sou · GRB36d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Detta system innebär att antalet transporter av fjäderfän har ökat betydligt under . upp- ger gränsöverskridande transporter av cirka 521 miljoner fjäderfä av olika slag – de flesta höns i olika åldrar, cirka 468 miljo- ner. Inget annat djurslag transporteras i så stora mängder. Även inom EU:s medlemsstater är antalet fjäderfä som transporteras oerhört stort, vilket slaktsiffrorna ger en bild av. Enligt FAO:s statistik slaktades cirka 5,6 miljarder fjäderfä, varav 4,6 miljarder slaktkycklingar, i EU. Transportströmmar för olika djurslag med mera 2.9.2Antal fjäderfä – levande och slaktade Det totala antalet fjäderfä i ett land är mycket svårt att uppge. En slaktkyckling lever i cirka 35–, och en uppfödare hinner med 7–10 insättningar . Den lägre siffran gäller och beror på de åtgärder som krävs mellan insättningarna för att kunna garantera salmonellafrihet. Världen över ökar konsumenter- nas intresse för fågelkött, och i länder som , och är denna produktion mycket stor. Vid en internationell jämförelse återfinns endast fem länder i EU bland dem med en produktion av den totala världsproduktionen – , , , och . Produktion av slaktkycklingkött, i miljoner ton Procentuell andel av total världsproduktion Antal levande och slaktade fjäderfän inom EU Inom EU slaktas drygt 5,6 miljarder fjäderfä . Den största gruppen är slaktkyckling, och den minsta är gäss. Transportströmmar för olika djurslag med mera SOU 2003:6 Antal slaktade fjäderfän i miljoner i EU Källa: (8.7.02). Varje medlemsstat i EU föder upp ett stort antal slaktkycklingar. Vilket slag av fjäderfä som förekommer därutöver i respektive land varierar, beroende på tradition. Kalkoner finns i de flesta länder medan ankor och gäss saknas i flera länder. De olika mattraditio- nerna och därmed efterfrågan på fågel syns tydligt i statistiken. Som exempel kan nämnas , som har en mycket större konsumtionen av olika sorters fjäderfä än norra , även om efterfrågan på slaktkyckling och kött av andra fjäderfän ökar även där. Slaktsiffrorna ger en bättre bild av antalet fjäderfä i respektive land än populationssiffror, eftersom livslängden är så kort för dessa djur. Nedan redovisas därför såväl antal slaktade fjäderfän som populationssiffror för fjäderfän. Siffror under 500 000 anges som -. Slakt av olika fjäderfä i miljoner i EU Transportströmmar för olika djurslag med mera Källa: 8.7.02. Fjäderfäpopulationerna i respektive land visar att samma länder som har en stor slakt av fjäderfä också har en stor population vid mättillfället . Antal fjäderfän i miljoner inom EU Källa: FAO och 2000. Antal levande och slaktade fjäderfän utom EU I många av EU:s kandidatländer bedrivs avel av främst höns. och exporterar kycklingar för avel till EU. Populationerna av fjäderfä är i vissa länder stora, och i många län- der hålls höns på gården, som förr i , i små hushålls- flockar. Transportströmmar för olika djurslag med mera SOU 2003:6 Fjäderfän i tusental i vissa östeuropeiska länder 2.9.3Stora gränsöverskridande transportströmmar av fjäderfä Total transport av fjäderfä Transporter av daggamla kycklingar av olika fjäderfä slag skiljer sig från transporter av äldre djur, så till vida att näringsbehovet för de daggamla kycklingarna anses tillgodosett under kycklingens första genom gulesäcken.50 Transporterna av daggamla kyck- lingar är mycket omfattande. I redovisas fjäderfä med en vikt under , och i följande analys förutsätts att detta är de daggamla kycklingarna. Äldre fjäderfän som transporteras är unghöns för äggproduk- tion, slaktkyckling och uttjänta värphöns samt ankor, gäss, kalko- ner, pärlhöns och duvor med en vikt över . Höns indelas i tre viktklasser – under , mellan och samt över . För övriga fjäderfäslag finns endast två viktklasser – över respektive under . I det följande har jämförelser mellan total export- och import- statistik gjorts, och den största siffran har valts. 