sou · GRB32 · 2004-01-01 00:00:00 — Det finns många människor i storstäderna som tycker det är positivt med t.ex. en ökad rovdjursstam; många är beredda att betala en liten summa för detta. På glesbygden bor det få, men deras förlust är per person räknat mycket större än vinsten för de många i storstäderna. Vid en ren demokratisk omröstning vinner de många i städerna, trots att deras vinst totalt sett kanske är mindre än förlusten för de få. Det går att illustrera detta med de data undersökningen gett om betalningsvilja. I de län och storstäder (Norr- och , , och , , och ) vi studerar, bor 2 032 000 människor i storstäder, 635 000 i större städer och 597 000 i glesbygd. I glesbygden vill öka rovdjursstammen medan motsvarande tal för större städer är och för storstäder . Å andra sidan vill av de boende i glesbygden minska stammen, ett tal som är för större städer och i storstäderna. Bilaga 11 till LU 2003 Regionala effekter av miljöpolitik – några exempel Om vi nu räknar samman dessa tal så får vi att inom undersökningsområdet cirka 531 000 människor vill öka rovdjursstammen medan 506 000 vill minska densamma. Resten vill ha stammen oförändrad. Om valet stod mellan att öka eller minska stammen skulle det finnas en liten övervikt för de som vill öka stammen. Men om vi ser till betalningsvilja så blir saken helt annorlunda: den vinst som de rovdjurpositiva gör uppgår till . Denna siffra skall ställas mot den potentiella vinst som skulle kunna gjorts om stammen istället minskades, en vinst som uppgår till . Denna siffra utvisar alltså hur mycket människorna inom undersökningsområdet är beredda att betala för att minska stammen i enlighet med frågans utformning. Dessa är ett mått på den kostnad som uppkommer främst för de som bor i närheten av rovdjuren, ett mått huvudsakligen på kostnaden för den anpassning de tvingas till genom djurens närhet. Några vinner totalt om stammen ökar, en annan grupp skulle vunnit om stammen minskats. Men de som vill att stammen skall öka är antalsmässigt fler än de som vill stammen skall minska så därför kommer det förra alternativet att vinna i de fall då enbart antal människor räknas. Låt oss nu – enbart för att illustrera den regionala dimensionen av problemet – anta att den potentiella vinsten också är lika med den potentiella förlusten för en omvänd politik, dvs. om man ökar rovdjursstammen så gör några (=de som vill minska) en förlust på i genomsnitt var dvs. de skulle varit beredda att betala för att undvika denna utveckling och vice versa om stammen minskas.106 Vi kan då beräkna det samhällsekonomiska nettot av olika slags politik och dessutom fördela detta netto på olika geografiska områden. Totalsiffrorna anges i tabell A5.10. 106 Observera att detta är ett antagande som vi helt saknar empiriskt stöd för eftersom vi inte ställt frågan på detta vis. Observera även att vi räknar med att betalningsvilja (för varje förändring av stammen) är lika med noll hos de som vill ha stammen oförändrad, och samma avseende kostnaden för en förändring. Regionala effekter av miljöpolitik – några exempel Bilaga 11 till LU 2003 (Kvasi-) samhällsekonomiskt utfall sökningen vid olika inriktning av rovdjurspolitiken. Nettoutfall (milj kr/år) om rovdjursstammen skulle: -96,4 -46,7 -28,4 Beteckningen kvasi-samhällsekonomisk används eftersom kalkylerna avser enbart ett begränsat områnde och görs för att illustrera en princip, inte för att få fram korrekta samhällsekonomiska värden. Tabell A5.10 illustrerar den regionala fördelningen av olika slag av politik. Observera att vi enbart gjort beräkningarna för en del av landet och att siffrorna alltså inte återspeglar något nationellt tal vad avser samhällsekonomiska vinster/förluster. Om man t.ex. bestämmer sig för att öka rovdjursstammen så görs en vinst om i storstäderna medan de större städerna i norr förlorar och den norra glesbygden . Rovdjurspolitiken verkar med andra ord vara ett område där tydliga regionala fördelningseffekter förekommer. Människor i vissa regioner betalar kostnaderna i form av en icke önskvärd anpassning medan boende i andra regioner får vinsterna i form av en politik som går riktning mot vad de anser vara önskvärt. I föreliggande undersökning har vi studerat hur människors attityder till den växande stammen av varg och björn varierar