sou · GRB3129d2 · 2004-01-01 00:00:00 — De allmänna priskurvorna döljer i verkligheten en ännu snabbare prisökningstakt för de stora kommersiella förlagen, som sätter överpriser på grundval av sin monopolställning. Ett mer precist sätt att mäta dessa överpriser är att jämföra pris per sida och per citering för tidskrifter från kommersiella (For-Profit) respektive icke-kommersiella (Non-profit) utgivare, vilket gjorts av en känd amerikansk ekonom, . Det visar sig att priset per sida är fem gånger högre och priset per citering cirka 15 gånger högre hos de kommersiella utgivarna! Denna tabell samt många andra intressanta data tas upp i en rapport från den brittiska konkurrensmyndigheten, Office for , The market for scientific, technical and journals. A statement by the OFT, , OFT 396. SOU 2003:129 Bilaga 7 Journal pricing across disciplines Citation data are from 's Journal Citation Reports. Journal listings, prices, and page data are taken from the following sources: 's study of the year 2000 ecology journals, 's study of year 2000 economics journals, the 's survey of year 2000 mathematics journals, and 's survey of year 1999 atmospheric sciences journals, and Soete and Salaba's analyses of the year 1998 neuroscience journals and physics journals Prisökningar på paketavtal med e-tidskrifter De internationella utvecklingstendenserna för prisökningar på tryckta tidskrifter pekar således i samma riktning. Det är fråga om prisökningar långt över normalprisindex och det är prisökningar över vilket ger starka kumulativa effekter. kommer paketavtalen på e-tidskrifter, som i upphandlas genom Bibsams nationella konsortium. Det finns ännu ingen samlad uppfattning internationellt hur man ska värdera prisutvecklingen på dessa e-tidskrifter i paket. Modellerna för konsortieavtalen förändras kontinuerligt och har ännu inte stabiliserat sig. Det är svårt att jämföra prisutveckling på paket och på enskilda titlar och det är svårt att värdera vad som är ett rimligt pris för en uteslutande elektronisk tillgång till tidskrifter. Ingångsvärdet på paketavtalen sätts utifrån de redan mycket höga priserna på enskilda titlar. Förlagen har utgått från de prenumerationsintäkter man redan får från en given institution eller ett konsortium av institutioner och därtill lagt både påslag och rabatter för olika alternativ. Den enskilda högskolan får genom konsortieavtalet som regel tillgång i elektronisk form till samtliga titlar som någon i konsortiet prenumererar på eller som förlaget erbjuder. Frågan blir då hur man ska värdera denna utökade tillgång till tidskrifter som ibland kan vara intressanta men ibland helt Ur förlagets synpunkt är det minst kostsamt att låta alla i ett konsortium få tillgång till samma tidskrifter. För Bibsam-avtalen beräknas en genomsnittlig årlig prishöjning på . Ska man värdera kostnadstrycket för universitets- och högskolebiblioteken är det dock nödvändigt att titta på prisutvecklingen av , som svarat för 60–av de totala kostnaderna för e- tidskrifter : 1998–1999: . 1999–2000: 2000–2001: 2001–2002: Detta ger en total, kumulerad prisökning på – 2002. När effekterna av en försvagad krona (fram ) läggs ovanpå detta har resultatet för universitetsbiblioteken blivit mycket stora reella prisökningar. Så har t.ex. prisökning rapporterats för SLU-biblioteken och för tekniska högskolas bibliotek för perioden –2002. Då jämför man totalkostnaden för prenumerationer av tryckta tidskrifter från i ingångsåret med kostnaden för enbart online-tillgång till hela e-tidskriftspaket 2002. (Det ska tilläggas att kostnadsutvecklingen bibliotekens moderorganisationer i många fall varit mer positiv, eftersom prenumerationer utanför biblio- tekens ramar på samma titlar kunnat sägas upp i och med över- gången från papper till digitalt.) slöts ett nytt treårigt avtal 2003–2005 med det då utvidgade Elsevier-paket (även inkluderande Academic Press). Prishöjningarna i avtalet är: 2002–2003: 2003–2004: 2004–2005: Det tycks således som prisökningstakten har mattats av något när biblioteken nu överlag lämnat de tryckta prenumerationerna. Det är dock fortfarande frågan om en prisökning över normalprisindex från en redan hög, kumulerad prisnivå och därtill kan man fråga sig vad som är ett rimligt pris för tidskrifter i enbart elektronisk form, när förlagen nu klarat av sin tekniska omställning. Kompensation (SEK) Väg- och transportforskningsinstitutets bibliotek (forts. på nästa sida) Fjärrlånekompensation 2003 (forts.) Kompensation (SEK) bibliotek (inkl bibliotek) högskolas