sou · GRB345 · 2004-01-01 00:00:00 — Tabell 3.1 visar specialiseringskvoter 1996 för de olika branscherna som ingår i analysen. Förutom stora specialisering i trävaror, massa och papper samt järn och stål visar tabellen också att specialiseringen i flera högteknologiska sektorer – främst läkemedel, teleprodukter och flygplanstillverkning – är påfallande hög. Den höga specialiseringskvoten för skeppsbyggnad kan dock vara något missvisande, eftersom konsumtionen av branschens produkter är så liten. Bilaga 6 till LU 2003 Skiljer sig specialisering från det förväntade mönstret? Tabell 3.1 specialiseringskvot 1996 Massa-, pappers-, och pappersvaru- tillverkning samt grafisk produktion Varor av mineraliska ämnen (utom metaller) Livsmedel, dryckesvaror och tobak Textil-, beklädnads-, läder- och lädervaror Källa: [1999a]. Tabell 3.2 sammanfattar resultaten av regressionsanalyser där den beroende variabeln är nivån på specialiseringskoefficienten. Tabellen visar både koefficienter för var och en av de oberoende variablerna (det vill säga faktortillgångar och marknadsstorlek), samt koefficienten för en interaktionsvariabel som mäter i vilken utsträckning skiljer sig från det allmänna mönstret. Den första resultatkolumnen gäller för hela perioden –1996, medan de övriga kolumnerna delar upp informationen i de fyra femårsperioder som ingår i helheten. Alla regressionerna innehåller dummies för tidsperioder, länder och branscher. Skiljer sig specialisering från det förväntade mönstret? Bilaga 6 till LU 2003 Tabell 3.2 Förklaringsvariabler till specialiseringskvoten 1976–1996 (2,83)*** [5,89]*** -0,2104 (0,16) (1,48) (0,12) (0,56) (-1,46) [-0,26] [1,46] [0,13] [1,31] [-1,96]** (3,78)*** [5,29]*** -0,1875 -0,0275 -0,0669 (-1,43) (0,60) (-1,39) (1,36) (-1,89)* [-1,96]** [0,15] [-1,20] [1,83]* [-2,18]** (2,72)*** [1,82]* -0,0001 (1,38) (0,59) (0,39) (-0,11) (2,01)** [1,82]* [0,66] [0,45] [-0,72] [2,63]*** (12,07)*** [15,97]*** -0,0358 (1,90)* (0,16) (1,27) (-0,54 (2,01)** [3,93]*** [1,17] [2,22]** [0,70] [3,00]** (2,48)*** [4,04]*** (1,57) (0,89) (0,57) (-0,07) (-0,39) [1,36) [0,92] [0,78] [-0,41] [-0,52] (0,54) [-0,1] -0,0002 -0,0005 -9,1E-05 -0,0004 (-1,09) (-0,67) (-0,15) (-0,62) (0,41) [-1,26] [i.u.] [0,38] [-0,84] [i.u.] (2,76)*** [3,77]*** -1,6E-05 -1,6E-05 -1,7E-05 -1,8E-05 (-2,45)*** (-0,93) (-1,10) (0,09) (-1,05) [-2,82]*** [-1,27] [-1,60] [-0,03] [-1,63] Bilaga 6 till LU 2003 Skiljer sig specialisering från det förväntade mönstret? Anm.: *, ** och *** indikerar signifikans på 1, 5 respektive 10 procents signifikansnivå. t-värden inom parantes (,) är estimerade med Whites heteroscedastic robust estimator (Huber, P. [1967] och , H. [1980, 1982]. t-värden inom klammerparantes [,] är estimerade med robust regression, vilket innebär att estimaten är White-justerade och att observationer som häver regressionslinjen vägts ned (Statistics with Stata 5, [1998]). innebär att koefficienten inte är estimerbar. Källa: Egna beräkningar. Ser vi först på resultaten i den första kolumnen framgår det tydligt att alla variabler utom har den förväntade positiva effekten på specialiseringskvot. Sammantaget verkar resultaten bekräfta hypoteserna att FoU genererar kunskap och produktivitet som stärker konkurrenskraften, att kapitalrika länder har kompa- rativa fördelar i kapitalintensiva branscher, att god tillgång på välutbildad arbetskraft, skog och elkraft ger fördelar i de branscher som utnyttjar dessa faktorer intensivt, och att branscher med stora skalfördelar lokaliseras till länder med stora marknader.27 Det går inte att finna några signifikanta effekter av tillgången på , och en anledning är troligen att variationen inom urvalet är ganska liten. Om flera länder inkluderas i analysen så att variation ökar kan det förväntas att även denna effekt blir positiv och signifikant.28 Vad gäller effekten av FoU (och tillgången på ) går det inte att se att skulle avvika från det allmänna mönstret när vi ser på hela