sou · GRB3129d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Statens musikbibliotek, och bibliotek kan nämnas som framträdande exempel, vars bidragsbeskrivningar numer i samtliga fall är synliga i Librisbasen. För övrigt finns det en från tid till annan varierande flora av ämnes- och specialbiblio- grafier som lever på tillfälliga anslag och projektbidrag. En ut- redning av läget för humanistiska ämnesbibliografier gjordes inom 1993 (, Humanistiska ämnesbibliografier: Inventering och förslag till framtida produktion. 10) , 1993), och den förmedlar just denna splittrade bild av läget. Förhållandena torde i stort sett vara desamma som 1993, även om enskilda biblio- grafier kan ha fallit bort eller kommit till. Flera av de humanistiska ämnesbibliografierna överlappar delvis varandra, och föreslog ett samarbete inom Librisbasens ram för att undvika dubbelarbete. Ett sådant samarbete mellan framförallt den historiska, litteraturvetenskapliga och konstvetenskapliga bibliografin kom också till stånd med hjälp av särskilda projektmedel och fortlöpte framgångsrikt . Därefter kunde tyvärr inte fortsatt finansiering upp- bringas för den litteraturvetenskapliga och den konstvetenskapliga bibliografin, vilket naturligtvis också är en förlust för den histo- riska. Den historiska bibliografin samverkar ändå efter bästa för- måga med de bibliografier som vid olika tidsperioder kan finansiera en förteckning av bidrag i Librisbasen. Önskemål har framförts från olika håll om stöd för fortsatt ämnes- bibliografering. Ansvarsfördelningen gjordes så att KB skulle ta ansvar för den historiska bibliografin, för den litteraturvetenskapliga och universi- tet den konstvetenskapliga. Avsikten var att dessa lärosäten skulle ta ansvar för finansieringen inom lärosätets ram/samfinansiering med andra. Denna modell innebar att man som ersättning för en insats på ett område fick del av andras på ett annat område. Läro- sätena var dock inte beredda att tillskjuta de medel som behövdes. Som ett exempel på de praktiska konsekvenserna kan nämnas att en litteraturvetenskaplig essä eller artikel som är publicerad i en antologi inte är synlig i Libris. Det är självfallet en nackdel för forskningen. Med små medel skulle denna bibliografering kunna utföras och medföra en arbetsbesparing för såväl forskare som studenter. Arbetet bör kunna utföras av nyutexaminerade biblio- tekarier/doktorander efter introduktion och under handledning av erfaren person. Arbetsmässigt kan det röra sig sammanlagt om resurser för av en anställning per bibliografi och år, vilket i dagens penningvärde och löneläge innebär sammanlagt . Arbetet bör kunna finansieras gemensamt av några större läro- säten och ges till dessa som särskilt uppdrag i regleringsbrevet. Som framgår av det föregående fortsätter KB arbetet med den historiska bibliografin och har tagit på sig ansvaret för denna. Libris är organisatoriskt en avdelning inom KB. har Libris en självständig roll som leverantör av system och tjänster till den svenska biblioteksvärlden. finns 19 anställningar på Libris-avdelningen. De huvudsakliga arbetsom- rådena är programmering/utveckling, drift av systemen, datakvali- tet, kundservice, information och utbildning. På finns de olika söktjänsterna och övriga tjänster samlade liksom beskrivningar av verksamheten och aktuell information. För att effektivt nå ut med särskilt viktig eller bråds- kande information används även sändlistor som riktar sig direkt till olika funktionsansvariga på biblioteken. publiceras Libris-nytt, ett elektroniskt ny- hetsbrev som publiceras på Libris webbsidor. publiceras den mer omfångsrika Libris-meddelanden, som även den är elektronisk men innehåller längre artiklar. KB har regeringens uppdrag att förbättra och effektivisera informa- tionsförsörjningen inom utbildning och forskning. Ett viktig instrument för detta är Libris verksamhet. Libris-avdelningen an- svarar för drift och utveckling av nationella system och tjänster inom biblioteksområdet. Libris klassiska