sou · GRB350d2 · 2004-01-01 00:00:00 — I detta sammanhang kan även nämnas att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en samlad analys av de studerandes ekonomiska och sociala situation under studietiden.39 Utredaren skall, mot bakgrund av de studerandes skiftande sociala situation, kartlägga samspelet mellan studiestöds- systemet och andra förmånssystem som socialförsäkringssystemet inklusive bostadsbidraget samt det ekonomiska biståndet enligt socialtjänstlagen och arbetslöshetsförsäkringen. Uppdraget skall vara avslutat . 38SOU 1996:90, s. 127 Introduktion till särskild beräkningsgrund m.m. Denna bilaga innehåller en redovisning av nuvarande bestämmelser och tillämpning när det gäller dels SGI-skydd vid vård av barn, dels den särskilda beräkningsgrunden för föräldrapenning. Vård av barn som inte har fyllt ett år En förälder får behålla sitt försäkringsskydd om han eller hon är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vård av barn. Detta gäller längst till dess barnet fyller . Detta SGI-skydd framgår av 3 kap. 5 § tredje stycket 5 lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Motsvarande gäller vid adoption av barn som inte har fyllt eller mottagande av sådant barn i avsikt att adoptera det, om mindre än har förflutit sedan den försäkrade fick barnet i sin vård. Att helt eller delvis avbryta arbetssökande på grund av vård av barn enligt 3 kap. 5 § tredje stycket 5 AFL bör enligt Riksförsäk- ringsverkets Allmänna råd (RAR 2002:2) jämställas med att vara helt eller delvis ledig från förvärvsarbete. Detta gäller under förut- sättning att föräldern omfattas av SGI-skydd enligt 3 § förord- ningen (2000:1418) om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst vid studier eller arbetslöshet. Vård av barn som har fyllt ett år Efter barnets ettårsdag upphör nämnda SGI-skydd. För tid efter barnets ettårsdag bör sjukpenning och tillfällig föräldrapen- ning i stället beräknas enligt den SGI som fastställts med hänsyn till den beräknade framtida inkomsten av förvärvsarbete.1 I vissa situationer kan dock SGI-skyddet fortsätta att gälla för vård av barn även efter det att barnet har fyllt . SGI:n får inte sänkas vid följande situationer efter barnets ettårsdag, nämligen om föräldern i oavbruten följd är antingen –ledig från sitt förvärvsarbete och uppbär hel föräldrapenning- förmån, eller –har förkortad arbetstid och uppbär föräldrapenningförmån som minst svarar mot arbetstidens nedsättning. Detta SGI-skydd har utvecklats i praxis.2 Om en förälders SGI har sänkts när barnet fyllt har föräl- dern rätt till föräldrapenning beräknad enligt lägst den SGI som gällde innan sänkningen eller den högre inkomst som löneutveck- lingen inom förälderns yrke medför (särskild beräkningsgrund). Den särskilda beräkningsgrunden för föräldrapenning gäller fram till barnets tvåårsdag. Reglerna om särskild beräkningsgrund är til- lämpliga även i de fall en försäkrad efter barnets ettårsdag påbörjat ett nytt stadigvarande arbete med lägre inkomst. Andra situationer där den särskilda beräkningsgrunden skall användas är om en kvinna blir gravid på nytt innan barnet uppnått eller skulle ha uppnått och nio månaders ålder. Även vid adoption av barn som sker och från det att föregående barn fötts eller adopterats används den beräknings- grunden. Den särskilda beräkningsgrunden gäller för all föräldra- penning som betalas ut till föräldern , även föräld- rapenning som avser ett äldre barn. Enligt tidigare gällande regler fick en förälder som är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för att vårda sitt barn behålla sin SGI . Även därefter kunde man, precis som , behålla SGI så länge minskningen av arbetstid täcktes upp med för- äldrapenning. Dessa regler innebar att en förälder som före barnets födelse arbetade heltid fick behålla sin SGI och 1984/85:78 Förbättringar inom föräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissa regler inom sjukpenningförsäkringen, s. 80 2Jfr vägledning (2002:4) Sjukpenninggrundande