sou · GRB360d4 · 2004-01-01 00:00:00 — Standardvärden för oxidationsfaktorn som utvecklats i enlighet med direktiv /61/EG skall tillämpas, om inte verksamhetsutövaren kan visa att verksamhetsspecifika faktorer är mer exakta. En separat beräkning skall genomföras för varje verksamhet, anläggning och bränsle. Mätning av utsläpp skall göras med hjälp av standardmetoder eller allmänt vedertagna metoder och styrkas genom kompletterande beräkningar av utsläppen. Övervakning av utsläpp av andra växthusgaser Standardiserade eller allmänt vedertagna metoder skall tillämpas. De skall utarbetas av kommissionen i samråd med samtliga berörda parter och godkännas i enlighet med förfarandet i artikel 23.2. 15792/1/02 REV 1 CM/ull,cs Varje verksamhetsutövare skall tillhandahålla följande uppgifter i sin rapport från en anläggning: A.Uppgifter rörande anläggningen, bland annat följande: –Anläggningens namn. –Dess adress, med postnummer och land. –Typ av och antal verksamheter som omfattas av bilaga I och som bedrivs inom anläggningen. –Adress, telefonnummer, fax och e-postadress till en kontaktperson. –Namn på anläggningens ägare samt eventuellt moderföretag. B.För varje verksamhet som omfattas av bilaga I och som bedrivs inom den anläggning för vilken utsläppen beräknas: –Sammanlagda utsläpp. 15792/1/02 REV 1 CM/ull,cs C.För varje verksamhet som omfattas av bilaga I och som bedrivs inom den anläggning för vilken utsläppen mäts: –Sammanlagda utsläpp. –Uppgifter om mätmetodernas tillförlitlighet. D.För utsläpp från förbränning skall rapporten dessutom innehålla oxidationsfaktorn, såvida inte oxidationen redan tagits med i beräkningen vid utvecklingen av verksamhetsspecifika emissionsfaktorer. Medlemsstaterna skall vidta åtgärder för att samordna rapporteringskraven med befintliga rapporteringskrav, i syfte att i möjligaste mån minska företagens rapporteringsbörda. 15792/1/02 REV 1 CM/ull,cs DE KRITERIER FÖR KONTROLL SOM AVSES I ARTIKEL 15 1.Utsläppen från varje verksamhet som anges i förteckningen i bilaga I skall kontrolleras. 2.Kontrollförfarandet skall omfatta granskning av den rapport som sammanställts i enlighet med artikel 14.3 och av övervakningen under det föregående året. Det skall också omfatta en kontroll av huruvida övervakningssystemen och de rapporterade uppgifterna och den information som ges om utsläppen är tillförlitliga, trovärdiga och korrekta, i synnerhet följande: a)De rapporterade uppgifterna om verksamheterna samt de mätningar och beräkningar som ligger till grund för dessa uppgifter. b)och användning av emissionsfaktorer. c)De beräkningar som ligger till grund för fastställandet av de sammanlagda utsläppen. d)Om mätning tillämpas: de valda mätmetodernas lämplighet och användning. 15792/1/02 REV 1 CM/ull,cs 3.Rapporterade utsläpp får endast valideras, om det är möjligt att med hjälp av tillförlitliga och trovärdiga uppgifter fastställa utsläppen med en hög grad av säkerhet. En hög grad av säkerhet innebär att verksamhetsutövaren skall kunna visa följande: a)Att de rapporterade uppgifterna inte är motstridiga. b)Att uppgifterna har samlats in i enlighet med tillämpliga vetenskapliga normer. c)Att den berörda redovisningen för anläggningen är komplett och samstämmig. 4.Kontrollören skall ha tillgång till alla anläggningar och all information som kan beröra de aspekter som skall kontrolleras. 5.Kontrollören skall beakta huruvida anläggningen är registrerad i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS). 15792/1/02 REV 1 CM/ull,cs 6.Kontrollerna skall utgå från en strategisk analys av all verksamhet som bedrivs inom anläggningen. Detta förutsätter att kontrollören har god överblick över alla verksamheter och deras betydelse för utsläppen. 7.I förekommande fall skall kontrollerna av de inlämnade uppgifterna genomföras på plats inom anläggningen. Kontrollören skall tillämpa punktkontroller för att fastställa huruvida de rapporterade uppgifterna är tillförlitliga. 8.Kontrollören skall kontrollera uppgifternas tillförlitlighet för alla de enskilda källor till växthusgasutsläpp inom en anläggning som bidrar till denna anläggnings sammanlagda utsläpp. 15792/1/02 REV 1 CM/ull,cs 9.På grundval av denna analys skall kontrollören uttryckligen fastställa vilka källor som uppvisar en hög felrisk samt vilka andra aspekter av övervaknings- och rapporteringsförfarandet som kan medföra fel i fastställandet av de sammanlagda utsläppen. Detta omfattar i synnerhet valet av emissionsfaktorer och de beräkningar som krävs för att fastställa nivån på utsläppen från enskilda utsläppskällor. Särskild uppmärksamhet skall ägnas de källor som uppvisar en hög felrisk och ovannämnda aspekter av övervakningsförfarandet. 