perioden. Förhållandet mellan tillgången på skogs- råvara och nettoexporten av trä- och pappersprodukter är också normal. För övriga variabler finns det dock tydliga avvikelser. Detta gäller främst variabeln fysiskt kapital, där speciali- sering är signifikant lägre än förväntat. Specialiseringen inom el- intensiva branscher är också lägre än tillgångar antyder. Det är möjligt att den relativt låga specialiseringen inom el- intensiva branscher beror på klimatfaktorer – så att höga elproduktion i första hand är kopplad till höga uppvärmnings- kostnader – men det är svårare att se några 27Resultaten påverkas endast marginellt om enstaka variabler dras ifrån eller läggs till regressionsmodellen. Korrelationerna mellan de oberoende variablerna är genomgående låga. 28Se , P., , P. & , L. [1997, 1999]. Skiljer sig specialisering från det förväntade mönstret? Bilaga 6 till LU 2003 enkla och tydliga skäl för den låga specialiseringen i kapitalintensiv industri. Humankapitalintensiv industri och industri med stora skalfördelar är däremot bättre företrädda i än vad våra till- gångar och marknadsstorlek låter antyda. En trolig anledning till att den begränsade svenska marknaden inte verkar utgöra någon hämsko för specialiseringen är att den svenska industrin blivit alltmer exportinriktad: den relevanta marknaden har länge utgjorts av den västeuropeiska (för vissa företag även den nordamerikanska) marknaden. Det är också troligt exportframgångarna i enskilda branscher påverkar flera av resultaten i tabellen: läkemedels- branschen, som har den högsta specialiseringskvoten , har inte bara stora skalfördelar, utan är också den mest humankapitalintensiva. Kolumnerna 2–5 visar hur avvikelser från det normala mönstret varierat över de fyra femårsperioderna. Några observa- tioner förefaller särskilt intressanta. Först och främst verkar det som de positiva avvikelserna för humankapital och marknads- storlek drivits av utvecklingen . Detsamma gäller den negativa avvikelsen för effekten av fysiskt kapital. En anledning till detta kan vara att perioden karakteriseras av en omfattande strukturomvandling som delvis orsakades av den finansiella krisen –talet. Omvandlingen möjlig- gjordes bland annat av den mycket snabba exporttillväxt som kom igång i samband med kronans depreciering 1992 och närmandet till – och medlemskapet i – den Europeiska Unionen. Ser vi bara till den sista perioden finns det också vissa tecken på att stora FoU-investeringar inte gav de resultat som man skulle kunnat förvänta: den negativa avvikelsen är stor och signifikant på femprocentsnivån. Det är möjligt att denna eventuella urholkning av FoU-investeringarnas effekter hade att göra med den snabba internationaliseringstrenden under den före- gående femårsperioden. Förutom den snabba ökningen i export investerade svenska företag också stora summor utomlands. Bilaga 6 till LU 2003 Skiljer sig specialisering från det förväntade mönstret? Det är möjligt att de multinationella företagen förlade en stor del av sin FoU i , men att de sedan utnyttjade andra lokaliseringar utanför landet för den FoU-intensiva produktionen. Följande kapitel tittar närmare på direktinvesteringarnas struktur, i synnerhet frågan vad svenska och utländska multinationella företag väljer att producera i , så vi lämnar denna fråga för tillfället. 3.4Faktorackumulation och förändringar i specialiseringskvoten Regressionerna som ligger till grund för tabell 3.3 undersöker hur förändringar i de 10 ländernas specialiseringskvoter är relaterade till förändringar i faktortillgångarna. För att ta hänsyn till skillnader mellan ländernas utvecklingsnivåer och resurstillgångar ingår även de initiala värdena för fysiskt kapital och humankapital i analysen: eftersom tillgången på skog, och elenergi inte förändrats mycket över tiden har dessa variabler uteslutits. Dessutom har regressionen kompletterats med två nya variabler som mäter teknologispridning och förändringar i växelkurser. Den