bibliotek och IT skogs och lantbruksakademien, Patent och registreringsverkets bibliotek * Ingen kan få av fastställt totalbelopp. Fjärrlåneverksamheten behandlas i avsnitt 7.4.4. Digitala bibliotekssatsningar – internationell utblick Elektroniske Forskningsbibliotek (DEF) drevs som ett omfattande projekt –2002 med ett samlat an- slag på . DEF har genomförts i sam- arbete mellan och Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling med ansvaret för driften placerat vid Biblioteksstyrelsen. Syftet med DEF anges vara att utveckla en nationell infrastruktur för forskning och utbildning. En väsentlig del av denna infrastruktur är etablerandet av en sammanhängande och enkel ingång till de danska forskningsbiblioteken genom portalen . Denna uppgift löses i ett nära sam- arbete mellan de danska forskningsbiblioteken. Därutöver omfattar DEF-samarbetet en lång rad projekt och utvecklingsuppgifter inom IT, forskning, utbildning och biblioteksutveckling. Det överord- nade målet med dessa aktiviteter är att förbättra användningen av IT med avsikt att stödja forskning och utbildning. Bland insatsområdena inom kan nämnas skapandet av en nationell biblioteksportal med samsöknings- funktioner i kataloger och ämnesportaler nationell upphandling av databaser och e-tidskrifter nationell låntagaradministration, bl.a. med nationellt digitalt lånekort digitalisering av danska tidskrifter, böcker och affischer utveckling av en databas över dansk forskning (publikationer och pågående projekt) utveckling av stöd för nätbaserat lärande nationell, digital referenstjänst har DEF övergått till permanent drift med ett beräknat årligt anslag om . Vissa utgifter förs bort från DEF, som uppgradering av bibliotekssystem, kon- vertering av kataloger och digitalisering. Upphandlingen av e-resur- ser får finansieras av biblioteken själva. Man ser ändå detta som ett positivt utfall i ett mycket svårt statsfinansiellt läge och bedömer att det kommer att gå att fortsätta med utvecklingssatsningar inom centrala områden. Aktiviteterna är nu organiserade i följande programområden: Tekniska ramar och webbmiljöer – systemarkitektur, portaler och verktyg, användarservice Innehåll – licensavtal, digitalisering Nya tillämpningar – e-learning, e-publishing Den övergripande styrningen av DEF ligger på Det tværministeri- elle Koordinationsudvalg, där och Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling, ordföranden i DEF:s styr- grupp samt företrädare för Biblioteksstyrelsen ingår. Därunder finns en styrgrupp med företrädare för universitet, universitets- bibliotek, det och Biblioteksstyrelsen och en ordförande som är direktör vid . Den löpande projektledningen sköts av ett sekretariat inom Biblioteksstyrelsen. Det nationella elektroniska biblioteksprogrammet (FinElib) började som ett projekt 1997 och gick över i permanent drift 2000 under det finska . skapades ett formellt FinElib Konsortium som omfattar alla universitet och yrkeshögskolor, folkbiblioteken och ett antal forskningsinstitut. Målet för FinElib är att stödja utbildning, forskning och lärande i . Strategin är att öka tillgången till elektronisk information för användarna samt att förbättra möjligheterna att söka på Internet. beviljas till uni- versiteten medan yrkeshögskolorna centralt får . Medlen används för licenser avseende elektroniska resurser (), utvecklingsarbete och personalkostnader. subventioneras de nationella licenserna till av centrala medel, subvention för allmänt och multidiscipli- närt material och för vetenskapliga specialområden. En annan viktig uppgift är att skapa en nationell biblioteksportal för att ge en samlad ingång till bibliotekens resurser. Man har upphandlat en portalprogramvara och en länkserver som är på väg att implementeras, men ännu inte är publikt tillgänglig. FinElib är åtkomlig från portalen för det nya finska virtuella . Programmet leds av en styrgrupp på hög nivå med företrädare för , universiteten, universitetsbiblioteken, yrkeshögskolorna, folkbibliotek och . Därutöver finns en konsortiegrupp och ett antal expertgrupper. I har en grupp tillsatt av det nya samordnings- organet ABM-utvikling lagt fram ett utredningsförslag Norsk digital bibliotek. Man föreslår att det upprättas ett femårigt natio- nellt utvecklingsprogram med namnet Norsk digital bibliotek (NDB). Visionen är att skapa ett bibliotekssystem som spränger det enskilda ramar och ställer deltagarna samlade digitala informationsresurser och tjänster till förfogande för alla på ett enkelt sätt. Målgrupper är forskare och