10.Kontrollören skall beakta eventuella effektiva riskkontrollmetoder som tillämpas av verksamhetsutövaren för att minimera graden av osäkerhet. 11.Kontrollören skall sammanställa en rapport om valideringsprocessen, i vilken det skall anges huruvida rapporteringen enligt artikel 14.3 är tillfredsställande. I rapporten skall alla frågor som har med det utförda arbetet att göra tas upp. Rapporteringen enligt artikel 14.3 kan anges vara tillfredsställande, om kontrollören finner att uppgifterna om de sammanlagda utsläppen inte är materiellt felaktiga. 15792/1/02 REV 1 CM/ull,cs Minimikrav avseende kontrollörens kompetens 12.Kontrollören, som skall vara oberoende av verksamhetsutövaren, skall utföra sina uppgifter på ett korrekt, objektivt och professionellt vis och ha kunskap om följande: a)Bestämmelserna i detta direktiv samt relevanta normer och riktlinjer som antagits av kommissionen enligt artikel 14.1. b)Lagstiftning och förvaltningsbestämmelser som berör den verksamhet som skall kontrolleras. c)Metoderna för sammanställning av alla uppgifter för varje enskild utsläppskälla i anläggningen, och i synnerhet avseende insamling, mätning, beräkning och rapportering av uppgifter. 15792/1/02 REV 1 CM/ull,cs Andra länders arbete med att tillämpa handelsdirektivet sekretariat besökte , , , , Dan- mark samt för att bland annat ta reda på hur dessa länder arbetar med implementeringen av EU:s utsläppshandelsdirektiv och hur de resonerar kring sin nationella fördelningsplan. Vid besöken träffade sekretariatet företrädare för ländernas an- svariga departement och myndigheter. I detta kapitel sammanfattas tematiskt vad som framkom vid dessa möten.1 Vi vill betona att redogörelsen utgör en lägesrapport över berörda länders arbete vid tiden för studiebesöken. Hur ländernas arbete framskridit efter februari mars har inte undersökts. Ländernas åtaganden och behandling av den handlande sektorn Bland EU:s medlemsländer utvecklas nu successivt en mångfald av strategier för att tackla utsläppen av växthusgaser, nå utsläpps- åtagandena och för detta ändamål använda de flexibla mekanismer- na. Förutsättningar och ambitioner varierar. Skillnader i energi- struktur och den handlande sektorns andel av de totala utsläppen har ofta stor betydelse. Liksom har ett nationellt reduktionsmål (–utan flexibla mekanismer) som är mer ambitiöst än åtagandet enligt EU:s bördefördelning (–12,). Storbritan- nien tror sig ha goda möjligheter att uppnå sitt åtagande med hjälp av de åtgärder som redan identifierats även utan hjälp av EU:s utsläppshandelssystem. har också ett nationellt CO2- reduktionsmål (–) som går längre än bördefördelningsåtagandet på –. Åtagandet tror man sig kunna uppnå med inhemska åtgärder. 1 Observera att informationen baseras på intervjuer och att missuppfattningar därför kan ha skett. ett bördefördelningsåtagande på . planerar att klara hälften av sitt bördefördelningsåtagande på –genom inhemska åtgärder, hälften med flexibla mekanismer. har avsatt för införskaffandet av krediter från flexibla mekanismer. Inte heller för vidkommande ändras den nationella strategin av EU:s utsläpps- handelssystem. , med ett bördefördelningsåtagande på , be- finner sig i en speciell situation eftersom merparten av landets utsläpp () täcks in av systemet för handel med utsläppsrätter. planerar för reduktioner både i den hand- lande och den icke-handlande sektorn och har gjort en grov sektorsfördelning i sin klimatstrategi. En stor del av utsläppen inom den handlande sektorns reduktioner kommer från energi och den planerade femte kärnkraftsreaktorn har därför stor betydelse för . vill gärna ge företagen möjlighet att använda sig av de projektbaserade mekanismerna. har ett bördefördelningsåtagande på –, som dock alltjämt diskuteras med hänsyn till eventuell korrigering för normalårsaspekter2. De flexibla mekanismerna intar en huvudroll i klimatstrategi. I strategin betonas att mekanismerna erbjuder ett mer kostnadseffektivt sätt att nå åtagandet än många inhemska åtgärder. Det framhålls också att det är rimligt att de danska elproducenterna får ta en stor del av bördan att minska utsläppen eller köpa utsläppsrätter eftersom dessa kommer att gynnas av högre elpriser. Staten kommer dock att spela en viktig roll, inte minst genom att genomföra enskilda JI- och CDM-pro- jekt. Opt-out, opt-in respektive poollösningen planerar att använda opt-out genom att låta de anläggningar som omfattas av det nationella utsläppshandels- systemet välja om de vill vara kvar där eller gå in i EU- handelssystemet. funderar på att genom opt-out exklu- dera sin fjärrvärmesektor, som redan har relativt höga miljöskatter och därmed är utsatt för motsvarande omställningstryck. 