med geografisk hemvist. Man är mer negativ till stammen och dess ökning ju närmare man bor trakter där varg och björn vistas; glesbygdsbor är mer negativa än de som bor i städer och dessa i sin tur mer negativa än de som bor i storstäder. Vi har också funnit att detta väsentligen hänger samman om man påverkas i sitt vardagsliv av rovdjuren och tvingas anpassa sig genom att t.ex. inte ströva i vissa områden så blir man mer negativ till stammens utbredning. Den schablonmässiga föreställningen, att ju längre man befinner sig från varg- och björnstammen, desto mer positiv är man till den, tycks gälla. Vad som kanske är förvånande i denna undersökning är storleken på de anpassningar som framförallt glesbygdsbor tvingas Bilaga 11 till LU 2003 Regionala effekter av miljöpolitik – några exempel I denna undersökning uppger av kvinnorna och av männen som bor i glesbygdsområden att de påverkats i sitt beteende av den växande rovdjursstammen. efterfrågades inte hur man påverkats, det kan vara allt från att man inte strövar i vissa områden till att man faktiskt går ut för att få uppleva en vargs ylande. Men då vi ställde följdfrågan om man ville att stammen skulle minska eller öka, och då vi ställde frågan om man var villiga att betala för denna ökning/minskning, blev det uppenbart att upplevelsen av närheten till rovdjuren i allt väsentligt var negativ. Av de som bodde i ren glesbygd vill minska stammen medan ville se en ökning. De som ville minska stammen var också alla villiga att betala för detta, medan endast en mindre del av de som ville öka stammen var villiga att betala något för att åstadkomma detta. Den genomsnittliga betalningsvilja för de som ville minska stammen var per person. För de som ville öka stammen var betalningsvilja endast per person. Om dessa summor räknades upp med relevant antal invånare i de fyra län och tre storstäder som undersökningen omfattade, framkom att det fanns en total betalningsvilja för att minska stammen av varg/björn (så att den försvann från boendes närområden) med . Denna siffra kan alltså tolkas som de boendes kostnad för att ha rovdjur i närområdet. Betalningsviljan för att öka stammen var betydligt lägre, eller . Regionala effekter av miljöpolitik – några exempel Bilaga 11 till LU 2003 Bilaga (Frågeformulär) Namn följt av (ung. Vid institutionen för Skogsekonomi vid håller vi på med en undersökning om hur befolkningen i landet påverkas av vår växande rovdjursstam, jag menar då främst björn och varg. Vi har några frågor som vi ville ställa om det går bra. 1.Hur gammal är du .. 3.Hur många personer bor i det samhälle som du (normalt) bor i... 4.Nu en fråga om varg och björn. Finns det (vilda) sådana i närheten av områden som du vistas i, t.ex. i närheten av där du bor, där du har sommarstuga, där du plockar bär, gör utflykter eller liknande? Om Nej, gå till fråga 6107, om Ja till 5. 5.(ja). Tror du att närheten till dessa djur har påverkat ditt beteende, t.ex. så att du inte plockar bär i vissa områden, att du inte släpper ut barnen hur som helst eller liknande. 107 De första cirka 100 svaren visade att om man svarat nej på fråga 5 så fanns ingen påverkan. Därför gick intervjuaren direkt till fråga 7 om Nej på fråga 5. Bilaga 11 till LU 2003 Regionala effekter av miljöpolitik – några exempel 6.Det finns förslag både om att låta björn- och vargstammen växa och minska. Vad anser du? Om öka gå till 7, om minska gå till 8, om oförändrad avsluta. 7.Är du beredd att betala för detta, t.ex. 100/200108 kronormer i skatt ? (Om precisering: t.ex. en fördubbling) 8.Är du beredd att betala för detta t.ex. 100/mer i skatt . (Om precisering: så att den helt försvinner från ditt närområde/alt. så du kan göra det du kunde /alt. så du inte behöver anpassa dig/alt. röra dig obehindrat utan att känna oro.) 108 Varannan fick budet (och varannan 200). , T., Bjärvall, A. & , M. (1977) Inställning till varg i – en intervjuundersökning. SNV PM 850. Banks, J., , R. & Lewbel, A. (1997), Quadratic and Consumer Demand, , 527–539. Baumol, W. & Oates, W. (1998) The Theory of Environmental Policy, , , UK. Baumol, W.J & Oates, W.E (1988), The theory of environmental policy, . Beckerman, W. (1974) In defence of economic growth, , . , V. (1993) Whats fairness got to do with it: Environmental and the siting of locally