa uppgifter skyddas ge- nom ett enhetligt rakt skaderekvisit. 9.2.4Riksdagens ombudsmän och Justitiekanslern Bestämmelserna i 11 kap. 4 § sekretesslagen om sekretess hos Riks- dagens ombudsmän () och Justitiekanslern () i deras tillsyn m.m. över offentlig verksamhet är förhållandevis omfattande och komplicerade. Här återges bestämmelserna därför endast till den del de är av intresse som jämförelse för frågan om vilken sekretess som bör gälla i tillsynsverksamhet. Hos JO och JK gäller skilda regler om sekretess beroende på om uppgifterna har kommit in från myndigheter eller om de har läm- nats av enskilda. När en myndighet lämnar uppgifter som är sekre- tessbelagda hos den myndigheten är huvudregeln att samma sekre- tess också gäller hos JO och JK, dvs. sekretessen överförs på sam- ma sätt som enligt 13 kap. 1 § sekretesslagen (jfr avsnitt 9.1.1). När en myndighet skickar in en befintlig handling på begäran av JO el- 8 Se prop. 1979/80:2 Del A, s. 270 f. ler JK, bibehåller alltså uppgifterna i handlingen sitt sekretesskydd. Det finns emellertid ett viktigt undantag från huvudregeln. Om uppgifterna förekommer i en handling som har upprättats med an- ledning av tillsynsverksamheten, kan de sekretessbeläggas hos JO eller JK endast i den mån det kan antas att ett allmänt eller enskilt intresse lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs. Det innebär att för en uppgift som förekommer i en anmälan som görs av en myndighet eller i ett myndighetsyttrande gäller en mycket svag sekretess hos JO och JK, oavsett vad som gäller för samma uppgift hos den myndighet som har lämnat uppgiften.9 När enskilda lämnar uppgifter till JO eller JK gäller sekretess till skydd för enskilds personliga förhållanden i den mån uppgiften skulle ha varit sekretessbelagd hos den myndighet som ärendet får anses avse och det kan antas att den som uppgiften rör eller någon närstående lider betydande men om uppgiften röjs. För att uppgifter som en enskild skickar till JO eller JK skall kunna sekretessbeläggas krävs alltså för det första att samma uppgifter skulle ha varit sekretessbelagda om de förekommit hos den myn- dighet mot vilken en anmälan kan anses riktad. För det andra krävs att ett kvalificerat rakt skaderekvisit är uppfyllt, vilket har motive- rats med att bestämmelsen endast skall tillämpas i speciella undan- tagssituationer.10 När uppgifter lämnas av enskilda till JO eller JK gäller således antingen en mycket svag sekretess eller ingen alls. 9.3Vår bedömning av behovet av nya sekretessregler Vår bedömning: har stort behov av att kunna sekre- tessbelägga uppgifter som enskilda personer lämnar i samband med tillsyn över offentliga och fristående skolor. Utan en sådan möjlighet är det svårt att på ett effektivt sätt bedriva tillsyn över landets skolhuvudmän m.m. i de fall uppgifter behövs från en- skilda, eftersom dessa kan känna osäkerhet inför att lämna upp- gifter som blir offentliga hos verket. När sådana uppgifter ändå lämnas, kan enskilda lida men av att inte har rätt att vägra lämna ut uppgifterna när de efterfrågas av andra. 9Jfr a.a, s. 298 1986/87:160, om ombudsmäns och justitiekanslerns ställning som åklaga- re m.m, s. 37 f. har i en skrivelse till regeringen anfört att det finns ett behov av att hos verket i dess tillsynsverksamhet kunna sekretessbelägga uppgifter om enskildas personliga förhållanden även när uppgifterna har kommit in från enskilda.11 häv- dar att det i tillsynsverksamheten ständigt uppmärksammas ett be- hov av att sekretessen täcker även de integritetskänsliga uppgifter som lämnas av enskilda. Avsaknaden av möjlighet att kunna skydda dessa uppgifter från enskilda kan enligt verket leda till att de helt avstår från att lämna uppgifter. Därmed finns det risk för att till- synsutredningarna inte blir fullständiga. Enligt information som vi under arbetets gång har erhållit från kan det material som kommer in från främst elevernas föräldrar bestå av exempelvis läkarintyg, utredningar från barn- och ungdomspsykiatrin och utredningar från . Det före- kommer också att helt privat familjematerial skickas in, t.ex. foto- album och dagböcker. Även sådana handlingar som finns hos de granskade skolorna och är sekretessbelagda där – åtgärdsprogram, utlåtanden från skolpsykologen m.m. – kan finnas med i det mate- rial som skickas in av enskilda i tillsynsärenden. omfattas inte några uppgifter i dessa handlingar av sekretess hos , trots att de självfallet kan innehålla mycket känsliga uppgifter om elever- nas eller föräldrarnas personliga förhållanden. Vi har i våra kontakter med också erfarit att antalet tillsynsärenden som initieras av enskilda personer har ökat kraftigt. gjordes drygt 600 sådana anmälningar . inkom nära 1 100 anmälningar och hade drygt 600 ärenden initierats av enskilda personer fram till och med augusti månad. Enligt uppgift ser ingenting som tyder på annat än att det handlar om en stadig ökning av anta- let tillsynsärenden som initieras på detta sätt. Därtill kommer att föräldrar och elever kompletterar utredningar med ma- terial, även om ett tillsynsärende har initierats från annat håll. Det är således sannolikt att framöver kommer att förvara allt mer material om enskildas personliga förhållanden som har skickats in av andra än granskade skolor – offentliga eller fristående – eller andra myndigheter. Det är givetvis mycket viktigt med insyn i en tillsynsmyndighets verksamhet. Emellertid innebär dagens situation att barn, elever och föräldrar helt saknar skydd för den personliga integriteten när 11 skrivelse , dnr U/1999/3381/S de lämnar information till i syfte att verket skall kunna fullgöra sina skyldigheter som tillsynsmyndighet över offentliga och fristående skolor och över den offentliga barnomsorgen. En annan sannolik följd av att det saknas ett sekretesskydd för uppgif- ter i enskildas handlingar är enligt vår uppfattning att föräldrar och elever som har vetskap om detta förhållande undviker att lämna viktig information till .