inkomst vanligtvis även för tid därefter. Detta gällde även om föräldern sta- digvarande övergått till att arbeta deltid. Vid uttag av sjukpenning och tillfällig föräldrapenning lämnades ersättning i förhållande till den tidigare högre inkomsten (gällande SGI). Föräldern blev där- med överkompenserad från försäkringen eftersom inkomstförlus- ten endast motsvarade inkomsten från deltidsarbetet. Regeringen ansåg att detta inte var rimligt. Tiden för SGI-skydd vid vård av barn förkortades därför till . Andra förmåner än föräldrapenning skulle inte kunna lämnas med ett belopp som över- stiger förälderns inkomstförlust när föräldern har återgått mera stadigvarande i förvärvsarbete efter barnets ettårsdag.3 infördes reglerna om särskild beräkningsgrund för för- äldrapenning som innebar att en förälder som fått sin SGI sänkt likväl fick behålla den ursprungliga nivån för föräldrapenningen. Av förarbeten framgår att regeringen såg det som väsentligt att de för- äldrar som inte hann uppfylla kvalifikationsvillkor därför att de varit helt eller delvis lediga från arbetet för att vårda barn kunde få föräldrapenning med belopp motsvarande tidigare inkomst vid ytterligare barns födelse.4 Trots uttalanden i förarbeten och frånvaron av lagreglering finns alltså en praxis som säger att föräldern likväl kan behålla sin SGI efter barnets ettårsdag i de fall han eller hon i oavbruten följd täcker upp arbetstidsminskningen med föräldrapenning. Denna tillämpning efter barnets ettårsdag vållar försäkringskas- sorna påtagliga administrativa problem. Före barnets ettårsdag kontaktar så gott som samtliga föräldrar för att utreda hur föräldern avser att arbeta efter barnets ettårsdag. Om den enskilde avser återgå i samma omfattning som tidigare, eller avser att vara helt ledig för vård av barn vållar inte hanteringen några större problem. En förälder kan maximalt ha rätt . SGI-skyddet vid vård av barn gäller endast , dvs. Det här innebär, tillsammans med det faktum att de flesta föräldrar som har möjlighet väljer att spara dagar med föräld- rapenning, att många har kvar dagar med föräldrapenning efter barnets ettårsdag. I en sådan situation återgår många i arbete i lägre omfattning efter barnets ettårsdag och fyller upp arbetstids- minskningen med föräldrapenning. Försäkringskassorna måste då utreda arbetstidsförläggningen och tillsammans med föräldern försöka pussla ihop arbetstiden med tillräckligt uttag av för- 1984/85:78, s. 80 1984/85:78, s. 80 äldrapenning för att hon eller han skall kunna uppfylla villkoren för SGI-skydd. Särskilda problem uppstår när en förälder återgår i ett arbete med oregelbundet förlagd arbetstid, t.ex. koncentrerad arbetstid eller skiftgång. Introduktion till anpassning av SGI Inom socialförsäkringsområdet omräknas nivåerna för de flesta förmånerna efter antingen pris- eller löneutvecklingen i samhället. Anpassningen sker i huvudsak med prisbasbeloppet (värdesäkring). har det också införts inkomstindexering (standard- anpassning), t.ex. i det reformerade ålderspensionssystemet. För sjukpenning och andra dagersättningar saknas dock sådana gene- rella anpassningsmekanismer. Här har i stället ett system för indi- viduell anpassning efter löneutvecklingen vuxit fram. fanns regler om sjukpenningklasser. Den klassplace- ring en person hade vid insjuknande kunde i regel inte vare sig höjas eller sänkas under pågående sjukperiod. I övrigt fanns i prin- cip inga bestämmelser som reglerade situationer när en persons sjukpenningklass inte fick sänkas. I () vägledande cirkulärserie beskrevs emellertid vissa situationer som inte borde medföra en sänkning av en persons sjukpenningklass. I vare sig bestämmelser eller RFV:s cirkulärserie fanns stöd för att vid förvärvsavbrott anpassa sjukpenningklassen efter löneutveck- lingen. När reglerna om SGI infördes avskaffades bestämmelsen om att sjukpenningnivån inte kunde ändras under pågående sjuk- dom. Försäkrade som blivit sjuka medan de fortfarande hade en anställning kunde