studenter vid universitet och högskolor, utbildningssektorn generellt, näringslivet och all- mänheten. Följande mål ställs upp: God och enkel tillgång till relevant innehåll och tjänster NDB ska vara användarnas förstaval för tillgång till digitala in- formationsresurser Bättre tjänster genom ökad samordning av mellan leverantörer av innehåll, metadata och tjänster Optimalt utnyttjande av både innehållsresurser och personal, drifts- och investeringsresurser God kompetens inom nyckelområden anknutna till utveckling och användning av NDB Programmet ska ha sitt sekretariat i det nya samordnings- och ut- vecklingsorganet ABM-utvikling och ledas av en styrgrupp med företrädare för bibliotek, centrala avnämarinstitutioner och an- Ett antal arbetsgrupper ska samordna viktiga delar i in- satsprogrammet som licenser till e-resurser, digitalisering av norskt material och nationella standarder för metadata. Bland de centrala frågor som ska utredas vidare nämns skapandet av ett forsknings- program, arkivering av digitalt material, kvalitetsurval av resurser, auktoritetsregister, samsökning, användargränssnitt och teknikval i det man kallar ramverk. Ett särskilt FoU- och kompetensutvecklingsprogram med en renodlad forskningsdel som kanaliseras genom forsk- ningsråd Projektmedel ges för att stödja projekt riktade mot att skapa permanent innehåll eller tjänster i Norsk digital bibliotek Nationella kompetenscentra vid för upp- hovsrätt, metadata och digitalisering Gemensamt låntagarregister och lånekort Att forskningsdokumentation görs tillgänglig genom de vanliga bibliotekskatalogerna. Intressanta diskussioner förs om innebörden av ett nationellt digitalt bibliotek och hur olika funktioner samspelar – dess infor- mationsarkitektur. Vad gäller innehållet så tar man givetvis upp upphandlade kommersiella e-resurser men lägger också stor vikt vid digitalisering av det norska kulturarvet. Det totala finansie- ringsbehovet är inte helt preciserat, men ligger runt 200 miljoner NOK för hela femårsperioden. Utvecklingen av digitala bibliotek i de nordiska länderna har utför- ligt beskrivits och analyserat av i två rapporter från . I den andra rapporten följer hon upp den första i tiden och går särskilt in på förhållandet mellan natio- nella digitala bibliotek och nationella virtuella universitet. Några sammanfattande slutsatser i båda rapporterna tar upp skillnaderna mellan de nordiska ländernas satsningar och vad dessa beror på. Hon konstaterar att man i och har skapat funge- rande nationella digitala bibliotek. I och har många goda insatser gjorts på olika områden men de är inte lika koordine- rade. and provide excellent examples of what can be achieved when there is good cooperation within the library sector. There is an atmosphere of working together to achieve a common goal. This has been achieved through political insight and a clear vision from the library representatives. () There has been a clear commitment from the Ministries concerned, above all from the Ministries of Education and research. They have provided adequate financial resources to allow for long-term development and they have encouraged collaboration with national projects to develop virtual universities for distance learning. Några slutsatser: I och har man gjort om- fattande, samordnade och mycket synliga satsningar på nationella digitala bibliotek. Dessa projekt har setts som en del av en nationell IT-strategi. I har det gjorts stora satsningar på vissa kärn- frågor inom området, som utvecklingen av Libris och den natio- nella upphandlingen av e-tidskrifter och databaser. Vidare har ett omfattande utvecklingsarbete fått stöd inom ramen för ansvarsbib- liotekssystemet. Det är svårt att göra en helt rättvis jämförelse av den ekonomiska nivån på särskilda statliga satsningar mellan de olika nordiska länderna eftersom innehållet inte är helt jämförbart. De svenska satsningarna har dock inte varit nationellt synliga utanför bibliotekssektorn på samma sätt. Det är t.ex. intressant att notera att biblioteksutvecklingen är helt frånvarande i IT-kommis- sionens strategidokument. Innehållet i nationella digitala bibliotekssatsningar varierar mellan länderna men det verkar finnas en kärna som är gemensam. Dit hör en sammanhållen upphandling av e-resurser, ämnesportaler i någon form samt portalbyggande för att skapa en samlad ingång till olika informationsresurser. Däremot ingår satsningar på natio- nell forskningsdokumentation och digitalisering både i DEF och i det norska förslaget, men däremot inte i det