första variabeln kombinerar data om genomsnittliga FoU-stockar (på företagsnivå) med en input-outputmatris som mäter handelsflöden mellan branscher. Hypotesen är att teknologispridningen mellan branscher är större om det finns en större kunskapsstock och om kontakterna mellan branscherna är omfattande. Växelkurs- förändringarna mäts som den procentuella förändringen av den nominella valutakursen mot den amerikanska dollarn. En ökning återspeglar således en depreciering av den egna valutan. Variabeln finns med för att kontrollera den effekt på nettoexporten som kan förväntas i samband med växelkursförändringar. En devalvering eller depreciering kan till exempel förväntas leda till att nettoexporten i de flesta branscher ökar på medellång sikt, oavsett utvecklingen av faktortillgångar.29 29 Växelkursvariabeln uttrycks som växelkursen mot USD eftersom en stor del av världshandeln sker i USD, och på grund av att vi saknat detaljerade data för att bygga upp tids- och landspecifika handelsvägda växelkursindex. Skiljer sig specialisering från det förväntade mönstret? Bilaga 6 till LU 2003 Tabell 3.3 Förklaringsvariabler till den relativa förändringen av specialiseringskvoten, 1976–1996 (2,95)*** [1,07] -0,0001 -0,0021 (-0,21) (0,94) (0,28) (-0,93) (0,03) [2,09]** [2,19]** [1,26] [-2,36]** [1,42] (3,66)*** [5,13]*** -0,0063 -0,0078 -0,0213 -0,1110 (-1,30) (0,66) (-0,57) (-1,98)** (-1,62) [1,13] [1,48] [-1,02] [-1,67]* [-0,68] (1,73)* [-1,50] -2,1E-09 -4,5E-09 -2,3E-08 (0,19) (0,03) (-0,17) (-0,40) (-1,48) [2,50]*** [0,17] [0,28] [0,04] [-0,63] -8,7E-09 (-1,06) [2,38]** -2,1E-08 (0,41) (-0,14) (0,42) (0,37) (1,64) [-1,82]* [-0,39] [0,34] [-0,24] [0,55] -0,0007 (-0,57) [-0,27] -1,2E-05 (-0,00) [-2,22]** (1,71)* [3,12]*** -0,0645 (0,33) (-0,76) (0,39) (0,36) (1,00) [0,30] [-1,78]* [1,20] [0,98] [0,68] (2,94)*** [1,38] -1,2E-09 -4,2E-08 (1,20) (1,83)* (-0,08) (3,41)*** (-1,11) [2,65]*** [3,85]*** [0,15] [6,36]*** [-0,94] Bilaga 6 till LU 2003 Skiljer sig specialisering från det förväntade mönstret? (2,44)** [2,93]*** -0,0588 -0,0062 (0,62) (-0,18) (0,46) (-0,45) (0,64) [0,40] [-0,62] [1,06] [0,11] [1,03] Anm.: Eftersom den initiala humankapitalnivån för varje period är med i nivåregressionerna och då branschernas humankapitalintensitet är över tiden definierar den initiala nivån i varje period den relativa tillväxttakten i humankapitalstocken. Detta förklarar varför vi inte kan inkludera dummys för initial nivå och förändring i humankapitalvariabel. Källa: Egna beräkningar. Resultaten är ungefär de förväntade. Modellens förklaringsvärde är svagare än vad som är fallet för nivåregressionerna i tabell 3.4, vilket är normalt då man går över från att försöka förklara nivån till att förklara förändringar i nivån. Resultaten tyder på att ökande specialiseringskvoter i första hand förklaras av stora kunskaps- stockar (mätt som FoU-stock per företag), teknologispridning och ackumulation av humankapital. Dessutom verkar tillväxten av den egna marknaden leda till ökad nettoexport av skalintensiva pro- dukter, som växelkurserna också har den förväntade effekten på handelsmönstret. Det finns antydningar om att de initiala kapitaltillgångarna kan vara viktiga, på så sätt att initiala komparativa fördelar i kapitalintensiva sektorer verkar ha lång- siktiga positiva effekter på nettoexporten i dessa sektorer. Ytter- ligare ökningar av kapitalstocken har dock inga tydliga positiva effekter. Några liknande effekter kan inte påvisas för humankapital, utan där leder ökningar av faktortillgången också till ökad speciali- sering inom humankapitalintensiva branscher. avviker inte särskilt starkt från det allmänna mönstret, med undantag av en mindre specialisering baserad på FoU-investe- ringar. Effekten av svenska FoU-tillgångar är negativ, i synnerhet för perioden –1991. Detta tyder på att den svenska netto- exporten ökat något långsammare i de branscher där FoU-till- gångarna varit som störst. Detta bekräftar