därmed få sin SGI anpassad efter löneutveck- lingen under pågående sjukperiod. För dessa skulle SGI anpassas efter den inkomst som de sannolikt skulle ha uppburit som friska. För en försäkrad som insjuknade upprätthölls initialt tidigare policy. SGI låstes fast till den arbets- löses senaste förvärvsinkomst före arbetslösheten. Någon anpass- ning av SGI var således inte möjlig. Genom praxis infördes emellertid möjlig- heten att anpassa SGI efter löneutvecklingen även för arbetslösa. Denna praxis lades fast då arbetsmarknaden var överhettad med en hög inflationstakt. Detta medförde att arbetslösa som var långvarigt sjukskrivna blev underkompenserade eftersom deras SGI inte ansågs kunna ändras. framgår av bestämmelser att en försäkrad som omfattas av SGI-skydd som regel har rätt att få sin SGI anpassad till löneutvecklingen inom sitt yrkesområde. I denna bilaga ges en introduktion till anpassningen av den sjuk- penninggrundande inkomsten. Inledningsvis behandlas nuvarande bestämmelser och tillämpningen för olika grupper. Utvecklingen mot en allt rörligare arbetsmarknad har medfört att reglerna om anpassning efter löneutvecklingen kommit att upp- fattas som alltmer otidsenliga. De försäkrade har i många fall inte kvar en förankring inom det egna yrkesområdet. Dessutom om- fattas alltfler av sifferlösa löneavtal, vilket medför att det inte finns något generellt lönetillägg som kan läggas till grund för anpass- ningen av SGI. Mot bakgrund av detta har tidigare utredningar för- ordad att nuvarande individuella anpassning ersätts av en automa- tiserad indexering. Dessa förslag presenteras. En beskrivning lämnas även av olika indexeringsalternativ inom socialförsäkringsområdet. Även för- och nackdelar med andra alternativ behandlas. Jämförelse görs också med den näraliggande arbetslöshetsförsäkringen. Anpassning av SGI är främst aktuell vid längre sjukfall. Därför redovisas även tidigare förslag om att begränsa tiden med sjuk- penningförmåner till . Nuvarande bestämmelser och tillämpning Var regleras möjligheten till anpassning av SGI? Flertalet bestämmelser om anpassning efter löneutvecklingen finns i RFV:s föreskrifter (RFFS 1998:12) om sjukpenninggrundande inkomst. För två skyddssituationer regleras möjligheten till anpass- ning i lagen om allmän försäkring. En situation har stöd i för- arbeten, medan det för en annan saknas uttryckligt stöd. Anpassning av SGI efter löneutvecklingen bygger på den s.k. inkomstbortfallsprincipen såsom den används inom sjuk- och föräldraförsäkringen. SGI får anpassas till den arbets- inkomst den försäkrade skulle ha haft om han eller hon inte hade varit t.ex. sjuk, föräldraledig eller arbetslös. Av RFV:s föreskrift framgår: 3 § Den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten skall inte sänkas och får anpassas efter löneutvecklingen inom den försäkrades yrkes- område för försäkrad som inte fyllt och 1.som är omfattad av bestämmelserna i 3 kap. 5 § tredje stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring och bestämmelserna i 2 och 3 §§ förordning (2000:1418) om tillämpning av vissa skyddsbestäm- melser för sjukpenninggrundande inkomst vid studier och arbets- löshet, 2.som inte förvärvsarbetar av anledning som berättigar till ersätt- ning enligt 3 kap. 7, 7 a och 7 b §§ samt 22 kap. lagen om allmän för- säkring eller motsvarande ersättning enligt arbetsskadeförsäkring eller om annan jämförbar ekonomisk förmån, 3.som avbryter sitt förvärvsarbete eller minskar sin arbetstid. Detta gäller i följd oavsett om avsikten är att för- värvsavbrottet eller arbetstidsförkortningen skall pågå . Anpassning får alltså ske i följande SGI-skyddade situationer –sjukdom och rehabilitering –studier med studiestöd enligt studiestödslagen –utbildningsbidrag för doktorander –studier inom eget yrkesområde –arbetslösa som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd –övriga arbetssökande som står till arbetsmarknadens förfogan- de –gravida som minskar sin arbetstid helt eller delvis före