sou · GRB32 · 2004-01-01 00:00:00 — I detta fall kommer vinsterna alla tillgodo, oavsett i vilket land man bor, medan kostnaderna bärs av det svenska folkhushållet.8 Dessa kostnader fördelas dock över inkomstgrupper, regioner och hushållstyper inom landet. En barnfamilj i inland har inte samma konsumtions- mönster som en ensamstående i , vilket gör att effekterna av höjda priser på bensin, villaolja eller andra fossila bränslen också blir annorlunda. Insikter kring sådana fördelnings- effekter ger möjligheter till att utforma lösningar, t.ex. hur skattintäkter skall återföras till ekonomin, som underlättar möjligheterna att genomföra en samhällsekonomiskt lönsam miljöpolitik. Det mest iögonfallande exemplet på hur intäkter och kostnader kan fördelas är lokalisering av särskilt känsliga aktiviteter. Avfalls- anläggningar, värmeverk och vissa typer av industriella anlägg- 7 En av vinsterna med att gå före i miljöpolitiken skulle kunna vara utveckling av ny teknik, som kan exporteras till länder som kommer . En översikt av litteraturen kring detta ges i skatteväxlingsutredningen 1997:11. En detaljerad genomgång ges av Per i delbetänkandet SOU 1996:117. 8 Om ingenting görs kan det i och för sig bli behagligare temperaturer i , medan vissa områden i blir obeboeliga. Miljöproblemet är dock kopplat till koncentrationen av växthusgaser i atmosfären och denna koncentration är oberoende av utsläppskällans lokalisering. Bilaga 11 till LU 2003 ningar, kan ge upphov till lokala störningar; kostnaderna i termer av miljöstörningar får i huvudsak bäras av dem som bor i närheten av anläggningen. Problemen kring sådana lokaliseringar har gett upphov till såväl en ganska omfattande litteratur och en mängd kärnfulla engelska förkortningar, som (Locally Undesirable Land Uses), NIMBY (Not-in-my-backyard), PIBBY (put it in blacks backyards) samt BANANA (build absolutely nothing anywhere near anybody).9 Rovdjurspolitiken kan ge NIMBY- liknande problem, där värdet av att skydda björn och varg måste vägas mot de kostnader detta kan innebära för glesbygds- befolkningen (se vidare appendix). Frågor kring miljö och fördelning är också intressanta i ett vidare svenskt perspektiv. Här ligger t.ex. den offentliga sektorns finansiering. Enligt planerna skall 30 miljarder skatteväxlas (räknat ), när miljörelaterade skatter/avgifter höjs och andra skatter sänks. Sådana förändringar ger komplexa fördelningseffekter, beroende på vilka skatter som höjs och sänks och hur ekonomin anpassar sig. I takt med att skattebaserna blir allt rörligare och miljömålen skärps talar också mycket för att miljöresurser kan komma att bli en alltmer flitigt anlitad skattebas. Den naturliga fokuseringen på effektivitetsfrågor i miljöpolitiken har inneburit att fördelning och miljö är ett understuderat område. Vi vet, kort sagt, inte särskilt mycket om hur miljöpolitikens frukter fördelas. Huvudsyftet med denna bilaga är därför att bidra med ett antal färska studier kring fördelningseffekter av den svenska miljöpolitiken. Ett underordnat syfte är att diskutera fördelningsfrågor kopplade till miljöpolitiken på ett mer allmänt plan, dels som en introduktion till de empiriska studierna, men också som ett sätt att kortfattat sammanfatta erfarenheter från andra håll. Bilagan kompletterar i någon mån (SOU 1992:19), bilaga 6 (En effektiv miljöpolitik), där författarna föreslog ett ökat inslag av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Arbetet med att i högre grad använda miljöavgifter och andra ekonomiska styrmedel inleddes och kom att bli ett viktigt inslag i årtiondets svenska miljöpolitik. I så måtto överensstämde utvecklingen med bilagans förslag. Det ligger dock i sakens natur att vi i denna bilaga inte kan ge samma 9 För en översikt av litteraturen kring dessa frågor, se (1993). Se vidare avsnittet fördelning av miljökvalitet i kapitel 2. Bilaga 11 till LU 2003 typ av konkreta policyrekommendationer. Vad som är En Rättvis Miljöpolitik har inget objektivt svar, åtminstone