sou · GRB3112d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Deltagares upplevelse av folkbildning Det här borde alla få pröva! Delbetänkande av Utredningen för Statens utvärdering av folkbildningen 2004 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av för- valtningavdelning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 1993. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: 08–405 42 95 Telefon: 08–405 47 29 /propositioner/sou/pdf/remiss.pdf Det här borde alla få pröva! En studie om deltagares erfarenheter av studier på folkhögskola forskning och grundläggande teori ................... Allmänt om folkhögskolan...................................................... Folkhögskolornas uppgift inom utbildningsväsendet........... Forskning om studier på folkhögskola................................... teori om social interaktion .................................... Folkhögskolan som social inrättning och avgränsat Dramaturgins grundläggande mekanismer............................. Studiens perspektiv och genomförande......................... Perspektiv på studiens syfte .................................................... Vad betyder betydelse.............................................................. Levnadsberättelse som ansats.................................................. Teoretiska och metodologiska utgångspunkter..................... Intervjuns teori och metodologi ............................................. Urval av informanter ............................................................... Reflektioner om studiens design............................................. Några analytiska tumregler för levnadsberättelser ................ Vad betyder folkhögskolestudier?................................ Lokalisationen – den inhägnade upplevelsen .................... Bemötande från lärargruppen ................................................ Det långsamma studietempot................................................ Det intensiva umgänget ......................................................... Glädjen i att fördjupa ett intresse.......................................... Det är inte komvux ................................................................ 7 Tematisk analys ....................................................... 7.1Strukturell och innehållslig berättelseanalys av hela Rekrytering – valet av folkhögskola för deras studier ......... Studier för att skaffa sig en position..................................... Studier och efterföljande sysselsättning ............................... Den positiva erfarenhetens kärna.......................................... Identitetsberättelse och förändring ...................................... Studiers inverkan retrospektivt............................................. Studiernas betydelse i vidare sammanhang........................... Nyttig kunskap eller bortkastad kunskap ............................ Folkhögskolans mål och framgångsberättelser.................... Teoretiskt kritiska reflektioner............................................. , f. 1962. Forskare och lärare vid , . dr i pedagogik 2002 med avhandlingen rationalitet som rör olika typer av för- nuft omkring rekrytering till vuxenutbildning. lic. 1999 med avhandlingen , demokrati och organisationsförändring i skilda verkligheter. Har tidigare genomfört en nationell utvärdering för kunskapslyftskommittén som resulterade i rapporten – till vilken nytta då? Har också deltagit i forskning och utredning av statliga extrasatsningar på vuxenutbildning. inbegripen i en uppföljning av ett utvecklingsprojekt i utvecklingsrådets regi. Det här borde alla få pröva! Den här rapporten handlar om vad före detta deltagare i folkhög- skoleutbildning tänker och tycker om sina studier i efterhand. Studien ingår som en del i den statliga utvärderingen av folkbild- ningen (SUFO 2: Dir 2001:74). Den statliga utvärderingens över- gripande syfte innebär att ta reda på vad de statliga bidragen