barnets födelse –föräldrar som vårdar barn –värnpliktstjänstgöring/totalförsvarsplikt –förvärvsavbrott eller arbetstidsminskning För två skyddssituationer regleras möjligheten till anpassning i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). –arbetssökande som efter en period av sjuk- eller aktivitets- ersättning har rätt att få tillbaka en tidigare SGI (gäller även personer vars sjukbidrag eller förtidspension minskar eller upp- hör)1 –föräldrar som får sin föräldrapenning beräknad efter särskild beräkningsgrund2 För en skyddsvärd grupp finns inget uttryckligt stöd för anpass- ning av SGI i bestämmelser. Det gäller biståndsarbetare m.fl. som enligt 2 kap. 4 och 6 §§ socialförsäkringslagen (1999:799) anses som bosatta i under utlandsvistelsen och som vid åter- komsten till får SGI beräknad till lägst det belopp som utgjorde SGI före avresan.3 I förarbeten finns emeller- tid stöd för att beakta löneutvecklingen i en tidigare anställning.4 Även när det gäller föräldrar som efter barnets ettårsdag i oav- bruten följd antingen är ledig från förvärvsarbete och uppbär hel föräldrapenning, eller har förkortad arbetstid och uppbär föräldra- penning som minst svarar mot arbetstidens nedsättning, sker en anpassning av SGI efter löneutvecklingen. För att en försäkrads SGI skall kunna anpassas krävs vanligtvis att får kännedom om att löneförhållandena för- ändrats. Av ordalydelsen i föreskrifterna står att SGI får anpassas efter löneutvecklingen etc. Försäkringskassorna har dock i vissa situationer ålagts en skyldighet att på eget initiativ utreda vilka löneförhöjningar en försäkrad skulle ha fått om han eller hon hade arbetat. Skyldigheten gäller under pågående ersättningsperioder när det gått SGI senast varit föremål för prövning. Justitie- kanslern () har också ansett att staten är skadeståndsskyldig med anledning av att en försäkringskassa inte på eget initiativ utrett om den försäkrades SGI borde ha ändrats under ett ersättningsfall förflutit sedan SGI:n senast prövades.5 SGI är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete. SGI baseras alltså på en persons framtida inkomst. För den som befunnit sig i skyddad tid innan en ersättnings- period kan SGI fastställas på den försäkrades arbetsinkomst före förvärvsavbrottet. utreder och fastställer SGI när en försäkrad anmäler ett ersättningsärende. 13 kap. 5 c § AFL 24 kap. 6 § sjätte stycket AFL 33 kap. 5 b § AFL 1992/93:178 och 1992/93:SfU17 5JK beslut , dnr utreder då även om en tidigare arbetsinkomst kan anpassas efter löneutvecklingen inom yrkesområdet. Vid ändrade inkomstförhållanden gäller en ny SGI från den dag då anledningen till ändringen uppkommit.6 Anledning till ändring är den dag inkomstförhållandena ändrades. I domar som rört livränta har slagits fast att dagen för ett löne- avtals undertecknande är den dag anledningen till ändringen uppkommit. Det här innebär att löneavtal som får till följd att lönen höjs retroaktivt påverkar SGI tidigast fr.o.m. dagen för avtalets undertecknande.7 Någon retroaktiv ersättning kan således inte betalas ut i de fall avtalet gäller fr.o.m. en tidigare dag än den dag avtalet underteck- nats. I RFV:s allmänna råd (RAR 2002:2) anges emellertid att SGI i undantagsfall kan räknas upp innan ett avtal undertecknats. Om den nya lönen har börjat betalas ut kan SGI anpassas fr.o.m. i utbetalningsmånaden. Inom vissa områden är det vanligt med flera avtalsnivåer, exempelvis på central respektive lokal nivå. Varje tillfälle då avtal undertecknas kan innebära en ändring av SGI. Det här innebär att SGI kan behöva justeras . Tillämpningen för olika kategorier försäkrade Tolkningen av bestämmelserna om anpassning av SGI har för- tydligats genom praxis och genom anvisningar från RFV. I RFV:s vägledning (2002:4) och allmänna råd (RAR 2002:2) om sjuk- penninggrundande inkomst finns nuvarande rekommendationer om hur SGI bör anpassas efter löneutvecklingen. Här framgår att SGI anpassas på olika sätt för anställda och arbetslösa. Skillnader