sou · GRB350d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Första stycket tillämpas även för den som har anställning men som är delvis arbetslös och om- fattas av 5 § tredje stycket 3. En sjukpenninggrundande in- komst som omräknats enligt första stycket kan för den som saknar anställning eller som uppfyller förutsättningarna i andra stycket räknas om på nytt först förflutit från den senaste omräkningen. Hel föräldrapenning utgör lägst (lägstanivå). Föräldrapenning utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, om föräldern under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen har varit försäkrad för en sjukpenning över lägstanivån och skulle ha varit det om känt till samtliga förhållanden. Föräldrapenning utges dock alltid lägst med ett belopp för hel föräldrapenning om (grundnivå). För en förälder som endast är försäkrad enligt 3 kap. 4 § social- försäkringslagen (1999:799) gäller detta under förutsättning att föräldern uppfyller villkoren i första meningen. Utöver vad som anges i andra stycket utges föräldrapenning för –med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, dock lägst med belopp enligt grundnivån, och för –med belopp enligt lägstanivån. Vid flerbarnsbörd utges föräldrapenning enligt 3 § andra stycket för – med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, dock lägst med belopp enligt grundnivån, och för 4 Senaste lydelse 2002:1136 – med belopp enligt lägstanivån. För varje barn utöver det andra utges föräldrapenning med belopp motsvarande för- älderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, dock lägst med belopp enligt grundnivån. När föräldrapenning enligt andra-fjärde styckena skall utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, skall beräkningen ske enligt 3 kap. med undantag av 5 § fjärde-sjunde styckena samt 10 a och 10 b §§. Utan hinder av vad som Utan hinder av vad som före- skrivs i andra-fjärde styckena föreskrivs i andra-fjärde styck- skall, om förälderns sjuk- ena skall, om förälderns sjuk- sänkts enligt 3 kap. 5 § tredje sänkts enligt 3 kap. 5 § tredje stycket 5, föräldrapenningen till stycket 5, föräldrapenningen till dess barnet fyller beräknas dess barnet uppnått och lägst på grundval av den sjuk- grundval av den sjukpenning- grundande inkomst som gällde eller den högre inkomst som löne- föräldern avstår från förvärvs- därefter föranleder, om föräldern arbete för vård av barn. kvinnan gravid på nytt innan vård av barn. barnet uppnått eller skulle ha på nytt innan barnet uppnått uppnått och tre månaders eller skulle ha uppnått och nio månaders ålder, skall på motsvarande sätt. sättningsvis beräknas på mot- gäller vid adoption av barn som sker efter det att det vid adoption av barn som sker efter det att det föregående kap. 5 d § i barnet fötts eller adopterats. Denna lag träder i kraft . För beslut som fattats före gäller äldre bestämmelser. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkringen (LAF) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 5 och 6 §§ samt 6 kap 2 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring5 skall ha följande lydelse. För den som är sjukpenning- Livränteunderlaget utgörs av den årliga inkomst i pengar eller (1962:381) om allmän försäkring utgörs livränteunderlaget av hans som det kan antas att den för- säkrade skulle komma att tills dande inkomst enligt 3 kap. 2 § vidare få för eget arbete, antingen av anställning eller av annat från vilken livräntan skall utges förvärvsarbete, om han eller hon eller den inkomst som då skulle inte hade fått sin arbetsförmåga ha utgjort hans eller hennes sjuk- nedsatt genom arbetsskadan. enbart på grundval av förhållan- livräntan första gången skall utges, om inte annat följer av 6 från bestämmelserna i 3 kap. 2 § och 7 §§. lagen om allmän försäkring. skattepliktiga förmåner än pengar ersättning som inte enligt 8 kap. 19 eller 20 § skattebetalningslagen (1997:483) undantas vid beräk- ning av skatteavdrag. Semesterlön och semesterersättning skall