till folkbildning fått för konsekvenser avseende mål och nytta. Placerat i relation till folkhögskola innebär syftet att belysa vad studier på folkhögskola kan ge och har givit deltagare. Några omskrivna effekter av utbildning på folkhögskola är till exempel förvärvade kunskaper, personlighetsutveckling, upplevelser av ökad egenmakt och demokratisk medvetenhet (, 2000). Dessa effekter är emellertid inget speciellt för folkhögskola eftersom de också rapporterats från andra typer av utbildning (Paldanius, m.fl., 1997). Föreliggande studie tar utgångspunkt i en enkel fråga – vad tycker före detta deltagare att studierna på folkhögskola gav dem? Den skenbara enkelheten i en dylik fråga döljer emellertid många andra frågor. Vad innebär det att få ut något av studier? Att få ut något av en aktivitet kan naturligtvis definieras som en effekt av aktiviteten. Ordet effekt innebär då det en deltagare upplever sig ha fått ut av en aktivitet. Det lämpligaste forskningsobjektet för att besvara en fråga om vad en före detta deltagare i studier fått ut av sina studier bör vara deltagares erfarenheter. Erfarenheter kan naturligtvis inbegripa det mesta. Vi kan intressera oss för erfaren- heter i form av en infriad målsättning som ett specifikt betyg, yrkeskunskap och/eller högskolebehörighet. Det kan också handla om bildning, en bättre yrkesposition, kamratskap, en partner med mera. Erfarenheterna behöver emellertid inte bara beskriva något positivt. Erfarenheterna kan också beskriva en ansträngande tid som inkluderade mobbning, stora studielån, konflikter, menings- lösa utbildningsupplägg och oanvändbara kunskaper. Komplexiteten runt den enkla frågan antyder att vi bör närma oss före detta deltagares erfarenheter med öppenhet. Exempel på olika synsätt som ryms inom SUFO 2:s syfte kan vara att effekter av utbildning kan ta utgångspunkt i formulerade mål med utbild- Det här borde alla få pröva! Studien skulle då komma att handla om i vilken grad del- tagarna motsvarar uppställda mål. Å andra sidan kan studien ta utgångspunkt i att målen kanske inte har speciellt mycket att göra med deltagarnas egna erfarenheter. Skillnaden mellan den så kallade formuleringsarenan och realiseringsarenan är välkänd (Lindensjö & , 1986). Enligt direktiven för SUFO 2 saknas det forskning kring deltagares upplevelser och värderingar om deras studier på folkhögskola efter (SUFO 2: Dir 2001:74). Det förefaller därför rimligt att den här studien försöker ta utgångspunkt i deltagarnas specifika bild av sina studier. Genom deltagarnas bilder får vi en möjlighet att lära oss vad effekter av studier kan innebära. Ytterligare en komplicerande aspekt är att ordet effekt troligen är ett nonsensord i deltagarnas erfarenheter om utbildning. Vi behöver ett ord som kan gestalta hur en individ i beskriver och värderar vad tidigare upplevelser betyder för dem . Ordet betydelse är troligen det mest lämpade i ett flexibelt tidsperspektiv. Det här borde alla få pröva! Med utgångspunkt i syftet för SUFO 2 vill jag formulera den här delstudiens syfte till att undersöka vilken betydelse före detta del- tagare tillskriver sina folkhögskolestudier retrospektivt? Studiens syfte inbegriper ett resonemang om effekter men av- gränsar inte till en enkel beskrivning av måluppfyllelse. En utgångs- punkt för studien är att det inte finns mycket forskning om retrospektiva erfarenheter av studier på folkhögskola (SUFO 2: Dir 2001:74). Det är därför rimligt att inrikta studien mot en undersökning av vilka olika betydelser deltagarna berättar om, vilka variationer det finns och i vilka komplexa sammanhang de före- kommer. En poäng med denna inriktning är att studiens resultat kan ge underlag till bredare studier med representativa urval. Att de betydelser som finns förekommer i variation och komplex- itet är ett rimligt antagande eftersom deltagarna under efter studierna på folkhögskolan förvärvsarbetat, varit arbetslösa, deltagit i andra studier, bildat familj med mera. Därmed görs ett antagande om att deras minnesbilder och erfarenheter troligen sammanflätats med allt annat av vikt i deras liv. Erfarenheter av studier belyses tillsammans med en återberättelse av vad de gjort före, under och efter sina studier. Med utgångspunkt från deras framställning om sin levnad och sina studier kommer den här rapporten att försöka ge en bild av vilka erfarenheter de minns och hur de organiserar dem. Det här borde alla få pröva! 