verksamhetsområden är den centrala samkatalogen och det nationella fjärrlånesystemet. Samkatalogen redovisar mediebestånden vid främst 320 universitets- högskole- och specialbibliotek samt två av landets tre lånecentraler, och är fritt tillgänglig via Internet. Fjärr- lånesystemet utnyttjas dessutom av landets folk- och skolbibliotek och har därmed drygt 1 440 användarbibliotek. Libris verksamhet bygger på samverkan mellan de deltagande biblioteken, där kärnan utgörs av offentligt finansierade bibliotek inom området högre ut- bildning och forskning. Tillsammans med BTJ skapade Libris-avdelningen biblio- , en virtuell samkatalog för samsökning mellan biblioteks- katalogerna Burk och Libris. visar mediabestånden vid de flesta av landets offentliga bibliotek, såväl folkbibliotek som universitets-, högskole- och specialbibliotek. Libris-avdelningen har driftansvaret för . Den snabba utvecklingen av Libris-systemet inleddes . Syftet var att stärka och stödja utbygg- naden av det svenska universitets- och högskolesystemet i allmän- het och att skapa förutsättningar för en ökad spridning av informa- tionsresurser i hela landet i synnerhet. En av insatserna blev ut- vecklingen av Libris-systemet, en annan den snabba utbyggnaden av Sunet. Med anledning av budgetproposition (prop. 1996/97:1, bilaga 11, s. 314) tilldelades KB extra medel (11 miljoner för och sammanlagt 27 miljoner för treårsperioden –1999) för att modernisera Libris. Budgetpropositionen hade föregåtts av forskningsproposition (1996/97:5) som underströk biblio- teksverksamhetens betydelse. I propositionen framhölls vikten av biblioteksväsendet som en enhetlig och samverkande resurs, oav- sett om det enskilda har statligt, landstingskommunalt eller kommunalt huvudmannaskap (s. 70). Vidare framgick att Libris skulle utvecklas till en nationell och allmän informations- resurs. Regeringen gav KB i uppdrag att utveckla och driva ett IT- baserat nationellt bibliotekssystem som skulle utgå från Libris. blev Libris samkatalog fritt tillgänglig via Internet, och utvecklingen sam- manfattades i propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) på följande sätt: kan enskilda studenter, forskare och medborgare i hela landet via Internet och informationsdata- basen själv söka efter önskad litteratur och se vid vilket bibliotek den eftersökta boken finns. Få statliga bibliotekskataloger saknas och bestånden vid flera viktiga kommunbibliotek, liksom ett stort antal myndigheter och organisationer redovisas. /.../ Biblio- tekssystemet är av stor strategisk betydelse och administreras av KB. Det uppdrag KB fick av regeringen att utveckla Libris till en allmän nationell informationsdatabas är i princip uppfyllt och regeringen bedömer att utfallet är gott. Regeringen anser det viktigt att Libris kan fortsätta sin positiva utveckling och bibehålla sin centrala position som beläggnings-, låne- och katalogiserings- hjälpmedel för biblioteken och den intresserade allmänheten. I budgetpropositionen kommenteras bibliotekskatalo- gen med att Libris även förverkligat uppdraget om en nationell samkatalog för hela biblioteksväsendet i (prop. 2001/02:1, bilaga 21). fullbordas det tekniska systemskifte som inleddes i samband med driftstarten av webbsök. Libris hade då helt lämnat den gamla stordatormiljön och servicebyråtjänster bakom sig och fullt ut gått över till modern med en egen driftorganisation. hade också anpassat sig till det internationella datalagringsformatet MARC21 och alla egna system och rutiner var framtagna med moderna utvecklings- verktyg. har Libris-avdelningen tillsammans med Libris ledningsgrupp tagit fram ett nytt måldokument för Libris verk- samhet. KB har som en del av sitt uppdrag att förbättra och effektivisera informationsförsörjningen inom högre utbildning och forskning. Enligt instruktionen (1 §) ska KB svara för Libris, som är ett instrument för detta. KB ska till , enligt regleringsbrevet, återrapportera hur det nationella datasystemet Libris utvecklats och hur det