undesirable land uses, , 78, 1001–85. , M., Haley, S. & , H. (1997) Estimating net benefits of reallocation: discrete choice models of sport and commercial fishing, Economics, 12, 307–327. Boercherding, T.E. & Deacon, R.T. The demand for the services of non-federal governments, , 62, 891–901. Bostedt, G. (1995) Benefits of amenities in the environment – four papers based on contingent valuation. Report 110, , , . Bovenberg, L. & Goulder, L. (2001) Addressing Industry- Distributional Concerns in U.S. Climate Change Policy, . & Shogren, J.F. (1998) The economics of the endangered species act, , 12, 3, 3-20. Bilaga 11 till LU 2003 , R & , T. (2003), A Dynamic Analysis of Interfuel Substitution for Swedish Heating Plants, kommande i & Kriström, B. (1993) Assessing the impact of environmental charges: A partial general equilibrium model of the swedish forestry sector, Economics, 3, 297–312. & Kriström, B. (1996) "Welfare measurement in single and multimarket models: Theory and application, , 78, 157–65. & Kriström, B. (2001) Too hot to handle? Benefits and costs of stimulating the use of biofuels in the swedish heating sector, Resource and Energy Economics, 23, 343–358. & Kriström, B. (1998) Miljöekonomi, . & , K-G (1995) Cyclical Dumping and Correlated Business Cycles in Imperfect Markets: Empirical Applications to the Canadian Pulp and , Applied Economics, 27. & , J. (2002), Carbon Tax Simulations Using a Household Demand Model, , forthcoming . (1997), Hushållens energiefterfrågan, i Skatter, miljö och sysselsättning, SOU 1997:11, underlagsrapporter till slutbetänkande. (2000) Effekter på svensk industri av förändrad koldioxidbeskattning, Rapport till Klimatkommitten. , R., Färe, R. & Grosskopf, S. (1995) Environmental regulation and profitability: An application to swedish pulp and paper mills, Environmental and Resource Economics, 6, 23–36. Carneiro, P. , , K.T. & Heckman, J. (2002) Removing the veil of ignorance in assessing the distributional impacts of social policies, , . , , , , , A. & , N.E. (1995). A bibliography of contingent valuation studies and papers, Damage Assessment, Inc., , Calif. Chernick, H. & Reschovsky, A. (1997) Who pays the gasoline tax, , 1, 2, 233–259. Bilaga 11 till LU 2003 Chichilnisky, G. & Heal, G. (1994) Who should abate carbon emissions? An international viewpoint, Economic Letters 44, 4, 443–449. & Creedy, J. (1997) Measuring the welfare effects of tax changes using the LES: An application to a carbon tax Empirical Economics, 22, 589–613. (1997) Less of a luxury: The rise of recreation since 1888, NBER Working Paper, 6054, National Bureay of , , , . , B (1995), och Brundtlandrapporten, i Framtiden bygger vi ner, , 1990–1994 Dasgupta, P. & Mäler, K.-G. (1994) Poverty, instutions, and the environmental-resource base, Handbook of Development Economics, Vol. 3, J. Behrman & Srinivasan, T.N. ((Red) : North ) Dasgupta, P.D. (1993) An Inquiry into well-being and destitution, , . Deacon, R. (1999) The political economy of environment- development relationships: A preliminary framework, Working Paper, , , . Dreze, J. & , N. (1987) Theory of cost-benefit analysis, i Handbook of Public Economics, vol II, Auerbach, A.J. & M. Feldsten (red), , . ECE (2000) Bulletin LIII, No 5, . , B., Lasker, J, , S. & Potvin, L (1992), The Roseto effect: a 50-year comparison of mortality rates, , 82, 1089–92. & Heberlein, T.A. (2002) Attityder till varg och vargjakt i , SLU Kontakt 14, . (2002) Economic growth, inequality, democratization, and the environment, för Ekonomisk Forskning, FIEF, . Fankhauser, S., , R.S.J. & Pearce, D.W. (1997) The aggregation of climate change damages: A welfare theoretic approach, Environmental and Resource Economics, 10, 249–266. FAO (2000) , , . Fegler, C. & , L., Vad är hållbar utveckling?, bilaga 7 till /2000 (SOU 2000:7), , . Bilaga 11 till LU 2003 Fiscella, K. & , P. (1997), Poverty or income inequality as predictor of mortality: longitudinal cohort study, , 314; 1724–1732. , M (1994), Gasoline Demand – A Comparison of Models. Ekonomiska studier nr. 49, vid . (2001) Koldioxidskatt, Transporter och Regional Ekonomi, , . Frykblom, P. (1998), Questions in the Contingent Valuation Method – Five Essays. PhD Thesis, Acta Universitatis Agriculturae Sueciae Agraria 100, , . Fullerton, D. (2001) A