inget svar som gör ekonomernas svar mer intressanta än någon annans. Frågan saknar egentlig mening om man har utgångspunkten att man alltid kompenserar eventuella förlorare med hjälp av traditionella fördelningspolitiska medel (t.ex. transfereringar). Att beskriva miljöpolitikens fördelningseffekter och i någon utsträckning några bakomliggande mekanismer kan dock vara av intresse för den framtida utformningen av miljöpolitiken. Som vi skall se pågår det också en metodutveckling inom nationalekonomin, inom t.ex. makroteorin och välfärdsekonomin, där just fördelningsfrågor lyfts fram. Frågor kring fördelning ligger således på forskningsfronten inom andra områden och kommer förmodligen att ges större uppmärksamhet inom miljöekonomin än vad fallet är . Bilagan är upplagd på följande sätt. Det följande kapitlet diskuterar några grundläggande frågor kring fördelning och miljö. Kapitel 3 ger en översikt av några stråk i litteraturen kring fördelning och miljö. Kapitel 4 innehåller detaljerad analys av klimatpolitikens fördelnings- effekter på hushållsnivå för svensk del. Med hjälp av en ekonometrisk modell uppskattas t.ex. hur hushåll i olika inkomstklasser och regioner påverkas av en höjd koldioxidskatt. Kapitel 5 fokuserar effekter av klimat- och energipolitik på företag, främst i ett regionalt perspektiv. Det kompletterar också kapitel 4 med en detaljerad analys av bensin- och dieselskatter på hushållsnivå. I ett appendix breddas vår analys till att inkludera även naturresurser. Här presenteras en pilot- undersökning kring varg och björn, som belyser de regionala spänningarna i denna fråga. Vi inleder med en kort bakgrundsteckning till problemställningen och fortsätter med en kort tillbakablick på miljöpolitikens utveckling i . Återblicken visar hur såväl miljöproblemen som miljöpolitikens förutsättningar förändrats. Avsnitt 2.3 behandlar två grundläggande konceptuella frågeställningar. Vi börjar med att diskutera den centrala frågan: vad skall fördelas? Flera alternativ är tänkbara, förmögenhet, inkomst, livsinkomst, miljökvalitet eller välfärd brukar nämnas. Dessa mått beskriver fördelningseffekter av miljöpolitik på olika sätt, och kan ge olika slutsatser. Den andra konceptuella frågan gäller en fundamental tanke i ekonomisk teori, nämligen att effektivitet och fördelning kan separeras. Om så vore fallet kan ekonomer ägna sig åt effektivitetsfrågor, t.ex. att utforma kostnadseffektiva styrmedel i miljöpolitiken, och lämna fördel- ningsfrågorna. Att göra kakan så stor som möjligt blir ekonomens uppgift, medan frågan hur kakan bör delas upp lämnas till det politiska systemet. Vi diskuterar argument för och emot denna föreställning, och drar slutsatsen att fördelnings- och effektivitetsfrågor bör studeras gemensamt, där så är möjligt.10 Ett instrument som gör att ett mål nås till lägsta möjliga kostnad är kostnadseffektivt och innebär annorlunda uttryckt att inga resurser binds i onödan till att uppnå målet. Om ett givet mål kan nås till en lägre kostnad blir det resurser över som kan användas till andra ändamål. En politik som inte är kostnadseffektiv sågs därför i 10 För en mer detaljerad analys av de konceptuella frågorna hänvisas till bilaga 8, . Bilaga 11 till LU 2003 vissa politiska läger tidigt som en stöld från de fattiga, och den devisen innehåller fortfarande ett korn av sanning. Ekonomer har länge hävdat att ekonomiska styrmedel, i form av miljöavgifter, utsläppsrättighetsmarknader och andra s.k. incitamentsbaserade styrmedel, ger kostnadseffektiva lösningar.11 Även litteraturen kring hushållningen med naturresurser har en viss tonvikt på effektivitetsfrågor. Exempelvis har man ägnat stor uppmärksamhet åt för- och nackdelar med att använda överlåtbara fiskekvoter för att på ett kostnadseffektivt sätt nå ett hållbart fiskeuttag. En annan fråga som rönt visst intresse gäller möjligheterna att använda skog som ett kostnadseffektivt instrument i klimat- politiken. Att plantera skog och använda skogen för att binda kol (s.k. sänkor) kan vara ett relativt billigt alternativ. På det hela taget har fördelningsfrågor levt en relativt sett undanskymd tillvaro, åtminstone bland miljöekonomer, dock i mindre utsträckning i offentliga utredningar kring svensk miljöpolitik.12 Området är, kanske något förvånande, relativt outforskat.13 Men det finns nu ett växande intresse, inte bara inom miljöekonomin. Fördelningsfrågor har fått ett uppsving i makroekonomisk teori, efter att ha levt en relativt sömnig tillvaro på 1970–80 talen. Ett antal färska empiriska studier visar att inkomstfördelningen kan ha betydelse för ekonomisk tillväxt. Det ger en intressant koppling mellan inkomstfördelning, inkomst och miljökvalitet. Eftersom det finns ett (komplicerat) samband mellan miljökvalitet och ekonomins tillväxt, är detta förhållande värt att uppmärksamma (se Faktaruta 2.1). Vidare är konsumtionsmönstren i allmänhet inte oberoende av hur inkomsterna fördelas i samhället.14 Man kan också peka på en intressant metodutveckling när det gäller utvärderingen av offentliga program, där man tagit fram metoder för att på ett bättre sätt förstå hur kostnader och intäkter fördelas. Med andra ord, om man kan belysa hur olika grupper påverkas av någon politik- 11På senare tid har grön skatteväxling dominerat diskussionen, som kommit att handla om värdet av att höja miljöskatter och sänka störande skatter. Se (1998) för en närmare diskussion av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. 12I internationell litteratur kan man finna ett liknande förhållande: Heyes & Dijkstra The political constraints that are the focus of political economy are likely to be as real as the economic, contractual and information constraints of welfare and the new welfare economics. They point to a need for increased emphasis on the distributional rather than utilitarian impacts of policy. (2000, sid 170). 13Om man låter fördelningsfrågor och miljö inkludera diskussionerna kring begreppet hållbar utveckling ser bilden annorlunda ut. Här finns en ymnig litteratur som sammanfattas i bilaga 7 till /2000 (SOU 2000:7). 14 Se faktaruta 5. Bilaga 11 till LU 2003 förändring, finns det knappast någon nackdel att göra detta.15 har genomsnittet varit av störst intresse; ett program som i genomsnitt ger vinst betraktades som lönsamt, vem som vann eller förlorade gavs mindre uppmärksamhet. Sammanfattningsvis förändras synen på fördelningsfrågor på vissa håll inom ekonomskrået, där man även kan spåra ett gryende intresse bland miljöekonomer. En förklaring till detta kan vara att miljöpolitikens förutsättningar och möjligheter har förändrats över tiden. Måhända är en annan anledning att effektivitets- och fördelningsfrågor inte kan separeras enligt den s.k. ny-nya välfärdsekonomin (New-new welfare economics)17. Vi skall se på dessa förklaringar i tur och ordning och börjar med en kort tillbakablick. Faktaruta 2.1 Fördelningsfrågor, tillväxt och miljö En av de hetare forskningsfrågorna i studier kring den ekonomiska tillväxtens drivkrafter gäller tillväxt och inkomstfördelning. Även om de empiriska resultaten pekar åt olika håll, tycks ett lands tillväxt- möjligheter inte vara oberoende av hur inkomsterna är fördelade. Den traditionella neoklassiska tillväxtmodellen betonar realkapitalets betydelse för långsiktig tillväxt (Solow (1956)). har man uppmärksammat humankapitalets betydelse ((1988)). En individ kan investera i utbildning och på sätt öka sitt humankapital. Enligt den nyare tillväxtteorin behöver tillväxten inte avklinga på lång sikt; även om kapitalets marginalproduktivitet faller motverkas detta av kontinuerliga investeringar i humankapital. Gemensamt för många teoretiska studier kring ekonomisk tillväxt är att man utgår från en (representativ) individ. Dessa modeller kan inte sprida något ljus över frågan om inkomstfördelningen per se har någon betydelse i sammanhanget. Om man inför fler individer i modellen, och antar att de kan investera i humankapital, kan tillväxten påverkas av inkomstfördelningen om det t.ex. finns kapitalmarknadsimperfektioner. Sådana imperfektioner innebär att man inte kan låna fullt ut, på sina framtida inkomster. Därmed kan tillväxten, såväl på lång och kort sikt, komma att bero på den initiella 15Se t.ex. Heckman, (1997). 