används som en bred nationell in- formationsresurs samt göra en analys och bedömning av verksam- hetsgrenens kvalitetsaspekter. KB har det ekonomiska ansvaret för Libris. Verksamheten bygger på samverkan mellan de deltagande bibliote- ken, där kärnan utgörs av svenska offentligfinansierade bibliotek inom området högre utbildning och forskning. Libris ska vidareut- veckla och fritt tillhandahålla den nationella samkatalogen och andra digitala bibliotekstjänster som bidrar till en effektiv infra- struktur för informationsförsörjningen inom området. Libris-avdelningen ska, i samverkan med de deltagande biblioteken: tillhandahålla system, tjänster och informationsresurser som stödjer forskning och utbildning stödja effektiviseringen av bibliotekens verksamhet aktivt verka för att internationellt erkända standarder följs Operativa mål 2004–2005 Driftsätta rutiner för import av metadata som producerats av universitet, förlag, myndigheter och andra externa producenter. Driftsätta system och rutiner för administration av, och åt- komst till, e-tidskrifter, e-böcker och andra elektroniskt lagrade informationsresurser. Utöka tillgången till bibliografiska poster och auktoritetsposter producerade av andra nationella bibliografiska instanser. Utveckla Libris fjärrlån med nya och förbättrade tjänster. Utveckla funktionaliteten i Libris webbsök. Komplettera med nya databaser av nationellt och/eller veten- skapligt intresse. Utveckla rutinerna för bibliotekens uttag ur samkatalogen (postexport, statistik, nyförvärvslistor etc.). Med hjälp av standardiserade protokoll utöka möjligheterna till närmare teknisk samverkan med lokala bibliotekssystem. Successivt utvidga Libris centrala funktioner med applikationer som traditionellt hanteras i lokala system. Utveckla den externa informationen om Libris verksamhet. Den centrala samkatalogen är grunden för Libris verksamhet och kring den har olika system och tjänster utvecklats. Samkatalogen utgör en nationell informationskälla som lyfter fram och synliggör bibliotekens bestånd av informationsresurser. Samkatalogen an- vänds också för statistikändamål och produktion av nyförvärvs- listor till biblioteken. Libris samkatalog spelar en central roll för nationell statistik inom kulturområdet. statistik om svensk bokutgiv- ning, författarfonds beräkningar av den så kallade biblio- teksersättningen till svenska författare samt national- bibliografi bygger alla på uppgifter hämtade ur Libris samkatalog. Libris samkatalog speglar hela den svenska nationalbibliografin, löpande och till väsentlig del även det äldre svensktrycket och framåt. Det nationalbibliogra- fiska materialet synliggörs genom särskilda specialdatabaser i Libris. På samma sätt speglas delar av nationalbibliografins förlängning i form av ämnesbibliografier och lokalsamlingar. Även e-böcker och e-tidskrifter har sin givna plats i samkatalo- gen. Ambitionen är att i Libris visa titlar, beståndsuppgifter och länkar för direktåtkomst av den typen av material. För att under- lätta katalogisering och administration finns en för ändamålet speciellt utvecklad webbapplikation, kallad LISENSE (Libris mass editing system). Libris samkatalog ska också spegla den svenska utgivningen av ljud och rörliga bilder (filmer som visats offentligt i , skivor, kassetter, multimedier, videor m.m.). Detta sker i samarbete med Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) som har nationellt arkivansvar. Efter utredning och samtal har framkommit att SLBA:s material behöver beskrivas på en detaljnivå som inte kan uppnås genom traditionell Libris-katalogisering. SLBA bygger därför ett eget system för katalogisering och administration, och kommer att sända över sammanfattande katalogposter för inmatchning i Libris- databasen. Libris verkar för att synliggöra kulturarvet och stödjer pågående digitaliseringsprojekt av nationellt intresse. Bilder och andra digi- talt tillgängliggjorda resurser (böcker, kartor, noter, affischer m.m.) kan katalogiseras och visas i Libris. Exempel