3Tidigare forskning och grundläggande teori Följande kapitel ger en kort bakgrund till folkhögskola, en del forskningsrön om folkhögskola och en kort teoridel om hur man kan förstå de situationer där människor möts och samtalar med varandra. Syftet med dessa teoriramar utgår från att studiens fråga kan indelas i två områden. Det första området är erfarenheter av studier på folkhögskola. Det andra området är att en individ skall berätta och ge omdöme om fenomenet i en intervjusituation. Vi kan därför fråga oss hur och varför berättar de före detta del- tagarna om sina erfarenheter på ett visst sätt och vad innebär det för fenomenet i fråga? Över tid har det producerats mycket kun- skap om folkhögskola och interaktionsteori. Det här kapitlet hålls avsiktligt mycket kort för att ge den empiriska delen mer utrymme. Innan vi går in på forskningsresultat om folkhögskola kan det vara lämpligt med lite allmän information. Folkhögskolan är en inrätt- ning för bildning och utbildning i dagens samhälle (, 2000). Enligt den senast uppdaterade informationen sägs att i finns 147 folkhögskolor. De flesta folkhögskolor (103) ägs och drivs av folkrörelser eller andra organisationer. De övriga folkhögskolorna ägs och drivs av regioner/landsting (43) eller kommuner (1). Folkhögskolan erbjuder studier för vuxna, med en nedre åldersgräns för de allmänna kurserna. Skolorna vänder sig främst till sökande med kort tidigare skol- utbildning. Folkhögskolorna har en frihet att utforma sina kurser utifrån skolans speciella inriktning och profil vilket möjliggör för kursdeltagarna att påverka studiernas inriktning och innehåll efter deras förkunskaper, intressen och behov. Ett utmärkande drag för folkhögskolan som skolform är att man vanligtvis arbetar med mindre och mer sammanhållna studiegrupper. Studierna organise- ras ofta ämnesövergripande i projektform och man utgår i möjlig- Det här borde alla få pröva! aste mån från de studerandes behov, förkunskaper och erfaren- heter. Detta ger kursdeltagarna stora möjligheter att tillsammans påverka studiernas inriktning och innehåll. Studiebesök, grupp- arbeten och studieresor är vanliga på folkhögskolorna. Folkhög- skolorna har kurser på olika nivåer och med olika inriktningar. De långa kurserna varar från en termin upp till ett eller . Fritids- ledarprogrammet är vanligtvis . All undervisning är avgiftsfri och statligt studiestöd kan sökas (källa. Den så kallade allmänna kursen är en viktig del av verksamheten och finns på samtliga folkhögskolor. Allmän kurs kan ge behörig- het till högskolestudier. Varje termin finns ca 19 000 deltagare på allmän kurs (inkl. särskilda utbildningsinsatser). Folkhögskolorna erbjuder också så kallade särskilda kurser, t.ex. i musik, mediekunskap, konsthantverk, teater, språk, friskvård, turism. I dessa kurser ägnas en större del av studietiden åt det ämnes- område man valt. Flera av dessa kurser är yrkesinriktade. Det finns till exempel utbildning till fritidsledare, dramapedagog, journalist, kantor och behandlingsassistent. Antalet deltagare på de särskilda kurserna uppgår varje termin till ca 11 000. Utöver allmänna och särskilda kurser har folkhögskolorna över 80 000 deltagare per termin i kortkurser av olika slag (källa. Folkhögskolornas uppgift inom utbildningsväsendet Vad innebär folkhögskola? Om vi börjar med folkbildning gener- ellt så finns följande syften formulerade omkring statsbidragen till densamma. Statsmakten vill att folkbildningen skall bedriva och främja en verksamhet som gör det möjligt