framework to compare environmental policies, NBER Working Paper 8420, Massachussets, . (1992), A review of new demand elasticities with special reference to short and long run effects of price changes, Gravelle, H., (1998), How much of the relation between population mortality and unequal distribution of income is a statistical artifact?, , 316; 382–385. , R.W., Cavanagh, S.M. & Stavins, R.N. (2002) National environmental policy during the Clinton years, , , . Hansson-Brusewitz, U. (1997). Höjd koldioxidskatt och höjd skatt på elektrisk kraft: effekter på hushållens välfärd och konsumtion, Skatter, miljö och sysselsättning, SOU 1997:11, underlagsrapporter till slut- betänkande. , G.W & Kriström, B. (1999) General equilibrium effects of increasing carbon taxes in , i , B. & , I. ), and Practice, : . Heal, G.M. & Kriström, B. (2002 a) National Income in dynamic economies, Working Paper, . Kan laddas ned via . Heal, G.M. & Kriström, B. (2002b) Uncertainty and climate change Economics, 22, 1–2, 3–39. Heckman, J.J., , J. & , N. (1997) Making the most of programme evaluations and social experiments: Accounting for heterogeneity in programme impacts, Review of Economic Studies, 64, 487–555. Bilaga 11 till LU 2003 Helfand, G.E. & Peyton, L.J. (1999) A conceptual model of environmental , Social Science Quarterly, 80, 1, 68–83. Heyes, A. & Dijkstra, B. (2001) Interest groups and the demand for environmental policy, i of Environmental and Resource Economics, 2001/2002, , H. & Tietenberg, T. eds., , Cheltenham. & Kriström, B. (2002a) Effects on the Swedish Economy of Unilateral Climate policy Working Paper, , , . & Kriström (2002b) Sectoral EU-trading and other Climate Policy Options Working Paper # 328, , . Hite, D. (2000) A random utility model of environmental equity Growth and Change, 31, 1. Hourcade, J.-C. (2001) Articulating national, regional and international policy: Simple signals in an heterogenous world, IPIECA Symposium, 15–16 October 2001, , , . Hökby, S. & , T. (2003) Elasticities of demand and willingness to pay for environmental services in , Working Paper, , , . Kommande i Environmental and Resource Economics. & Wall, R. (1994), Bensinskatteförändringars effekter. Rapport till Expertgruppen för Offentliga Studier (), Ds 1994:5. , P.O. (1993) Cost-Benefit analysis of environmental change, , , UK. Johnstone, B.R. 1994) Who pays the price? The sociocultural context of environmental crisis. Society for Applied Anthropology, Press, , D.C. Kanninen, B. & Kriström, B. (1992), Welfare benefit estimation and income distribution. Beijer Discussion Paper Series No. 20, , , . , H., , K. & , M. (2001) Fordelningsvirkninger af energi- og Miljöavgifter, Risö National Laboratory, . Kriström, B. & Riera, P. (1996) Is the income elasticity of environmental improvements less than one? Environmental and Resource Economics, 7, 1:45–55. Bilaga 11 till LU 2003 Kriström, B. & , S. (1992) En effektiv miljöpolitik, Bilaga 6 till (SOU 1992:19), , . Kriström, B. (1990) A Non-Parametric Approach to the Estimation of Welfare Measures in Discrete response Valuation Studies, Land Economics, 66, 135–139. Kriström, B. (2000) Growth, employment and the environment, , 7, 155–184. Kverndokk, S. & , K. (2001), Greenhouse gas mitigation costs and ancillary benefits in the Nordic countries, the UK and : A survey. Labandeira, X. & Labeaga, J.M. (1999) Combining Input-Output analysis and micro-simulation to assess the effects of carbon taxation of Spanish households, Fiscal Studies, 30, 3, 305–320. Landes, D.S. (1998) The wealth and poverty of nations: Why are some so rich and others so poor?, : W.W. Li, C.-Z. and , P. (1994), On reconciliation of the discrete choice and open-ended responses in contingent valuation experiments, i Li, C.-Z., Welfare evaluations in contingent valuation – An econometric analysis. 