på detta är och projektet att digitalisera bild- verk Suecia Antiqua et Hodierna (1678–1701), där digitaliserade bilder nu finns tillgängliga i Libris. Libris samkatalog är också grunden för det nationella fjärrlåne- systemet, som används av drygt 1 440 bibliotek. Libris-avdelningens bedriver ett aktivt internationellt arbete koncentrerat till områden som kan förenkla och rationalisera arbetet för Libris-biblioteken. Aktuellt är utvecklingen av interna- standarder inom informationsområdet och att överhuvud- taget verka för en större öppenhet och ett friare utbyte mellan biblioteken i främst . bildades – en sammanslutning av nationalbibliotek och organisationer med ansvar för stora biblio- tekskataloger och/eller samkataloger. Ordförandeskapet innehas sedan starten av Libris-avdelningen. Övriga länder i ONE är , , , , och . Syftet med sammanslutningen är att öka den fria tillgången på bibliogra- fisk information. Detta sker genom att man ger varandra fri tillgång till respektive lands biblioteksdata. Parallellt arbetas intensivt med en harmonisering av medlemmarnas bibliotekskataloger med hjälp av internationella standarder. Här har varit speciellt fram- gångsrikt. Länderna samverkar också för att sluta avtal och anskaffa gemensamma licenser för data från t.ex. Library of Congress och British Library. Libris ledningsgrupp är ett rådgivande organ bestående av biblio- tekschefer från de största katalogiserande biblioteken. Dessa bib- liotek bidrar i hög utsträckning till uppbyggandet av den nationella samkatalogen, och i egenskap av medproducenter har de ett starkt inflytande över Libris verksamhet. Ledningsgruppen har 16 leda- möter (bilaga 5) och sammanträder cirka . Libris-bibliotekens katalogråd inrättades 2002 av Libris-avdel- ningen i samarbete med KB:s avdelning för insamling och doku- mentation () inom KB. diskuterar och föreslår riktlinjer för hur det nya katalogiseringsformatet MARC21 ska tillämpas i Libris samkatalog. Syftet är att uppnå en enhetlig och tillförlitlig datakvalitet. Inom katalogrådet finns också en särskild arbetsgrupp som ansvarar för den svenska översättningen av MARC21-formatet. består av cirka 35 representanter från olika typer av bibliotek, varav tio från KB:s olika berörda en- heter. Arbetet administreras av KB. I övrigt sker samverkan mellan an- vändare ofta genom verksamhetsinriktade referensgrupper, t.ex. den välfungerande referensgruppen för fjärrlån och dokumentleverans och den relativt nyinrättade referensgruppen för Libris webbsök. Bibliotekens systembibliotekarier inbjuds också till regelbundna möten för diskussion och erfarenhetsutbyte av främst tekniska frågeställningar kring Libris och kopplingen till de lokala bibliotekssystemen. anordnas allmänna användarmöten för Libris- biblioteken, öppna för biblioteksrepresentanter på alla nivåer och med alla typer av befattningar. De allra flesta anser att systemlösningarna i Libris fungerar bra. De anser att systemet utvecklas positivt mot större användbarhet, att det är lättillgängligt och användarvänligt, att personalen och led- ningen är kompetent och att samarbetet med dem fungerar bra samt att det är en bas för fjärrlånesystemet. Andra framhåller det heltäckande innehållet, att systemet är flexibelt, logiskt och lätt- skött, att katalogen är gemensam samt att funktioner för lånestatus har utvecklats. De mindre vanliga negativa kommentarerna rör merarbete p.g.a. byte av system, låg utvecklingstakt för nya tekniker och resurser, exempel på tekniska brister, att det tar tid att söka, att allmänheten inte vet att alla bibliotek inte omfattas samt bristfällig utbildning. Önskade förbättringar är bättre sökmöjlig- heter och mer resurser för ständig utveckling, att ta in alla bibliotek och koppla till lokala system samt olika tekniska önskemål. Praktiskt taget alla framhåller att användarna tycker att systemet är bra, de flesta för att det är enkelt och lättarbetat och har ett överskådligt gränssnitt. De få negativa kommentarerna gäller att vissa