finländska nationella . De nordiska länderna är intressanta eftersom deras förutsättningar mest liknar våra. Utvecklingen i är dock viktig för oss som man får ha i minne att skalan på biblioteks- väsende och utbildnings- och forskningssystem tenderar att göra alla organisatoriska lösningar mycket mer komplexa. De brittiska högskolemyndigheterna stöder och samordnar en rad insatser för att utveckla informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning genom sin (). Dess uppdrag är att hjälpa further and higher education institutions and the research community realise their ambitions in exploiting the opportunities of information and communications technology by exercising vision and leadership, encouraging collaboration and co-operation and by funding and managing national development programmes and services of the highest quality. Man driver en rad olika utvecklingsprogram som syftar till att skapa en samordnad Information Environment. Målgruppen för insatserna omfattar även all vidareutbildning (post-16 education sector). Det är intressant att se att man samlar den rena nätverksuppbyggnaden, digitala bibliotekssatsningar och stöd till användning av IT inom utbildningen inom samma ram. Totalt avsätts /03 till utvecklings- insatser inom Information Environment och till Content, vilket är ett samlingsnamn för utbyggnad av elektroniska samlingar och tjänster för att göra dem tillgängliga, således ett betydligt bredare koncept än upphandling av elektro- niska resurser. Ett antal delprogram driver olika aspekter av utveckling av digi- tala bibliotek, såsom tillgängliggörande av information som skapas inom högskolan, stöd för nätbaserat lärande, utveckling av portaler, samordning av tjänster och stödtjänster, presentation m.m. (se , där det finns en rad olika strategi och plane- ringsdokument) I internationell jämförelse är de brittiska insat- serna på många av dessa områden i framkanten av utvecklingen till- sammans med amerikanska digitala biblioteksinitiativ. En aktuell utredning beställd av brittiska högskolemyndighe- terna har särskilt koncentrerat sig på forskningens informationsbe- hov. Utredningsgruppen – – lade fram sin slutrapport (). Gruppen leddes av samme som höll i den berömda s.k. om informationsförsörjningen till högskolan . En huvudtanke i rapporten är att skapa en mer strategisk samordning och styrning av informationsförsörjningen till forskningen och i synnerhet stärka samordningen mellan British Library och de akademiska biblioteken. Ett annat intressant initiativ är det nederländska utvecklingspro- grammet – Digital Academic Repositories (se information på ). Den nederländska regeringen har anslagit –2006 för ett samlat program där alla de nederländska universiteten, national- , vetenskapsakademin och det nationella deltar. Med de deltagande institutionernas bidrag kommer pro- grammet få en budget på . Syftet är väsentligt öka tillgängligheten till den nederländska akademiska produktionen av forsknings- och undervisningsmaterial. Man vill åstadkomma en ökad samordning med stöd av öppna internatio- nella standarder. Inom EU har utveckling av digitala bibliotek getts ett omfattande FoU-stöd redan från det fjärde ramprogrammet, då det fanns ett särskilt biblioteksprogram inom det s.k. Telematikprogrammet. Inom det femte ramprogrammet har fortsatta stora satsningar gjorts på digital biblioteksutveckling inom området Digital Heritage and Cultural Content, som utgör en del av programmet . Några stora projekt som kan nämnas är EULER, ett digitalt bibliotek inom matematik, och RENARDUS, en samsökningstjänst för s.k. ämnesportaler. Ett s.k. Network of Excellence inom området digitala bibliotek, DELOS, har byggts upp. De europeiska nationalbiblioteken har fått stöd för ett projekt som möjliggöra samsökning i dessa biblioteks resurser, TEL. Satsningarna fortsätter inom det sjätte ramprogrammet, där det finns ett särskilt aktivitetsområde för digitala bibliotek. Se vidare e/digicult/index.htm. Här har satsningarna på utvecklingen av digitala bibliotek varit än mer omfattande. () drev –98 ett Digital Libraries Initiative, som sedan följdes av en fas 2 åren 1998–2002 med stöd av ytterligare finansiärer utöver NSF (). Ett intressant delprogram av mycket stor skala som särskilt kan nämnas här är det som kallas National Science, Technology, , and Mathematics Education Di- gital Library (NSDL)(nsdl). Inom området digitala bibliotek har också ett omfattande internationellt FoU-samarbete utvecklats, där NSF, JISC och EU är huvudaktörerna.