2 Danskarna önskar räkna minskningen på –från en nivå 5 Mton CO2 högre än de faktiska utsläppen för , eftersom man hade stor elimport . Varken , eller hade vid tiden för studiebesöken några planer på att använda opt-out även om före- trädarna för nämnde att man eventuellt skulle kunna överväga att exkludera sin off-shoreverksamhet. kan tänka sig att genom opt-in inkludera små anlägg- ningar inom fjärrvärmesektorn för att undvika gränsdragnings- problem kring gränsen 20 MW. skulle gärna se att även lustgas (dikväveoxid, N2O) inkluderades i handelssystemet från början och följer nu processen för att se om kommer att lägga ett sådant ändringsförslag i sin andra läsning. Pool-lösningen innebär att man slår samman anläggningar till en pool som har en förtroendeman som handlar med utsläppsrätterna för deras räkning. Varje anläggning har dock enskild mätning och rapporteringsplikt. lanserade idén som ett sätt att behålla långsiktiga frivilliga avtal om växthusgasreduktioner parallellt med handelssystem, men har inte längre för avsikt att använda sig av poollösningen. Inte heller något av de övriga besökta länderna tänker använda poollösningen. Processutsläpp respektive bränsleutsläpp samt industri med konkurrenter utanför EU Varken , , eller hade för sekretariatets besök några tankar på att separera processutsläpp från bränsleutsläpp vid fördelning av utsläppsrätter. Enligt de franska företrädarna måste det avgörande vara vilka reduktioner respektive anläggning kan göra. I hade man inte funderat på frågan om att eventuellt separera pro- cessutsläpp från bränsleutsläpp, medan man i ännu inte tagit ställning. Vad beträffar industrier med huvudsakliga konkurrenter utanför EU sade de nederländska företrädarna att dessa förutsättningar gäller för den övervägande delen av landets industri och att några särlösningar därför inte är aktuella. Både och pekade på att en skrivning om industrins konkurrenskraft finns med i kriterierna för nationell fördelningsplan. Frivilliga avtal och andra styrmedel och har avtal om energi- effektivisering med sin industri, medan har avtal om utsläppsreduktion. Företrädarna för dessa tre länder sade vid besöken att avtalens funktion kommer att ersättas av utsläpps- handelssystemet. Även har reduktionsavtal som en del i sitt nationella system för handel med utsläpp. Inga nya avtal kommer att tecknas i , men däremot kommer företag som redan har avtal sannolikt att ges möjlighet att genom opt-out exkluderas ur EU:s handelssystem och bli kvar i det nationella utsläppshandelssystemet fram . I har industrin frivilliga avtal, men dessa kopplas inte till emissionshandel. I gjorde man reflektionen att det går att kombinera gratis tilldelning av utsläppsrätter med nationella skatter. Nya aktörer (new entrants) De nederländska företrädarna efterfrågade ett harmoniserat sätt att behandla nya aktörer på inom EU för att undvika snedvridning av konkurrensen. Ett sätt vore att låta nya aktörer köpa sig in på marknaden, och företrädarna både för och för nämnde idén med en (statlig) auktion. I över- väger man att avsätta en pott för gratis tilldelning av utsläppsrätter till nya aktörer. De finska företrädarna påpekade att man vanligtvis känner till nya aktörer i förväg eftersom miljötillståndsprocessen tar så . Det är dock svårt att dra en tydlig skiljelinje mellan nyetable- ringar och expansion. Behandlingen av nya aktörer kan ge problem med statsstödsregler. Det kan dock vara något lättare i fråga om industrier som är utsatta för internationell konkurrens, eftersom detta särskilt omnämns i tilldelningskriterierna. I utgörs den handlande sektorn av 25 anläggningar plus de 8 stora som ingår i elsektorn. De övriga länderna hade vid sekretariatets besök inte gjort någon fullständig inventering över vilka anläggningar som kommer att ingå i handelssystemet. I rör det sig om mellan 2 500 och 3 000 anläggningar, de flesta inom energisektorn och från federal nivå har man skickat en inventeringsförfrågan till de 16 förbundsländerna och bett dem meddela hur många aktörer som finns i