avancerade sökningar är svåra, att det kan vara svårt att få överblick och att systemet vara lite stelbent. Någon anser att kvaliteten på posterna har sjunkit sedan fler får primärkatalogisera. Bland förslagen till förbättringar nämns bättre samordning med lokala system, att utveckla en cirkulationsmodul och olika metoder för att göra det lättare att söka. Vidare finns önskemål om mer marknadsföring, längre utbildning i primärkatalogisering och ut- veckling av sökmöjligheterna beträffande klassifikation. Nästan alla anser att säkerheten fungerar bra. Några nämner att det alltid kan bli bättre, och önskemål finns om att spärra national- bibliografiska poster samt att hålla bättre kontroll på vad som skrivs in. När det gäller inflytandet går åsikterna isär – hälften anser att in- flytandet är tillräckligt, men ungefär lika många att det borde utökas. Det är svårt att se tendenser som hänför sig till någon speciell grupp. Någon har framfört åsikter om att ledningsgruppen borde omvandlas till en styrelse med beslutsrätt, att den är marginaliserad och att representationen där borde ses över, andra anser att allt har blivit bättre efter systembytet. Olika bibliotek framför olika synpunkter på inflytandet. Mindre och medelstora bibliotek samt folkbiblioteken vill ha ett större inflytande, medan andra anser att inflytande för universitets- och högskolebiblioteken måste vara större eftersom Libris baseras på deras material. Några vill ha regelbundna användarmöten för registrerande bibliotek och flera anser att användarperspektivet är viktigast. De allra flesta anser att den starka kopplingen till KB är en bra lösning. Några av de större lärosätena är negativa till denna kopp- ling, medan andra stora lärosäten anser kopplingen mellan national- och den nationella bibliotekskatalogen naturlig. Några anser att Libris bör vara fristående från KB och att KB bör vara en kund bland andra, och önskar en konstruktion där Libris får en egen ekonomi och styrelse. Det flesta anser att samarbetet med Libris är bra – större institu- tioner är generellt mer positiva. Några bibliotek anser att sam- arbetet saknas eller har brister – det gäller i första hand bibliotek som är dåligt representerade i Libris ledningsgrupp – t.ex. mindre högskolor och folkbibliotek. Någon framhåller att Libris inte är intresserad av andras system och tjänster. Som exempel på bra sam- arbete nämns arbets- och referensgrupper, Libris ledningsgrupp, att katalogiserande bibliotek bidrar med kunskap och arbete, fjärrlåne- samarbetet, konferenser, möten och kurser och diskussionslistor. Någon anser att grupperna har otydliga uppdrag, att andra än KB gör merparten av katalogiseringsarbetet, att ledningsgruppen mer fungerar som en referensgrupp och att Libris ger rådgivning och riktlinjer. Önskemål finns om mer samarbete mellan folk- och forskningsbibliotek, att göra Libris till en verkligt nationell katalog genom att ta in folkbiblioteken och att Libris som viktigt nav bör omfatta alla parter. Utvärderingen ger på de flesta punkter en entydig bild. De allra flesta tycker Librissystemet är bra i de flesta avseenden och att det bör utvecklas att omfatta alla bibliotek. Man kan också dra slut- satsen att den starka kopplingen till KB är bra. Däremot bör man överväga hur inflytandet kan öka samt se över representationen framför allt i Libris ledningsgrupp. 4.3.6Nationella insatser – förslag Libris har en stark ställning som nationell söktjänst för infor- mation inom utbildning och forskning. Libris webbsök är fritt och gratis tillgängligt, har mer än 60 000 sökningar och inne- håller information om böcker och tidskrifter vid närmare 320 bib- liotek. En fortsatt successiv utbyggnad bör göras av Libris som nationellt biblioteksdatasystem inom framför allt två nya områden. Det ena gäller utvecklingen av Libris till ett nationellt biblioteks- datasystem som även innefattar cirkulations- och förvärvsrutiner. Det andra gäller Libris som nationell portal för informations- tjänster. Även andra utvecklingsprojekt planeras, de flesta med en tydlig koppling till de klassiska verksamhetsområdena Libris samkatalog och fjärrlån. 