16Yet modern welfare economics emphasizes the importance of accounting for the impact of public policy on distributions of outcomes Carneiro, (2002, sid 1). 17Den insikten har i och för sig länge funnits vad beträffar s.k. kollektiv varor, se kommande avsnitt. Bilaga 11 till LU 2003 forts. faktaruta 2.1 Fördelningsfrågor, tillväxt och miljö Enligt vissa modeller kan en jämnare inkomstfördelning i utgångsläget ge högre inkomst på lång sikt. Nära kopplat till detta resultat är studier kring inkomstfördelning, demokrati och tillväxt, se t.ex. (1994). Perotti (1996) sammanfattar flera av dessa studier, som ger visst stöd för hypotesen att en jämnare inkomstfördelning kan påverka tillväxten positivt på . Någon konsensus kring detta tycks inte finnas. Intresset för att studera inkomstfördelningens betydelse för tillväxten har dock återvänt, efter att ha levt en tynande tillvaro . Den grundläggande idén kan beskrivas på följande sätt. Antag att det finns 3 (grupper av) individer med inkomst 1,2 och 9 i land A. Utan omfördelning av inkomst, blir konsumtionen 1,2 respektive 9. Ponera nu en omfördelningsmekanism sådan att varje individ får konsumera genomsnittet 4 enheter. En folkomröstning kommer att ge en majoritet för en sådan omfördelning, därför att två av tre individer inledningsvis har lägre inkomst än genomsnittet. Om denna omfördelning sker med hjälp av skattesystemet ger skatterna effektivitetsförluster, som i sin tur påverkar tillväxtmöjligheterna. Jämför land A med ett hypotetiskt land B som har lika stor total inkomst, men varje individ har en inkomst på 4. I land B är fördelningen exakt jämn, och inga skatter behöver införas för att jämna ut den. Detta är i allt väsentligt den mekanism som gör att inkomstfördelningen kan ha en koppling till ekonomisk tillväxt. Om det finns ett samband mellan inkomstfördelning-tillväxt och tillväxtmiljö, finns det sålunda ett indirekt samband mellan inkomstfördelning och miljökvalitet. Här finns i sin tur två spår att följa. Det första gäller hur och om inkomstfördelningen påverkar efterfrågemönstren, se Ravaillon et al (1999). Det andra gäller det mer allmänna sambandet mellan inkomst och miljö, som kommit att kallas Kuznetskurvan, se Kriström (2000) och referenserna där till en växande litteratur. (2002) har kopplat samman tillväxt-fördelningslitteraturen med resonemangen kring Kuznetskurvan och det politiska systemets struktur. De finner bland annat att i en högt utvecklad demokrati innebär en jämnare inkomstfördelning också en relativt sett bättre miljö. Bilaga 11 till LU 2003 Axel beskrev 1890-talets svenska industristad på följande sätt: Kanalerna sprider åt alla håll en tjock och vidrig rök av alla in- dustrins avskräden. Vattnet är svart och tranglänsande, men efter hand som fabrikerna börjar uttömma sitt slamvatten uppstår olikfärgade fläckar kring kloaktrummornas mynningar Här spyr fabriker av alla slag sin orenlighet, väverier, spinnerier, verkstäder, kritbruk, slakterier, oljeslagerier, tvättstugor och garverier.18 Drygt är de problem som beskriver i stort sett lösta; de stora uppstädningarnas tid är nu förbi och såväl miljöproblem som miljöpolitikens viktigaste frågor är av annorlunda karaktär. På det hela taget har den svenska miljöpolitiken varit framgångsrik sedan den tog fart på allvar . Miljökvaliteten har förbättrats dramatiskt sedan observationer gjordes, och detta utan alltför stora kostnader.19 Flera av de viktigaste problemen kan inte lösas av ett enskilt land, utan de måste lösas i samarbete med andra länder. Effekter av mänsklig påverkan på klimatet är ett exempel. Men även de problem som går att lösa inom ett enskilt land har en annan karaktär . Vi har fått en utveckling från de punktutsläpp som pekade på, till