för kvinnor och män att påverka sin livssituation och som skapar engagemang för att delta i samhällsutvecklingen. Man vill också stärka och utveckla demo- kratin, bredda kulturintresset i samhället, öka delaktigheten i kulturlivet samt främja kulturupplevelser och eget skapande. Verk- samhet som syftar till att utjämna utbildningsklyftor och höja utbildningsnivån i samhället skall prioriteras liksom verksamhet som riktar sig till utbildningsmässigt, socialt och kulturellt miss- gynnade personer. (SFS 1998:973) Enligt folkbildningsproposition- en (1990/91: 82) är folkhögskolans uppgift att befästa och utveckla demokratin i det svenska samhället och förbättra människors möjlig- heter att påverka de egna livsvillkoren. Den här typen av mål före- kommer omkring vuxenutbildning generellt. Förutom att vara mål Det här borde alla få pröva! kan de betraktas som retoriska komponenter omkring all form av statsunderstödd utbildning. Ett demokratiskt samhälle behöver utbildade medborgare för samhällsreproduktion. Finns det något speciellt som särskiljer folkhögskola från annan form av vuxen- utbildning? En specifik detalj är att ett antal folkhögskolor bedriver verk- samhet inom respektive huvudmans fält. Några skolor har stark folkrörelse- eller organisationsanknytning till nykterhets-, arbetar- och idrottsrörelsen. Ett exempel på huvudmannaprofiler kan vara att idrottsrörelsens folkhögskolor ger en fritidsledarutbildning som är profilerad mot idrott (SOU 1996: 75). Forskning om studier på folkhögskola Ett traditionellt grepp för att få förståelse för folkhögskolan är att vända sig till dess historia. (2000) beskriver folkhög- skolan som en skolform som upprättats vid sidan om den tradition- ella skolan. Folkhögskolans uppkomst förklaras med att en av samhällets intressegrupper kände behov av att skapa en utbildning som var anpassad för dem. Intressegruppen var de självägande bönderna. Ett skäl till detta behov var att bönderna ville ge sig själva möjlighet till en högre bildning. Behovet av en egen utbildning kan också tolkas som sprunget ur praktiska och politiska skäl. Praktiskt var det en fråga om att bondegruppens elever skulle kunna ta sig in i utbildning utan de formella examina som erhölls inom den traditionella utbildningen. Det var också en fråga om att placera studierna när det finns tid för att bedriva studier, dvs. när sönerna inte behövdes i arbetet på gården. Ytter- ligare ett skäl var att man ville få möjlighet att utbilda bönderna i de kunskaper som var viktiga för dem, dvs. Ett annat skäl till att de inte ville att barnen skulle delta i traditionell utbildning var att de riskerade att förlorade sina barn till andra verksamheter. Det behövdes helt enkelt en skola som tog till vara deras egna intressen. En skola som var till för en speciell grupps intressen innebar emellertid också ett potentiellt hot mot samhällets rådande ord- ning. Det är inte svårt att föreställa sig att de ansvariga för den nationella utbildningspolitiken och andra makthavare i landet kunde uppfatta en potentiell fara i att flera intressegrupper skulle starta egna skolor. Det kunde hota samhällshierarkin, dess ordning och dess stabilitet. (2000) skriver att under början av 1900- Det här borde alla få pröva! talet utvecklas folkhögskolan till en samskola. Både kvinnor och män kunde börja läsa kurser. Begrepp som social jämlikhet var tämligen laddade och folkhögskolan hamnade i än värre politisk turbulens. Folkhögskolan blev inte mindre kontroversiell genom att den bröt mot fet lärarstyrda tänkande som var grund för lärarnas profession inom den reguljära utbildningen. Därmed hotade arbets- formerna lärarna status inom den traditionella utbildningen. var det inte endast beslutsfattare som ställde sig kritiska till upp- komlingen utan nu involverades även andra grupper i kritiken. Frihet och oberoende var honnörsord för folkhögskolans arbets- former och man kan naturligtvis fråga sig om inte kritiken ledde till att förstärka