4.3.6.1Utveckling mot ett fullständigt nationellt biblioteksdatasystem Förslag: Libris bör utvecklas till ett nationellt biblioteksdata- system inklusive låne- och inköpsrutiner. En utredning bör tillsättas för att undersöka tekniska förutsättningar, kostnader och möjliga besparingar för de en- skilda biblioteken. Medel bör tillföras. Det har länge funnits ett starkt önskemål från företrädare för Libris-biblioteken att Libris katalogsystem ska utvecklas mot ett fullständigt bibliotekssystem och överta funktioner som normalt sköts av de enskilda bibliotekens lokala system. Frågan har fått en framträdande plats i det måldokument som tagits fram tillsammans med Libris ledningsgrupp. Önskemålen rör rutiner som helt eller delvis kan ersätta de lokala bibliotekssy- stemens katalog-, förvärvs- och cirkulationsmoduler. detta arbete har redan påbörjats inom det nuvarande Libris-upp- draget, men att ersätta den lokala hanteringen av utlåning, reserva- tioner och liknande cirkulationsuppgifter kräver en större insats på central nivå. Insatsen skulle dock innebära stora möjligheter till rationaliseringar vid de enskilda biblioteken. I detta instämmer företrädare för Sunet (se 4.4.3) som inte anser att det finns några tekniska hinder. Libris nuvarande system har genomgått en stark modernisering och omvandling, vilket bland annat är ett resultat av den särskilda satsning på Libris-systemet som regeringen beslutade . Internationellt står sig nu Libris-systemen väl vad gäller an- passningar till standarder och modern teknik. Libris katalogsystem med tillhörande egenutvecklade tjänster samt den publika katalogen och söktjänsten Libris webbsök är centrala verktyg för både uppbyggnad av samkatalogen och sökning bland de svenska offentligfinansierade forskningsbibliotekens bestånd. Systemen är också centrala delar i det internationella samarbetet på det bibliografiska området. Men det går också att utveckla Libris nationella katalog- och sökfunktioner så att de kan ersätta de lokala bibliotekens katalog och publika söktjänst. Detta arbete har redan påbörjats inom Libris-avdelningens nuvarande uppdrag. Vid Libris-biblioteken tog inköpen av moderna så kallade client/serversystem fart . inleddes en investeringsvåg av , som fortsatte till 2000/01 då , och universitetsbiblio- tek hade köpt och installerat sina nya lokala system. Sammanlagt har de flesta av de 320 Libris-biblioteken investerat i nya lokala bibliotekssystem . Systemen är nu avskrivna eller kommer att bli det under de allra närmaste åren. Alla bibliotek har dock löpande underhållskostnader för sina lokala bibliotekssystem på upp till för de allra största systemen. Även om investeringen är avklarad har biblioteken alltså fortfarande dryga årliga underhållskostnader för sina biblioteks- system. Libris-biblioteken står nu inför kompletteringsköp av sina system för den nya hanteringen av e-böcker, e-tidskrifter och över- huvudtaget organiseringen av tillgängliga informationsresurser. Här kan en nationell Libris-portal åtminstone delvis ersätta biblio- tekens egna investeringar (se nästa avsnitt om Libris-portal). På samma sätt skulle ett centralt bibliotekssystem kunna ersätta bibliotekens lokala system. inledde Libris-avdelningen ett projekt tillsammans med . Syftet med projektet var i inte i första hand att ersätta det lokala bibliotekssystemet, utan snarare att utveckla funktioner som ytterligare kunde rationalisera arbetet med den lokala bibliotekskatalogen. Libris-systemen och de lokala systemen skulle fås att funktionellt närma sig varandra. Ut- vecklingsarbetet förutsatte fortfarande båda systemens existens. Idén var att utveckla mer rationella instrument för katalogisering och annan inmatning av uppgifter i både den gemensamma Libris samkatalog och den lokala katalogen. Allt dubbelarbete som de båda katalogerna kunde medföra skulle bort eller åtminstone minimeras.