341, , . (1988) On the mechanics of economic development, , 22, 3–42. & J. (1996) Skatteväxling och internationell konkurrenskraft, Kap 5, i SOU 1996:117, Expertrapporter från skatteväxlingskommittén. & , M. (2000) A dynamic factor demand model for the Swedish pulp industry – An euler equation approach, , 5, 1, 45–67. , , G.A. Pamuk, E.R., , R.D., Heck, K.E., , J.L & Yen, I.H., 1998, Income inequality and mortality in metropolitan areas of the , , 88, 7, 1074–80. Markandya, A. (1998) Povery, income distribution and policy making Environmental and Resource Economics, 11(3–4), 459– 472. Martinez-Alier, J. (2002) The environmentalism of the poor: A study of ecological conflicts and valuation , Cheltenham, UK. Bilaga 11 till LU 2003 & , G.K. (1992) 'Issues in the contingent valuation of environmental goods: Methodologies for data collection and analysis. in Contingent Valuation: A Critical Assessment. Economics, Inc. McGuire, M.C. & Aaron, H. (1969) Efficiency and equity in the optimal supply of public goods, Review of Economics and Statistics, LI, feb, 31–39. Metcalf, G.E. (1997) The national sales tax: Who bears the burden? 289., . (1979) Silent spring/silent minorities, Public Opinion, 2, 4, 16–55. & Kriström, B. (2002) The Costs of going from Kyoto to Marrakesch, Working Paper, , . (1999) Regionalpolitiken – en om tro och vetande. Rapport till Expertgruppen för offentliga studier (), Ds 1999:50. Perotti, R. (1996) Growth, income distribution, and democracy: what the data say, , 1, 149 –187. & Tabellini, G. 1994) Is inequality harmful for growth? , 51, 84, 600–621. Poterba, J.M. (1991) Is the gasoline tax regressive?, Tax Policy and the Economy, 145–164. Ravallion, M. Heil, M.T. & Javal, J. (2000) Carbon emissons and income equality, Economic Papers, 54, 4, 651–669. & Senkane, J. M.S. (2002) The relationship between environmental values and income in a transition economy: surface water quality in , Environment and Development Economics, 7,1, sid.147–156. , Skattestatistisk 2001. (1993) "Equity Considerations of Tradeable Carbon Emission Entitlements" i Combating Global , Study on a global system of tradeable carbon emission entitlements, , . , A., , S, , J. & M. Wise. (1998) Intergenerational equity and differentiation in global policy, Environmental and Resource Economics, 12, 25–51. , J., Helfand, G & Loomis, J. (1991) A Benefit-Cost analysis of the spotted owl, , 89, 25–30. Bilaga 11 till LU 2003 & Paltsev, S. V. (2000) GTAP-Energy in : The dataset and static model, Working Paper 00–02, februari, , , . Sandmo, A. (2001) and the Marginal Cost of Funds, Uppsats presenterad på , , 19–, 2001. . SCB (2001) Oljeleveranserna 2001, SCB, . , H., , V.K. & Banzhaf, H.S. (2001) Estimating the General of Large changes in spatially delineated public goods Working Paper, , . Sipes, K. & Mendelsohn, R. (2001) The effectiveness of gasoline taxation to manage air pollution, Ecological Economics. 2, 36, 299 – 309. Sisask, A. (2001) En studie av värmeverkens produktions- teknologi, Licentiatavhandling, ekonomi, . (2000) The petrol tax debate, Briefing Note 8/2000, , . (1956) A contribution to the theory of economic growth. , 70, 65-94. SOU 1996:117 Expertrapporter till . SOU 1997:11 (1997) Skatter, miljö och sysselsättning, slutbetänkande från , , . SOU 2000:23, Förslag till svensk Klimatstrategi. Slutbetänkande från , Fritzés förlag, . Stiglitz, J.E. (1995) Whither socialism? Symons, E., Proops, J. & , P, (1994) Carbon taxes, consumer demand, and carbon dioxide emissions: A simulation analysis for the UK, Fiscal Studies, 15, 2, 19–43. (1996) Ekonomisk värdering av miljön: Metoder och svenska erfarenheter. I SOU 1996:117, Expertrapporter från skatteväxlingskommittén. Tiezzi, S. (2001) The welfare effects of carbon taxation on Italian households, Working Paper 337, Dipartimento di Economica Politica, degli Studi di . Bilaga 11 till LU 2003 West, S.E. & , R.C. (2002) Estimates from a consumer demand system: Implications for the incidence of environmental taxes Working Paper 9152, NBER, . (1990) Skall biobränslen beläggas med koldioxidskatt? Arbetsrapport nr 106. (2001) Kolsänkor och den svenska skogsindustrins konkurrenskraft. , , , Arbetsrapport nr 314. (1986) Discussion: Distributional considerations and the environmental policy process, I Scnaiberg, A., Watts, N & , K. (Red) Distributional Conflicts in Environmental-Resource Policy, WZB-Publications, Wissenschaftzentrum, . Bilagorna kommer att publiceras . För närmare infor- mation, se: /lu2003 utmaningen – en strategi Migration och integration – Kan vi räkna med de äldre? fördelar för export och Fördelning ur ett livscykel- Bilagor till Bilaga 11 till LU 2003 en fråga om klass? (preliminär titel) Tid och pengar – dela lika?