finns också inom respektive grupp. För aktie- bolagsdelägare som betecknas som anställd i bolaget hanteras t.ex. anpassningen på ett särskilt sätt. En försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete än anställ- ning, i regel inkomst av näringsverksamhet, brukar benämnas egen- företagare i socialförsäkringssammanhang. En egenföretagare kan inte alls få SGI anpassad eftersom SGI baseras på skatterättslig nettointäkt och inte på lön (RAR 2002:2). Detta gäller även om 63 kap. 5 § andra stycket AFL egenföretagaren avvecklat sitt företag och omfattas av SGI-skydd vid t.ex. arbetslöshet. För personer med en sjukpenninggrundande inkomst beräknad på inkomster från en pågående anställning bör SGI anpassas efter den försäkrades faktiska löneutveckling som framgår av avtal mellan den försäkrade, dennes arbetsgivare och aktuellt fackförbund (RAR 2002:2). I dessa fall kan beakta både generella och individuella löneökningar som kan kopplas till den anställde. Generella löneökningar omfattar alla inom ett avtals- område (t.ex. att alla garanteras /månad i löneökning). Med individuella löneökningar avses de lönepåslag som är direkt kopplade till den enskilde. En aktiebolagsdelägare som arbetar i bolaget och uppbär lön betecknas som arbetstagare i förhållande till bolaget. Inom social- försäkringen omfattas aktiebolagsdelägare av samma regler som övriga anställda. Ofta kan det vara svårt att bedöma vad en aktie- bolagsdelägare skulle ha tjänat vid fortsatt arbete i bolaget. Enligt RFV:s allmänna råd kan SGI anpassas efter löneutvecklingen genom en skälighetsbedömning med ledning av de tre senaste årens taxerade löneuttag (RAR 2002:2). Även arbetslösa personer kan få en skyddad SGI anpassad efter löneutvecklingen inom yrkesområdet. En sådan bedömning är ofta svår att göra eftersom den som är arbetslös inte längre har någon direkt koppling till en anställning och ett yrkesområde. RFV:s och domstolarnas uppfattning har varit att endast generell löneutveckling kan komma ifråga för arbetslösa. från kammarrätten visar att synen på SGI-anpassning för arbetslösa numera är splittrad. Det finns skilda uppfattningar hos domstolarna om SGI skall anpassas efter generella löneökningar eller efter genomsnittliga lönepåslag inom yrkesområdet. I syfte att få denna fråga slutligt prövad överklagade två domar till regeringsrätten då kammarrätten bedömt att SGI borde anpassas efter genomsnittlig löneutveckling. RFV anförde i yttrande till regeringsrätten att endast generella löneökningar kan beaktas för arbetslösa när SGI anpassas efter löneutvecklingen. Regeringsrätten beslutade att inte bevilja prövningstillstånd. Kammarrättens avgöranden står därför fast. Höjning av SGI utöver löneutvecklingen AFL ger inte något uttryckligt stöd för att under ett pågående ersättningsärende höja SGI utöver löneutvecklingen inom den för- säkrades yrkesområde, men domstolarna har i vissa fall bedömt det möjligt. En anställning som avtalats före sjukdom, men som inte kunnat tillträdas på grund av sjukdomen, kan föranleda att SGI får höjas under pågående sjukperiod.8 En under pågående ersättningsperiod avtalad utökning av arbets- tiden har dessutom i några fall bedömts kunna läggas till grund för en höjning av SGI.9 Enligt vad utredningen fått kännedom om kan även egenföre- tagare i vissa fall få sin SGI ändrad under pågående ersättnings- period. En SGI som beslutas vid ersättningsperiodens början baseras på de inkomstuppgifter som då finns tillgängliga. Om egenföretagaren senare inkommer med nya uppgifter som avser inkomster intjänade före ersättningsperioden kan SGI höjas om uppgifterna kan anses visa att gällande SGI är för låg. förslag om anpassning av SGI Utredningen för översyn av inkomstbegreppet inom bidrags- och socialförsäkringssystemen – IBIS I sitt betänkande Förmån efter inkomst – Samordnat inkomst- begrepp för bostadsstöden och nya kvalifikationsregler för rätt till sjukpenninggrundande inkomst (SOU 1997:85) föreslog utred- ningen förändringar i