med- räknas utan den begränsning som anges i 3 kap. 2 § tredje stycket lagen om allmän försäkring. Inkomst i form av skattepliktiga förmåner skall värderas på det sätt som är föreskrivet för beräk- ning av pensionsgrundande in- komst enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. För den som inte är sjuk- penningförsäkrad enligt 3 kap. lagen (1962:381) om allmän för- säkring men likväl har inkomst av förvärvsarbete utgörs livränte- underlaget av den inkomst som med tillämpning av 5 § skulle ha beräknats för honom om han varit sjukpenningförsäkrad. Om det redan vid den tid- punkt då livränteunderlaget första gången fastställs med all sannolikhet kan antas att liv- ränteunderlaget skulle bli väsent- ligen högre eller lägre om liv- räntan beviljades får ytterligare livränte- underlag fastställas och läggas till grund för beräkning av livränta vid ett sådant senare tillfälle. En fastställd livränta skall räknas om med ledning av ett särskilt tal. Detta tal skall visa den årliga procentuella föränd- ringen av halva den reala inkomstförändring som beräknats för inkomstindex enligt 1 kap. 5 § andra stycket lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension med tillägg för den procentuella förändringen i det allmänna prisläget före det år livräntan omräknas och det allmänna prisläget året närmast före . Livräntan får högst omräknas till ett belopp som utgör samma andel av det för året fastställda prisbas- beloppet som den andel av livränteunderlaget som svarar mot ned- sättningen av förmågan att skaffa sig inkomst genom arbete enligt 4 kap. 2 §. Första och andra stycket skall också gälla för livränteunderlaget när en ny livränteperiod bestäms eller livräntan omprövas enligt 4 kap. 12 §. Motsvarande gäller för ett livränteunderlag som fast- ställts enligt 4 kap 6 §. Denna lag träder kraft . För beslut som fattats före gäller äldre bestämmelser. 1Utredningens uppdrag och arbete Sjukförsäkringens syfte är att ersätta individen för ett inkomst- bortfall vid t.ex. sjukdom. Vid beräkning av bl.a. sjukpenning används sjukpenninggrundande inkomst (SGI) som ersättnings- underlag. Har individen ingen inkomst saknas i regel förutsätt- ningar att fastställa SGI och han eller hon omfattas inte av för- säkringen. Skyddsbestämmelser för SGI utgör undantag från denna ordning. SGI-skydd innebär nämligen att en person i vissa fall får behålla sin SGI trots att han eller hon inte längre har någon inkomst av arbete. De vanligaste orsakerna till att skyddsreglerna träder in är – förutom sjukdom och rehabilitering – studier, arbets- löshet och graviditet/vård av barn. En person som omfattas av SGI- skydd har som regel också rätt att få sin SGI anpassad till löneutvecklingen inom sitt yrkesområde. Upprepade anpassningar av SGI-systemet har medfört att skyddsbestämmelserna har blivit både krångliga och svåra att tillämpa och administrera. Gränsdragningarna för vem som skall omfattas av SGI-skydd upplevs också som godtyckliga och orätt- visa. Det ställs krav på att få tillhöra den skyddade kretsen från fler grupper som står utanför skyddssystemet. Vidare har utveck- lingen mot en allt rörligare arbetsmarknad medfört att reglerna om löneanpassning kommit att uppfattas som alltmer otidsenliga. Som exempel kan nämnas att alltfler omfattas av s.k. sifferlösa löneavtal, vilket medför att de inte får något generellt lönetillägg att lägga till grund för löneanpassning. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare som fick i uppdrag att göra en analys av reglerna om skyddstider för SGI och – utifrån grundläggande principer för sådana regler – föreslå ändringar. Utredningen skall också enligt sina direktiv se över reglerna om rätten att följa löneutveckling dels under pågående ersättningsfall, dels vid beräkning av arbetsskade- Utredningens uppdrag och arbete livränta för förfluten tid. Vidare ingår i uppdraget att se över det efterskydd som finns i form av en särskild beräkningsgrund för föräldrapenning. Utredningen skall redovisa internationella erfarenheter och idéer samt försäkringar som täcker anställda inom olika avtalsområden. Utgångspunkten för utredningen är att de regler som föreslås skall uppfylla den enskildes behov av en väl fungerande försäkring som skall vara tydlig och överskådlig och därmed lättare att admini- strera. skall utredningen särskilt beakta regelsystemets effekter för personer som –vill kombinera deltidsstudier med sjukskrivning på deltid, –tar emot ersättning från trygghetsråd, –får s.k. postdoktorala stipendier och –är förtroendevalda och har ersättning enligt kommunallagen (1991:900). Utredningens direktiv återfinns i sin helhet i bilaga 1. Utredningens huvudsakliga uppgift var att först göra en analys av reglerna om skyddstider för SGI och därefter föreslå vilka grund- läggande principer som skall gälla för den enskildes rätt att behålla sin SGI under tid då han eller hon inte förvärvsarbetar. Utred- ningen påbörjade sitt arbete genom att ta del av ett omfattande material, såsom litteratur, utredningar, artiklar och rapporter på området. Under arbetets gång kunde utredningen konstatera att vi står inför ett vägval när det gäller det framtida sjukpenningskyddet. Det ena alternativet är att systemet justeras eller byggs ut genom att skyddsgrupperna utvidgas ytterligare. Det andra alternativet är att systemet konstrueras eller byggs om. I detta sammanhang finns det enligt utredningen också anledning att åter diskutera vilka principer som bör vara vägledande för omfattning av det ekonomiska skyddet vid tillfällig sjukdom. Skall de ursprungliga principerna behållas och tydliggöras? Vad händer i så fall med grupper som faller utanför och är det brister som bör lösas inom sjukförsäkring- ens ram? Som ett led i utredningsarbetet och i syfte att stimulera till en bred och offentlig debatt när det gäller detta vägval redovisade Utredningens uppdrag och arbete utredningen sin analys och huvudsakliga uppdrag i en delrapport – Ett vägval för framtidens sjukpenningskydd. Bygga ut eller bygga om? Syftet med delrapporten var främst att analysera och peka på de problem som dagens skyddsbestämmelser för SGI ger upphov till, att på en övergripande och principiell nivå teckna konturerna av en ny försäkringsstruktur, att presentera tre olika grundmodeller eller principiella lösningar för det framtida försäkringsskyddet vid sjukdom och annan korttidsfrånvaro, att i anslutning till dessa modeller peka på en möjlig lösning som kombineras med en standardförsäkring för studerande och att via remissbehandling få synpunkter och underlag för dessa strukturella och principiella lösningar. Delrapporten skickades ut till ett 40-tal remissinstanser . En sammanställning av remissvaren finns i del- rapporten som ligger som en bilaga till föreliggande slutbetän- kande. Utredningen har därefter med utgångspunkt från bl.a. sin probleminventering och remissynpunkterna arbetat vidare med de frågor som ingår i direktiven. Utredningsarbetet har bedrivits i nära samarbete med utredningens experter och sakkunniga. Sammanlagt har nio sammanträden och ett internat ägt rum med experterna och de sakkunniga. Dessutom har enskilda kontakter förekommit mellan dessa och utredningens sekretariat. Den särskilda utredaren har varit angelägen om att bedriva ett utåtriktat arbete och har därför – dels genom egna studiebesök, dels vid uppvaktningar – träffat företrädare för olika myndigheter och organisationer. Därutöver har utredningen via brev, e-post och telefonsamtal kommit i kontakt med både enskilda individer och personer som på olika sätt berörs av nuvarande regler/problematik i sitt arbete. För att studera internationella erfarenheter har den särskilda utredaren och utredningens sekretariat gjort studiebesök i och och där tagit del av olika modeller, analyser och utredningsförslag. Utredningens uppdrag och arbete Utredningens huvudsakliga uppdrag består av fyra delar eller områden: –skyddstider för SGI –särskild beräkningsgrund för föräldrapenning –anpassning av SGI –retroaktiv arbetsskadelivränta. Slutbetänkandet är disponerat så att dessa områden presenteras i motsvarande ordningsföljd. Utredningen har valt att direkt redo- visa sina överväganden och förslag medan bakgrundavsnitten till de olika kapitlen ligger som bilagor. När det gäller den första delen – SGI-skydd – så har utredningen i sin delrapport bl.a. analyserat och pekat på de problem som dagens skyddsbestämmelser ger upphov till. I delrapporten har också tecknats konturerna av en ny försäkringsstruktur. Utred- ningen väljer nu att ytterligare utveckla sina tankar kring en sådan struktur. I kap. 2 presenteras utredningens principiella utgångspunkter för SGI-skydd. Kapitlet inleds med en redogörelse för de principer som styr dagens SGI-skydd. Därefter utvecklar utredningen sina skäl för en förändrad försäkringsstruktur. Utredningen konstaterar bl.a. att ytterligare justeringar av skyddsreglerna inte är en fram- komlig väg och förordar därför att försäkringssystemet struktureras om. I kap. 3 utvecklar utredningen närmare hur en ny försäkrings- struktur skulle kunna se ut med en sjukförsäkring som i princip bör vara en renodlad inkomstbortfallsförsäkring, en fristående föräldraförsäkring, en standardförsäkring för studerande samt en fristående arbetsskadeförsäkring. Att införa en sådan försäkrings- struktur kräver givetvis ytterligare utredningar, fördjupade analyser och kostnadsberäkningar. Det fortsatta arbetet bör bedrivas i olika steg. Utredningen förordar att ett första steg tas redan nu med en fristående arbetsskadeförsäkring. Kapitlet – som i övrigt endast består av bedömningar – avslutas därför med ett förslag om en fri- stående arbetsskadeförsäkring. Utredningen lämnar således inte några förslag till justeringar inom ramen för nuvarande skyddssystem. Emellertid finns det ett stort tryck för att ta in fler grupper i den skyddade kretsen. Even- tuella justeringar handlar också om politiska avvägningar. Utredningens uppdrag och arbete redovisas därför vilka tänkbara konsekvenser som kan uppstå om dagens system utvidgas till att omfatta fler grupper. Syftet är ge underlag inför kommande ställningstaganden. Grupperna som lyfts fram i kapitlet är de som särskilt omnämns i utredningens direktiv. Den andra delen av utredningens uppdrag – särskild beräknings- grund för föräldrapenning – redovisas i kap. 5. I kapitlet lämnas vissa förslag när det gäller föräldrars SGI-skydd och den särskilda beräkningsgrunden. Anpassning av SGI, som är den tredje delen i utredningens upp- drag, behandlas i kap. 6. Utredningen föreslår två typer av anpass- ningsmodeller. Den ena modellen tillämpas för egenföretagare och arbetslösa och innebär att SGI indexeras enligt en schablon. Den andra modellen tillämpas för anställda och innebär att SGI anpassas efter faktisk löneutveckling, dvs. nuvarande regler behålls för anställda. Den fjärde och sista delen i utredningens uppdrag – beräkning av arbetsskadelivränta för förfluten tid – utvecklas i kap. 7. Utred- ningen föreslår bl.a. att livränteunderlaget skall kunna fastställas enligt en huvudregel men att undantag i vissa fall skall kunna göras. Ikraftträdande och övergångsbestämmelser finns i kap. 8 medan konsekvensbeskrivningarna av förslagen är samlade i kap. 9. Som påpekats finns relevant bakgrundsinformation till de olika delarna i bilagor (bil. 2–6). Som bilaga finns också en beskrivning av andra försäkringslösningar (bil. 7) och en internationell jäm- förelse (bil. 2Principiella utgångspunkter för SGI-skydd 2.1Principer som styr dagens SGI-skydd Utredningens bedömning: Utifrån dagens skyddssituationer har utredningen identifierat fyra principer som i olika hög grad kan anses motivera dagens skyddssystem; principen om anknyt- ning till förvärvslivet, principen om att gynna ökat barnafö- dande, principen om det livslånga lärandet och principen om samhällsnyttig verksamhet. Skyddsbestämmelserna för sjukpenningrundande inkomst (SGI) har presenterats i utredningens