folkhögskolans egna slagord. Folkhögskolan till- lämpade ofta elevstyre, parlamentariska diskussioner och andra demokratiska samverkansmodeller. Arbetsformerna skulle stärka elevernas behov av självverksamhet och självständigt arbete samt aktivera dem i skolans sociala verksamhet. –30-talet uppkommer särskilda folkhögskolor för industriarbetare. Före- trädare för de tidigare bondeskolorna motsatte sig att folkhög- skolor skulle rikta sig till andra grupper i samhället. Andra kritiker menade att man accepterade nya studerandegrupper av egoistiska och ekonomiska skäl, ställda inför vikande underlag och minskad rekrytering. Utvecklingen stod emellertid inte att hejda och i sam- band med att stora grupper arbetslösa industriarbetare strömmat till skolformen var genombrottet för flera intressegrupper ett faktum. Den här typen av bakgrund kan tolkas som en historia och grund till en position vid sidan om det reguljära utbildningssystemet i dagens samhälle. Historiens innehåll av konflikter och kamp mot etablissemanget föder kanske ett behov att hävda sin särart fram . Ett belägg för att historien lever inom folkhögskolan såg vi (, 2000). Då diskuterades frågan om avsikten med folkhögskolan var att man skulle vara en kursbeställarskola som skulle tjäna myndigheterna och andra huvud- män eller om det skulle vara folkets skola med målsättningen att utveckla självförtroende, skaparkraft och social handlingsförmåga. Det här borde alla få pröva! (2000) gör inte bara en historisk tillbakablick. Han gör även en empirisk studie av elever på flera folkhögskolor. I sin avhandling berättar han om hur olika elever kommer till olika kurser på två olika skolor och att det uppstår en risk för kollision mellan olika målsättningar, s.k. bildningsprojekt. Bildningsprojekten kolliderar med varandra inom kurserna och verksamheten kommer därför att präglas av spänning. Andra konfliktpunkter som målas upp är att det samhällsorienterade meritokratiska tänkandet bärs av studenter in i folkhögskolans kurser. Där möts de av en i kurs- planerna formulerad idé om bildning som i viss mån inte stämmer med merittänkandet. Detta är den traditionell konflikt vi sett tidig- are men uttryckt på i klassrumsinteraktion på några folkhög- skolor. Från ett samhällsperspektiv förefaller det som denna konflikt är kalkylerad eller åtminstone formulerad. (2000) skriver att i diskursen om folkhögskolan ingår att syftet skall vara att erbjuda medborgerliga och demokratiskt bildningsprojekt med möjligheter att förbereda för högre studier eller yrkesutbildning. Vissa målgrupper i samhället skall prioriteras. konstat- erar att i praktiken vinner marknadstänkandet. Trots bildnings- planer för den allmänna kursen så kommer meritering att ta över större delen av den allmänna kursen. Denna anpassning bygger enligt på en kombination mellan det övriga samhällets meritokrati förkroppsligad av eleverna och institutionens rädsla för minskad rekrytering till kurserna. En praktisk detalj i konflikten är studietakt. De elever som driver självupprättelseprojekt behöver ta sin tid i en lugn studietakt. Det leder till att elever med meriterings- projekt överväger avhopp. De vill studera i ett snabbare tempo och dra ner på kostnaderna. De vill hellre gå på komvux för att för- verkliga sina mål. Även arbetssättet kan vara en källa till konflikt. Ett process- inriktat arbetssätt med mjuk framtoning är bra för dem som behöv- er ta det lugnt och kanske rehabilitera sig från tråkiga erfarenheter från tidigare utbildning. Andra som är intresserade av meriter vill ha mer struktur och explicita krav. Bland tidigare rapporterade faktorer som påverkar elevernas upp- levelse av studier på folkhögskola finns lärarna. Lärare på folkhög- skola betonar självupprättelse och självutveckling på grund av att de själva bär erfarenheter om hur det är att göra en klassresa. Det här borde alla få pröva! sällan har de egna erfarenheter som elev på folkhögskola. Lärare identifierar sig med