i viss utsträckning resultaten från tabell 3.4, där det framgick att nivån på den svenska Skiljer sig specialisering från det förväntade mönstret? Bilaga 6 till LU 2003 nettoexporten var lägre i branscher med höga FoU-stockar under första halvan av 1990–talet. komparativa fördelar tycks också ha ökat mer än förväntat i branscher med skalfördelar: effekten av marknadstillväxt är starkare i än i andra länder. Den initiala stocken av humankapital kan också ha en svag negativ effekt i , även om effekterna av ökningar i humankapital inte skiljer sig från dem i övriga länder. Det finns också svaga tecken på att den historiska effekten av hög initial kapitalstock kan vara något starkare i än i övriga länder. Ingen av dessa avvikelser är dock helt tydlig, och det finns anledning till försiktighet i tolk- ningen, eftersom modellens samlade förklaringsvärde är relativt lågt – helt klart är att en stor del av förändringarna i nettohandels- mönstret förklaras av faktorer som inte ingår i vår modell. Sammanfattningsvis kan det noteras att uppvisar vissa skillnader från det mönster som gäller för de 10 länder som ingår i vårt dataset. Specialisering i branscher med mycket FoU och fysiskt kapital är lägre än förväntat, i synnerhet som ingår i analysen (1991–1996). är specialiseringen i humankapitalintensiva branscher – som också är relativt avancerade och högteknologiska – något högre än vad man skulle kunna vänta sig. Även om den lägre specialiseringsgraden i FoU-intensiva sektorer är förenlig med den svenska paradoxen går det således inte att visa helt entydigt att specialiserar sig i mindre avancerade branscher än vi borde. Dessutom finns det tecken på att gapet mellan FoU-insatser och export av FoU-intensiva produkter minskat , såsom dis- kuterades i det föregående kapitlet. I diagram 2.16 noterades till exempel att världsmarknadsandelar för högteknologiska produkter ökade – 1999. Diagram 2.15 visade att blev en nettoexportör för högteknologiska produkter : ökade de högteknologiska branschernas samlade export snabbare än importen av motsvarande produkter. Troligen skulle en analys på data för perioden –2000 visa att förhållandet mellan faktortillgångar och exportstruktur i inte avviker mycket från det i resten av EU. Bilaga 6 till LU 2003 Skiljer sig specialisering från det förväntade mönstret? En intressant observation är att resultaten från FoU är mycket mera rörliga över nationsgränser än vad humankapitalet är. Det mönster som gäller av den undersökta perioden skulle därmed kunna vara förenlig med hypotesen att multi- nationella företag hade relativt mycket FoU-verksamhet i , men att de valde att förlägga en stor del av den produktion som grundades på FoU-investeringar i andra länder. Eftersom human- kapitalet inte var rörligt inriktades istället en stor del av den svenska verksamheten på sådana branscher som kräver mycket humankapital. Nästa kapitel ser närmare på de multinationella företagens verksamhet. 4Vad gör internationella företag i ? Med liberaliseringen av den internationella kapitalmarknaden och utvecklingen av flera regionala integrationsavtal (både fördjupningen av EU:s gemensamma marknad och tillkomsten av och ) har utlandsinves- teringarnas betydelse ökat kraftigt. På det internationella planet ökade den totala stocken av utländska direktinvesteringar från omkring 1 700 miljarder till 6 000 miljarder år senare, vilket nästan motsvarar summan av investeringar i världen. Sysselsättningen i de multinationella företagens utländska dotterbolag ökade från omkring 24 miljoner till närmare 46 miljoner, och det uppskattas att närmare hälften av världens export går genom de multinationella företagens utländska dotterbolag 30 Internationaliseringen av den svenska industrin har varit lika snabb om man betänker att finns med både som ett viktigt hemland, och, , som ett stort värdland för utländska direktinvesteringar. Enligt ITPS ökade antalet utlandsanställda i svenska multinationella företag från knappt 600 000 till över 900 000 mellan 1990 och 2000.31 Den inhemska andelen av de 80 största svenskägda industrikoncernernas syssel- sättning minskade från till under samma period.32 Detta innebär att hör till de 10–12 största utlandsinvesterarna i världen i absoluta tal, och om utlands- verksamheten relateras till hemmaekonomins storlek är det endast , , och som kan jämföras med . Skattesystemet bidrog enligt flera forskare länge till att de multinationella företagen var mera dominerande i 30UNCTAD [2001]. 