regionen. I rör det sig om ca 170 anläggningar och i om ca 800. I rör det sig om ca 300 anläggningar. En konsult går just nu igenom miljötillstånden för att identifiera alla finska aktörer. Principer för fördelning av utsläppsrätter och innehåll i den nationella fördelningsplanen tänker lägga ut på en konsult att ta fram förslag till fördelningsplan och har just skickat ut en offertförfrågan. Upp- draget består av två delar, att samla in data och att föreslå till- delningssätt. I den andra fasen ingår att hålla konsultationer med industrin. har ännu inte hunnit så långt i arbetet kring fördelning av utsläppsrätter, men funderar på någon form av grand- fathering eller benchmarking. har inte valt för- delningsprinciper , men undersöker möjligheterna att använda grandfathering i kombination med en effektivitetskoefficient som tar hänsyn till effektiviteten hos anläggningen. I är man inne på liknande tankar som i . har inte fastslagit fördelningsprinciper. Enligt de finska företrädarna är det dock viktigt att tilldelningsprinciperna är enkla och transparenta, och ansåg att möjligheten att låta sektorerna välja år som underlag för fördelning kan vara ett intressant sätt att ta hänsyn till tidiga åtgärder på. Från dansk sida betonades att fördelningsprinciperna måste vara enkla. I det nationella danska handelssystemet var till- delningsprincipen en matematisk formel inskriven i lagtexten och detta bidrog till att man helt slapp ifrån överklaganden. Vid besöken i , och ut- trycktes uppfattningen att fördelningsplanen som skall levereras till Kommissionen skall innehålla principer för till- delning såväl som uppgifter om hur många utsläppsrätter varje aktör får. De danska företrädarna menade att den nationella för- delningsplanen först och främst bör innehålla fördelningsprincipen. En lista över vad varje anläggning får skall också skickas med. I anser man också att principerna skall slås fast i fördel- ningsplanen som levereras till Kommissionen , men att listan på anläggningar och hur många utsläppsrätter var och en av dessa skall få måste kunna revideras . ur grundlagsperspektiv i är att den legala basen för till- delningen sannolikt ännu inte kommer att finnas när planen måste skickas in till Kommission. Det är ännu inte känt vilka krav som kommer att ställas på register inom EU:s utsläppshandelssystem. Kommissionen låter för när- varande en konsult utreda den frågan. har byggt upp ett register för sitt nationella utsläppshandelssystem, som torde kunna anpassas för EU-handel. Även i har man tagit fram ett registersystem, som är direkt designat för utsläppshandel under Kyotoprotokollet och inom EU. Hur de olika länderna har tänkt organisera utsläppshandelssyste- met beror i stor utsträckning på nationella förhållanden. Neder- länderna har skapat en separat myndighet, tänker sig en underavdelning till , medan många av de andra länderna tänker inordna uppgifterna i en eller flera befintliga myndigheter. tänker sig att reglera utsläppshandeln i en helt ny lag och bedömer att vissa av de befintliga miljölagarna kommer att behöva ändras. har förberett en lag för nationell utsläppshandel för NOx och anpassar just nu denna lag så att den även täcker in utsläppshandel. Frågor som rör utsläpp av CO2 bryts ut ur befintlig miljölagstiftning. tänker sig en ny lag och de finska företrädarna påpekade att tidplanen är mycket knapp med tanke på det arbete som krävs. kommer att anpassa sin befintliga lag för nationell utsläppshandel till att omfatta EU- utsläppshandel. Från samtliga de besökta länderna har påpekats att tiden är mycket knapp med tanke på vad som måste hinnas med för att handels- systemet skall kunna börja 2005. Schematisk beskrivning av tider och aktiviteter I bilagan görs ett försök att så fullständigt som är möjligt illustrera det flöde av aktiviteter, information m.m. som kommer att behöva ske mellan olika aktörer fram till dess systemet för handel med utsläppsrätter skall vara igång . På sidan 1 ges en översiktlig beskrivning. På sidan 2 behandlas berörda myndigheter mer ingående. Bilagan, som bl.a. är tänkt att komplettera kapitel 3, behandlar följande aktörer: Riksdag och regering (RD/) Myndigheter: På s. 1 samlat, på s. 2 den nya myndighet delega- tionen föreslår inrättas, (), Energimyndig- heten (STEM), tillståndsgivande myndighet (SVK el lst). Därtill föreslås bl.a. och någon registeransvarig myndighet få arbetsuppgifter. Näringslivet (företag) maj jun jul aug sep okt maj jun jul aug sep okt nov dec