delrapport.1 Kort uttryckt innebär SGI-skydd att individens SGI skyddas mot sänkning när han eller hon gör avbrott i sitt förvärvsarbete. En förutsättning för att omfattas av skyddsbestämmelserna är att förvärvsavbrottet bedöms som skyddsvärt av samhället. Från början ansågs enbart kortvarig arbetslöshet som skyddsvärd. Den enskilde individen ansågs i dessa fall ha kvar sin anknytning till förvärvslivet. Utvecklingen med- förde att alltfler grupper kom att omfattas av skyddsbestämmelserna vid olika förvärvsavbrott. Såvitt utred- ningen kan bedöma har denna utveckling skett mer eller mindre osystematiskt. Skyddet har också blivit mer förmånligt till sitt innehåll. För en beskrivning av skyddssystemets framväxt hänvisas till delrapporten.2 De vanligaste skyddssituationerna är arbetslöshet, föräldra- ledighet och studier. I dessa fall anser alltså samhället att förvärvs- avbrottet är så skyddsvärt att individen får ett SGI-skydd under 1Jfr bilaga till föreliggande slutbetänkande Principiella utgångspunkter för SGI-skydd Dessutom anses ytterligare några situationer som skyddsvärda, bl.a. biståndsarbete. Utredningen har visserligen inte funnit några närmare motiveringar i förarbeten till dagens skyddssystem. Utifrån nuvarande skyddssituationer går det dock att identifiera fyra principer som enligt utredningen kan anses motivera dagens skyddssystem: –principen om anknytning till förvärvslivet –principen om att gynna ökat barnafödande –principen om det livslånga lärandet –principen om samhällsnyttig verksamhet. De olika principerna kan gälla intermittent under pågående SGI- skydd. Som exempel kan nämnas att en person som är arbetslös kan övergå till att vårda barn för att därefter övergå till studier. Det betyder att flera principer kan användas av förvärvsavbrott. I det följande presenteras dessa principer närmare samt vilka skyddssituationer som kan härledas ur respektive princip. Först bör dock påpekas att de nu nämnda principerna i olika hög grad har motiverat dagens skyddssystem. När det gäller vilken ersättning som skall betalas ut vid eventuell sjukdom under skyd- dad tid så är detta beroende av hur skyddet är utformat. finns det tre olika lösningar för skyddsbestämmelsernas utformning; individen får behålla sitt försäkringsskydd, försäkringsskyddet hålls vilande eller individen får tillbaka sitt försäkringsskydd i vissa situationer.3 Att försäkringsskyddet ser olika ut innebär också att det varierar mellan de skyddade grupperna hur ersättningen skall beräknas vid sjukdom. Valet av lösning hänger samman med vilken ersättning som ansetts vara motiverad för den aktuella gruppen. Allmänt sett gäller att sjukförsäkringen bygger på inkomstbort- fallsprincipen. Denna princip styr således inte vilka som kan om- fattas av skyddet utan har betydelse när det gäller hur ersättningen skall beräknas. 3 Delrapporten s. 40 f Principiella utgångspunkter för SGI-skydd 2.1.2Principen om anknytning till förvärvslivet Principen om anknytning till förvärvslivet är den princip som ursprungligen motiverade SGI-skydd. Den som starkast kan här- leda sitt skydd ur denna princip är självfallet den som är i förvärvs- arbete. Likaså får denna princip anses självklar när det gäller en person som har ett förvärvsarbete men blir sjuk eller behöver rehabilitering. Andra grupper som kan härleda sitt SGI-skydd ur denna princip är personer vars dagersättningar baserar sig på SGI, dvs. personer som har rätt till –dagpenning inom totalförsvaret –tillfällig föräldrapenning. Även den som är arbetslös kan härleda sitt skydd ur denna princip. ansågs det att arbetslöshet i regel fick anses vara av tillfällig natur och att den omständigheten därför inte borde medföra någon ändring av den arbetslöses sjukpenningklass. Den arbetslöse ansågs ha kvar sin anknytning till förvärvslivet. En lång- varig arbetslöshet kunde däremot medföra en sänkning av sjuk- penningklassen. Om arbetslösheten var självförvållad fick den arbetslöse inget sjukpenningskydd överhuvudtaget. anses