31ITPS [2002a]. 32NUTEK [1999], ITPS [2002a]. Vad gör internationella företag i ? Bilaga 6 till LU 2003 än i de flesta andra länder.33 En orsak var att aktie- utdelningar beskattades mycket högt på marginalen, vilket med- förde att aktieägarna oftast föredrog att företagens vinster placerades i nyinvesteringar och uppköp, både hemma och utom- lands. Den ökning av aktievärdet som följde kunde realiseras och beskattades lindrigare. Det utländska ägandet i det svenska närings- livet har också ökat snabbt. Den samlade sysselsättningen i utlands- ägda bolag uppgick till 203 1990, men hade mer än fördubblats , till totalt 520 000.34 Som vi såg i diagram 2.17 uppgick stocken av utländska direktinvesteringar i till omkring en tredjedel av BNP, vilket hör till de högsta i . Det har funnits en stor enighet bland akademiker och beslutsfattare om att direktinvesteringar utomlands gynnar . De tillåter svenska företag att växa sig större än vad som vore möjligt om företaget endast producerade på hemmaplan, vilket ger skalfördelar och skapar resurser för de investeringar i FoU som krävs för att hålla jämna steg med konkurrenter från större länder. har det funnits farhågor om att utlandsexpansionen sker på bekostnad av verksamheten i . Den svenska debatten om utlandsinvesteringar har därför varit ovanligt omfattande. handlade diskussionen om förhållandet mellan utlandsproduktion och exportvolym. Huvudfrågan var om utlandsinvesteringarna innebar att svenska jobb flyttades utomlands. Fram till början av 1990–talet verkade svaret vara nej. Både statistiska studier och fallstudier pekade på att export och utlandsinvesteringar faktiskt var komplementära.35 Även om en utlandsetablering vanligtvis ersätter viss export av färdigvaror från hemlandet till oberoende kunder i värdlandet kompenseras detta i större eller mindre utsträckning med export av insatsvaror till det egna dotterbolaget. Hur stor exportökningen är beror på hur mycket företagets utländska marknadsandelar påverkas av investeringen, och hur mycket insatsvaror dotterbolaget behöver. Resultaten – och 1980–talet tydde på att svenska företag kunde öka sina utländska marknadsandelar betydligt genom att etablera lokal produktion utomlands, och att behovet av insatsvaror 33Se , U. [1999], , S. & Henrekson, M. [1997]. 34ITPS [2002b]. 35Swedenborg, B. [1982], , B., , G. & Kinnwall, M. [1988] och SOU 1981:33. Bilaga 6 till LU 2003 Vad gör internationella företag i ? hemifrån generellt var högt. Även studier från och andra länder gav liknande resultat.36 –talet verkar bilden ha förändrats något. Enligt (1996) har utlandsinvesteringarnas effekt på hemlands- exporten blivit milt negativ av flera skäl. Den främsta anledningen är att även svenska multinationella företag har börjat bygga internationella produktionssystem, med omfattande handels- strömmar mellan dotterbolag i olika länder och export från de utländska dotterbolagen till tredje land. Dessa handelsströmmar ersätter i viss utsträckning tidigare export från . En annan anledning är att företagens internationella expansion i allt större utsträckning genomförs via uppköp av existerande bolag. Eftersom de förvärvade bolagen oftast har välutvecklade nätverk av under- leverantörer är behovet av svenska insatsvaror mindre, åtminstone på kort sikt. Men även om möjligheten att investera utomlands bidrar till en viss utlokalisering av arbetstillfällen är det svårt att formulera några