bestämmelserna om löneuppräkning av SGI:n. Under pågående sjukfall skulle SGI för den som har en anställning räknas upp med den enskilde försäkrades avtalade löneförhöjning. Detta skulle gälla . I övrigt skulle SGI räknas upp med prisbasbeloppet när sjukfallet pågått . Föräldrapenningen skulle räknas upp enbart med förändringar i prisbasbeloppet. FÖD 1985:29 och 1985:33 9FÖD mål nr 1381-1988 och 2437-1991 Remissinstanserna om IBIS förslag Utredningens förslag om att SGI skulle räknas upp med bas- beloppet i stället för löneuppräkning väckte dock motstånd bland remissinstanserna. Flertalet instanser ansåg det inkonsekvent med olika regler för sjukpenning och föräldrapenning. RFV ansåg att reglerna för SGI-uppräkning bör vara enkla och gälla lika för samtliga förmånsslag. En konsekvens av utredningens förslag skulle bli att en person som uppbar halv sjuk- penning och halv föräldrapenning skulle kunna få olika hög ersätt- ning beroende på vilken löneuppräkningsmodell som tillämpades. En sådan konsekvens var inte acceptabel enligt verkets mening. En basbeloppsuppräkning skulle enligt RFV medföra administrativa förenklingar och besparingar för försäkringskassorna. För den för- säkrade skulle det bli en säkrare och mer förutsebar förändring vilket skulle bidra till större likformighet i tillämpningen. Ett alternativ till basbeloppsanknytning kunde enligt verket vara att räkna upp SGI med ett index som motsvarade den genomsnittliga timlöneökningen i landet. Statskontoret var inte övertygat om att förslaget var könsneutralt och ansåg att förslaget borde ha belysts med avseende på jämställd- hetsaspekterna. () instämde i utredningens förslag. Enligt AMS speglade förslaget synsättet på dagens arbetsmarknad där överflyttningar mellan olika yrken och branscher blev allt vanligare. Att bibehålla löneuppräkningen för ett visst yrke för den som under långa perioder inte varit sysselsatt i yrket var inte att förorda. () ansåg att det föreföll inkonse- kvent att ersättningen i ett föräldrapenningfall endast skulle räknas upp då ersättningsfallet pågått och då endast med bas- beloppsförändringen. Denna inkonsekvens blir uppenbar i de fall en föräldraledig skulle bli berättigad till halv sjukpenning och därmed ha halv föräldrapenning. FKF ifrågasatte även om förslaget kunde anses vara könsneutralt. framförde synpunkter liknande FKF:s. föreslog att även rehabiliteringsersättning borde löneuppräknas . i (LO) såg kritiskt på förslaget om slopad löneanpassning. Att gå från principen om att den sjuk- penninggrundande inkomsten följer löneutvecklingen skulle enligt LO leda till att den ekonomiska klyftan mellan långtidssjuka och friska ökar. LO ansåg vidare att utredningens förslag att inte löne- anpassa inkomster för dem som omfattas av alternativregeln för- stärkte skillnaderna i ekonomiska villkor mellan personer som har en trygg anställning och de som inte har det. () ansåg att SGI skulle räknas upp med ett reallöneindex för alla. Att räkna upp SGI med löneförhöjningar menade TCO var praktiskt svårt för många tjänstemän då deras löner oftast bestäms individuellt. En upp- räkning med ett reallöneindex skulle förenkla den praktiska hante- ringen. För de med enbart korta anställningar var utredningens förslag rent diskriminerande enligt TCO. Akademikers () fann att det skäl till förändringen som utredningen anförde – att det är möjligt att ta hänsyn till löneutvecklingen inom ett yrkesområde på en föränderlig arbetsmarknad – var relevant. menade dock att det var bättre om uppräkningen gjordes med pension- grundande inkomst, inte med basbeloppet. tillstyrkte för- slaget att SGI skulle kunna räknas upp med nya avtal för pågående sjukfall men ansåg att tidpunkten för uppräkningen borde omfatta retroaktiv tid. Det måste finnas tidsmässig balans mellan inbetald avgift och rätt till förmån. Retroaktiv ersättning borde därmed utges fr.o.m. de datum som anges i ett nytt avtal. ansåg att långvarig sjukdom inte skulle ge sämre ersättning för den enskilde.