den arbetslöse ha kvar sin anknytning till förvärvslivet om han eller hon deltar i arbetsmarknadspolitiska program och får aktivitetsstöd eller står till arbetsmarknadens förfogande enligt vissa angivna krav.4 Längden på arbetslöshetsperioden påverkar inte heller skyddet. Skyddssituationer som också kan härledas ur denna princip är vissa fall av föräldraledighet och studier inom eget yrkesområde. När det gäller rätten till sjukpenningskydd vid föräldraledighet var denna ursprungligen begränsad. hade en så kallad tilläggssjukpenningplacerad kvinna rätt att efter förlossningen stå kvar i sin sjukpenningklass utan att förvärvsarbeta . I takt med utbyggnaden av föräldraförsäkringen blev också SGI-skyddet mer förmånligt och grundar sig i många 4 Jfr delrapporten s. 55 ff Principiella utgångspunkter för SGI-skydd fall mer på principen om att gynna ökat barnafödande än principen om anknytning till förvärvslivet. Studerande kunde ursprungligen endast få ett SGI-skydd vid studier inom eget yrkesområde. För att omfattas av skydd krävdes bl.a. att den enskilde var etablerad på arbetsmarknaden innan studierna påbörjades. Han eller hon omfattades också av skydd under hela tjänstledigheten, dvs. så länge det fanns anknytning till en arbetsplats eller arbetsgivare. Således kan SGI-skyddet vid dessa fall härledes ur principen om anknytning till förvärvslivet. Bestäm- melsen om studier inom eget yrkesområde är visserligen fort- farande tillämplig men har gradvis förlorat i betydelse i takt med att allt fler skyddsbestämmelser kopplade till studiefinansiering införts för studerande. kan SGI-skyddet vid studier i regel härledas ur principen om det livslånga lärandet. Avslutningsvis bör också nämnas att det finns vissa personer eller grupper som inte omfattas av SGI-skydd men som skulle kunna hävda rätten till skydd baserad på denna princip. Den första gruppen är personer som får ekonomiskt stöd från trygg- hetsråd. Den andra gruppen är vissa försäkrade som efter fullgjord forskarutbildning bedriver postdoktorala studier. Utredningen utvecklar detta resonemang i kap. 4. 2.1.3Principen om att gynna ökat barnafödande SGI-skyddet vid graviditet och vård av barn kan härledas ur såväl principen om anknytning till förvärvslivet som principen om att gynna ökat barnafödande. En gravid kvinna omfattas av skyddsbestämmelserna om hon gör ett förvärvsavbrott – helt eller delvis – tidigast före barnets födelse eller den beräknande tidpunkten för denna. Här synes båda principerna vara tillämpliga för den kvinna som är tjänstledig från sitt förvärvsarbete. Fram till barnets ettårsdag får föräldern behålla sitt skydd om han eller hon är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vård av barn. Även i dessa situationer kan skyddet härledas till både princi- pen om anknytning till förvärvslivet och principen om att gynna ökat barnafödande, i vart fall så länge föräldern är berättigad till tjänstledighet från sitt förvärvsarbete. Har barnet fyllt får föräldern behålla sitt skydd om han eller hon antingen är Principiella utgångspunkter för SGI-skydd –ledig från sitt förvärvsarbete och uppbär hel föräldrapenning- förmån, eller –har förkortad arbetstid och uppbär hel föräldrapenning som minst svarar mot arbetstidens nedsättning. I det sistnämnda fallet anser utredningen att skyddet mer kan här- ledas ur principen om ökat barnafödande än principen om anknyt- ning till förvärvsarbete. Ju förmånligare föräldraförsäkring som kopplas till motsvarande SGI-skydd desto starkare blir principen om att gynna ökat barnafödande och desto svagare blir kopplingen till principen om anknytning till förvärvslivet. 2.1.4Principen om att uppmuntra livslångt lärande En person som studerar inom eget yrkesområde kan som påpekats härleda sitt skydd ur principen om anknytning till förvärvslivet, i vart fall så länge den studerande är tjänstledig från sin anställning. För övriga studerande är skyddet uppbyggt kring principen om att uppmuntra det livslånga lärandet.