de som är förknippade med diffusa utsläpp och direkt kopplade till konsumtion. Även när det gäller hushållningen med naturresurser har samhällsutvecklingen lett till stora förändringar av synen på brukandet. antydde (i samband med sin Lapplandsresa) att skog som inte brukades var i stort sett värdelös: Stora skogarna av tall står öde och fåfäng, ty ingen behöver timret, faller omkull och ruttnar bort. Quaeritur, om ej skulle meritera göra tjära och beck härav? tiders naturfilosofer, som t.ex. , menade tvärtom att varje samhälle skulle unna sig en skog där inte en kvist skulle brytas, till nytta för undervisning och rekreation. 18Hämtat ur , B (1995, sid 37–45) 19Se t.ex. (SOU 1992:19), bilaga 6 En Effektiv Miljöpolitik. Bilaga 11 till LU 2003 Naturskyddets betydelse i manifesteras redan i nationalparkslagen , men motiven till naturskydd är annorlunda . poängteras värdet av biologisk mångfald, att spara genetisk information och mer allmänt det ekologiska systemets betydelse för ekonomins utveckling. I takt med att miljökvaliteten blivit bättre och välståndet ökat, har miljöpolitikens viktigaste utmaningar sålunda förskjutits. Nya miljöhot har upptäcks, andra har avvärjts, som välståndsökningen i möjliggjort prioriteringar till förmån för miljökvalitet på ett helt annat sätt . Men även om kostnaderna för miljöpolitiken är lättare att bära i ett rikt land som , fördelas kostnader och intäkter ojämnt över befolkningen. Vi kan belysa dessa fördelningseffekter på ett mer fulllständigt sätt än tidigare, med hjälp av nyare mätmetoder och andra landvinningar inom nationalekonomin. I sin förlängning betyder detta att förutsättningar för att bedriva en effektiv miljöpolitik som satisfierar fördelningspolitiska mål kan ges en stabilare empirisk grund. Svavelregleringarnas moderna historia i Svavelregleringarnas moderna historia i sammanfattar på ett intressant sätt hur olika hänsyn till inkomst, miljökvalitet och regionala förhållanden vägts ihop. Tabell 2.1 visar att svavel- regleringarna inledningsvis gällde storstäderna, varefter områden kommer till i söder och avslutningsvis i norr. Utvecklingen kan tolkas så att man vägt ihop olika hänsyn, i enlighet med de grundläggande principerna för hur koncessionsnämnderna tidigare fungerade. Enligt dessa principer skulle koncessionsnämnden väga ihop tekniska, ekonomiska och andra förutsättningar i varje enskilt fall. Vi har inte närmare undersökt orsaken till varför svavel- regleringarna uppvisar det intressanta mönster som kan spåras i tabellen. Man kan helt enkelt konstatera att myndigheterna avstått från att införa en generell miniminivå för hela landet, och istället fasat in kraven. Bilaga 11 till LU 2003 Grundläggande frågor Svavelregleringarnas moderna historia 1969–1991 i Tung eldningsolja, max vikt. Tung eldningsolja, gällande vissa kommuner i och . Tillkommer vissa kommuner i . Delar av södra länen tillkommer. Delar av tillkommer (fullt ut ). Kommuner i tillkommer (sydlänen). Regleringen ändras till svavelinnehåll i bränslen. eller S/MJ. Delar av landet. Kommuner i omfattas av gränsen. Hela omfattas av regeln. för lätt eldningsolja. för tunga oljor. 2.4 Vad skall fördelas? Vi har inte för avsikt att besvara den normativa frågeställningen hur det bör vara, utan sprider istället ljus över den positiva frågeställningen hur det är (eller mer exakt hur det kan bli) med hjälp av några empiriska exempel. Det reser dock frågan vad det egentligen är som bör fördelas, en fråga som är grundläggande i litteraturen kring fördelningsfrågor och viktig för våra empiriska studier. Rättvisefrågan har diskuterats i ekonomisk teori mycket länge och givit upphov till en omfattande litteratur, men vi avstår dock här från att ge oss in i de många filosofiskt intressanta frågor som finns kring det mångfacetterade begreppet rättvisa. Låt oss istället se på några frågor kring vad vi egentligen borde mäta. Bilaga 11 till LU 2003 En första praktisk fråga är vilka dimensioner som är intressanta att studera. Det