eleverna och erbjuder eleverna att identifiera sig med dem (, 2000). När det gäller vad en kurs på folkhögskola kan ge studerande i termer av värde så har Nitzler, m.fl. (1996) redovisat en del intressanta resultat. Eleverna upplever ofta att de fått ett stärkt självförtroende genom att man har fått en känsla av att duga under kursens gång. De vågar säga mer saker i grupp och de upplever sig ta mer hänsyn till andra. Eleverna berättade också att demokratin fungerar bra både i undervisning och i relationer mellan människor. Däremot var demokratin inte speciellt markant när det gällde de övergripande studievillkoren, t.ex. studieekonomi. En annan aspekt som ofta förekommer är talet om en folkhögskoleanda. Nitzler och (1994) visar i en studie hur en elev kan beskriva andan. En elev som heter uttrycker sig så här: Mys, pys, mjukt, lära känna och rå om varandra (s. 47). hade avslutat sina studier när studien genomfördes och hans utsaga ger en indikation om både vad det kan vara för klimat som utvecklas kollektivt på folkhögskola och vad det kan vara trevligt att berätta om i en intervju. Andra aspekter som lyfts fram av elever är en känsla av att bli tagen på allvar, gemenskapen med olika människor och kulturer. Nitzler och studie visar också att endast en person av 25 hade fått fast arbete efter avslutad kurs. Den viktig- aste förklaringen till det torde vara den tidens situation på arbets- marknaden och eventuellt regionala faktorer. En annan elev som kallas insåg situationen på arbetsmarknaden men tyckte ändå att studierna på folkhögskola var det bästa hon hade gjort. Hon hade trots allt fått en kick (s. 40). En studie som tog ett bredare grepp om folkhögskolestudiers genomfördes av och (SOU 1995:141). Inom ramen för ett riksrepresentativt urval lät de före detta deltagare ta ställning till en uppsättning påstående om deras studier. Följande tabell illustrerar. Det här borde alla få pröva! Andel av urval som svarar instämmande på påståenden om deras erfarenheter om studier på långa kurser (och , SOU 1995:141, s. 43) Folkhögskolan erbjuder en bra studieform Har fått de kunskaper som jag förväntade mig Fick själv vara med och bestämma studiernas upplägg Stämningen mellan lärare och elever var bra Stämningen mellan eleverna var bra Resultaten i tabellen visar att det är en mycket hög andel före detta deltagare som är nöjda med sina studier på folkhögskola. Spontant tycker jag att entydiga siffror av den här kalibern bör betraktas kritiskt men med den information som jag har tillgång till kan jag bara konstatera att studieformen verkar vara mycket givande och att i stort alla var nöjda. Sammanfattningsvis är det tydligt att det förr fanns en viss miss- tro kontra ett starkt självhävdelsebehov mellan samhällets tradition- ella utbildningsväsende och folkhögskolan. (2000) skriver bland annat att den nya skolformens arbetsmetoder väckte mycket misstro och motstånd. Av det vi sett tidigare förefaller det rimligt att anta att historien, genom konflikt, låtit folkhögskolan utveckla en särskiljd art gentemot det reguljära utbildningssystemet in . Om så är fallet förefaller det rimligt att deltagare som ingår i den här studien berättar om särart. Något annat som också blir påfallande i genomgången av tidigare forskning och utvärdering är de positiva omdömen eleverna tillskriver sina studier. Kanske är folkhögskolans position vid sidan av det reguljära utbild- ningssystemet en del av förklaring till de positiva omdömena. 3.2Goffmans teori om social interaktion Mänsklig gemenskap och interaktion har studerats av många forsk- are. När det gäller studier på folkhögskola och i synnerhet i samband med internatboende kan vi anta att gemenskap och inter- aktion är viktiga komponenter både för att beskriva upplevelsen i sig och värderingen om vad de fick ut av sin studieperiod. Det här borde alla få pröva! (1998) teori om social interaktion visar att kommunika- tion är en oerhört viktig del av det mänskligt meningsfulla.