ekonomisk-politiska rekommendationer som skulle kunna skydda de inhemska jobben. Det går nämligen inte att identifiera något meningsfullt alternativ till utlandsinvesteringarna. Om stora ut- ländska marknadsandelar beror på närvaro på de utländska marknaderna är möjligheten att investera utomlands sannolikt nödvändig för att överleva som stor internationell aktör. På samma sätt kan det vara nödvändigt att organisera internationella produktionssystem som skapar effektivitetsvinster och gör det möjligt att konkurrera med andra storföretag. Inskränkningar i företagens möjligheter att investera utomlands skulle sannolikt leda till stora förluster i både marknadsandelar och arbetstillfällen. Förutom den stora ökningen i utlandsinvesteringarnas volym har vi också sett förändringar i investeringarnas karaktär. Med de senaste årtiondets snabba handelsliberalisering och utvecklingen av IT och kommunikationsteknologi har storföretagens möjligheter att organisera internationella produktionssystem förbättrats radikalt. Produktionen kan nu delas upp på flera olika komponenter och varje enskild länk kan lokaliseras till det land som har de bästa förutsättningarna för verksamheten. Svenska företag har hunnit långt i denna process. Merparten av sysselsättningen och produktionen i svenska multinationella företag ligger utanför –talet, och 36 Se , M. & Kokko, A. [1994]. Vad gör internationella företag i ? Bilaga 6 till LU 2003 merparten av produktionen i exporteras till de egna dotterbolagen.37 (1998) och Glasmeier (1999), bland många andra, menar att just detta är det centrala i begreppet globalisering, till skillnad från internationalisering, som snarare handlar om ökad internationell handel. En konsekvens av denna globalisering är att hemlandets särställning försvagats. I synnerhet har detta effekter på syssel- sättningens och produktionens struktur. När EU, eller kanske t.o.m. hela världen utgör den relevanta marknaden för svenska storföretag är det inte längre självklart att de nyaste pro- dukterna eller mest avancerade produktionsprocesserna hamnar i . Det finns helt enkelt ingen anledning att hålla kvar företagsledning, forskning och utveckling, marknadsföring och avancerad produktion i landet om inte erbjuder lika förmånliga förutsättningar som andra potentiella lokaliseringsorter. Och även om de multinationella företagens forskning stannar kvar i är det inte säkert att den högteknologiska produktionen gör det. I stället är det troligt att åtminstone en del av den avancerade produktionen kommer att förläggas utomlands. På detta sätt kan globaliseringen bidra till att vi uppfattar en paradox även om den forskning som görs i är effektiv och ger den avkastning i termer av nya produkter och högteknologisk produktion som kan förväntas. De utländska företagens verksamhet i påverkar naturligtvis också utfallet. har utlands- investeringarna i ökat kraftigt, både som ett resultat av den generella trenden som beskrevs ovan, men även på grund av kronförsvagningen, som gjort svenska företag till attraktiva mål för utländska uppköp. Den utländska andelen av den svenska tillverkningsindustrins sysselsättning har vuxit från 1990 till år 2001.38 Om det finns anledning att vara orolig för att svenska multinationella företag ska bidra till den svenska paradoxen genom att flytta ut viktiga funktioner till utländska anläggningar är situationen naturligtvis ännu allvarligare vad gäller utlandsägda företag: varför skulle de välja att placera den mest kvalificerade verksamheten i om inte svenska företag gör det? Syftet med detta avsnitt är att undersöka de multinationella företagens produktionsmönster i för att se i vilka industrier 37Strandell, A. [1999]. 38ITPS [2002b]. Bilaga 6 till LU 2003 Vad gör internationella företag i ? har komparativa fördelar som lokaliseringsort. Begreppet multinationella företag täcker både de svenskägda multinationella koncernernas produktion på hemmaplan och utlandsägda företags verksamhet i .