amerikanska () föreslår att följande skall ingå i studier av fördelningseffekter20: och offentliga myndigheters intäkter och kostnader påverkas Hur olika regioner berörs Effekter på hela ekonomin (tillväxt, sysselsättning, konkur- renskraft) Befolkningen (inkomstgrupper, etniska grupper, kön, barn, vuxna) De studier som presenteras i denna bilaga täcker flera av dessa dimensioner.21 Vi använder såväl en deskriptiv ansats, för att beskriva hur t.ex. energikostnaderna fördelas mellan olika företag i olika län, som en modellbaserad ansats, där vi beskriver hur förändrade skatter påverkar hushåll med olika inkomster, storlek och hemvist. I kapitel 4 försöker vi mäta hur olika hushålls välfärd/nytta förändras och relaterar detta mått till inkomst. Det är en av flera möjligheter, och vi skall i det följande se på några av dessa. Det mest allmänna mått som går att använda är konsumentens nytta eller välfärd, något som dock inte är direkt mätbart. Nytta/välfärd är ett subjektivt mått, som utgår från tanken att konsumenten kan rangordna olika tillstånd utifrån subjektivt upplevd nytta. Ett hypotetiskt exempel kan illustrera tankegången. Vi kan tänka oss att personerna A och B har samma inkomst. Person A är en flitig sportfiskare, medan person B skräms av blotta tanken på ett fiskafänge. En åtgärd som förbättrar sportfisket och för vilken kostnaderna bärs solidariskt, ger en nyttoökning för A, 20Se Distributional Analyses: Economic Impact Analysis and Equity Assessments, exhibit 9–2, sid 145. 21Ett exempel på varför barn/vuxna dimensionen är intressant är de fall där utsläpp påverkar inlärningsförmågan, vilket tycks vara fallet med blyutsläpp. Blyutsläppen från drivmedel i är ett av de bästa exemplen som finns på hur ekonomiska incitament kan vara kraftfulla instrument i miljöpolitiken. Prisdifferentieringen har lett till att blyad bensin försvunnit från marknaden. Bilaga 11 till LU 2003 medan nyttan för B minskar.22 För att utröna projektets fördelningseffekter i termer av välfärd behöver nyttan på något sätt mätas. Ekonomer använder betalningsvilja till detta ändamål, och vi använder och förklarar i detalj ett sådant mått i kapitel 4. Det finns en stor mängd studier kring inkomstfördelningen. Dels teoretiska studier där man utröner egenskaper hos olika index som sammanfattar en inkomstfördelning i en siffra, dels empiriska studier av fördelningen av inkomst som sådan. Man beskriver i det enklaste fallet medelinkomst och spridningen kring medelvärdet. Andra mått är baserade på olika percentiler av fördelningen. Av särskilt intresse är hur inkomstfördelningen påverkas av policyåtgärder. Man kan t.ex. studera hur arbetsinkomsterna förändras. En nedläggning av ett företag till följd av nya miljökrav kan, åtminstone på kort sikt, ge väsentliga inkomstförsämringar för vissa grupper. Det är också av intresse att veta hur kostnaden för åtgärden påverkar konsumenter i olika inkomstskikt. En åtgärd som kostar för alla inkomsttagare i är regressiv, därför att den relativt sett slår hårdare mot lågi- nkomsttagare. En bedömning som ofta görs är att koldioxid- beskattningen är regressiv, vilket också är ett resultat av studien som presenteras i kapitel 4. Även om inkomst i många fall är det mest relevanta måttet, kan man argumentera för att livsinkomst ibland är mer intressant. En person som har en extremt hög livsinkomst, kan ett givet år ha en förhållandevis låg inkomst (jämför som student och hans livsinkomst). Sålunda kan slutsatserna bli annorlunda, beroende på vilket mått man väljer. Poterba (1991) visar t.ex. att effekter av en bensinskatt blir mindre regressiv om man relaterar den till livsinkomst, snarare än till inkomsten ett givet år. Det finns flera andra exempel på att skatter tenderar att bli mindre regressiva om man använder livsinkomst som grundläggande mått.23 22Om inte kostnaderna är för höga. B kan också tänkas vara altruist, och bry sig om att A får det bättre. 23För en sammanfattning av litteraturen, se t.ex. Metcalf (1997).