50 Se bilaga 9, artikel av I. . Transportströmmar för olika djurslag med mera Gränsöverskridande transporter av fjäderfä med en vikt under , 2000 Gränsöverskridande transporter av fjäderfä med en vikt över , 2000 Totalt redovisas alltså gränsöverskridande transporter av cirka 521 miljoner fjäderfä, där höns är den största gruppen med cirka 468 miljoner djur. Statistiken redovisar även 28 miljoner kalkoner, cirka 24 miljoner ankor och pärlhöns och cirka 300 000 gäss. Transportströmmar för olika djurslag med mera Gränsöverskridande transporter av fjäderfä totalt, 2000 Transportströmmar fjäderfä med vikt under Det största antalet fjäderfä som transporteras är kycklingar av olika slag. De transporteras nykläckta och får transporteras före en ålder av . Före den åldern anser man nämligen, vilket tidigare nämnts, att de klarar sig på gulesäcken. Antalet daggamla kycklingar som transporteras är mycket stort. redovisar en transport över gränser av 314 miljoner kyck- lingar av fjäderfä. Många transporter är mycket långväga och sker med flyg. Den största gruppen är kycklingar av olika hönsraser. Av EU:s medlemsländer redovisar 12 länder en total export av mer än 1 miljon kycklingar vardera, och samtliga en total import av mer än 1 miljon kycklingar vardera. I exportstatistiken redovisas extern export till mer än 120 länder. De länder som totalt exporte- rar flest kycklingar av samtliga slag är , och . De länderna stod sammantaget för av den totala exporten över gränser. dominerar den totala importstatistiken och står ensamt för av impor- ten. SOU 2003:6 Transportströmmar för olika djurslag med mera De största transportströmmarna av fjäderfän med vikt under var: Kycklingar samtliga slag av fjäderfän 6,6, miljoner Transportströmmarna redovisas utförligare med information om de olika fjäderfäslagen i bilaga 5. Transportströmmar fjäderfä med en vikt över För äldre fjäderfä av olika slag gäller samma regler för transporter. Aktörerna är relativt få men antalet mycket stort – cirka 200 miljoner fjäderfä med en vikt över transporteras över gränser. Inom denna grupp finns slaktkycklingar, blivande värp- höns och uttjänta värphöns (sammanfattande kallade höns nedan), vuxna ankor, pärlhöns, gäss och kalkoner. De länder, som totalt exporterar flest fjäderfä med en vikt över är , och . De största import- länderna totalt är och . Transportströmmar för olika djurslag med mera De största transportströmmarna av fjäderfä med en vikt över : Fjäderfän med vikt >185 gram, samtliga slag Nedan följer en mer detaljerade beskrivning av strömmarna för fjä- derfä med en vikt över . ca 72 miljoner höns ( ) ca 1 000 kalkoner ca 2,7 miljoner höns ca 184 000 höns ca 393 000 kalkoner ca 20 000 höns ca 66 miljoner höns ca 2 300 kalkoner ca 9 miljoner höns ca 1 miljon kalkoner ca 9 miljoner höns ca 15 000 höns ca 2 000 ankor ca 27 miljoner höns ca 57 000 ankor ca 16 000 kalkoner ca 2,5 miljoner höns ca 27 000 ankor ca 14 000 kalkoner ca 1,9 miljoner höns Transportströmmar för olika djurslag med mera ca 1,5 miljoner kalkoner ca 1 miljon pärlhöns ca 1,9 miljoner höns ca 56 000 pärlhöns ca 1,9 miljoner höns ca 202 000 kalkoner ca 23 000 ankor ca 4 000 pärlhöns ca 1,6 miljoner höns ca 1,1 miljoner pärlhöns ca 751 000 kalkoner ca 129 000 ankor ca 1,6 miljoner pärlhöns ca 555 000 kalkoner ca 3 000 ankor ca 3 000 höns ca 3 000 kalkoner ca 52 000 ankor ca 3 000 kalkoner ca 1,2 miljoner höns ca 12 000 kalkoner ca 3 000 ankor ca 2 000 gäss ca 1 000 pärlhöns ca 14 miljoner höns ca 53 000 ankor ca 5 000 pärlhöns ca 4 000 kalkoner ca 45 000 pärlhöns ca 23 000 kalkoner ca 8 000 höns ca 5 000 gäss ca 2 000 ankor ca 44 000 höns ca 2 000 höns Transportströmmar för olika djurslag med mera SOU 2003:6 ca 1 miljon höns ca 61 000 höns ca 19 000 höns 2.9.4Handel med fjäderfä mellan länder Hönskycklingar med vikt under I redovisas kycklingar för avel och produktion uppdelade på värpras respektive slaktras. Eftersom dessa kycklingar transpor- teras på likartat sätt redovisas dock samtliga kycklingar tillsammans i det följande. En uppdelning av antalet kycklingar rasvis visar dock att antalet kycklingar av köttras, som transporteras över gränser, är betydligt större än antalet kycklingar av värpras. Gränsöverskridande transporter av kycklingar, i miljo- ner Sju länder inom EU redovisar en total export till andra länder som är högre än 10 miljoner kycklingar. Dessa länder är , , , , , och . Total export av hönskycklingar i miljoner från vissa länder SOU 2003:6 Transportströmmar för olika djurslag med mera De länder som totalt importerar flest hönskycklingar är , , och . Total import av hönskycklingar i miljoner till vissa län- der Den allra största delen av exporten är intern till andra EU-länder, . Den externa exporten, cirka 88,6 miljoner kycklingar, sker dels till , dels till norra , men också till mycket avlägsna mål som till exempel länder i södra , och sydöstra . Totalt redovisas en export till över 90 mycket avlägsna länder. Avstånden är så stora att transporterna sker per flyg. Kycklingar av värpras exporteras till , , , och . Kycklingar av slaktras exporteras till bland annat , , och . De största exportlän- derna av värpraskycklingar till avel är , och , och av kycklingar av slaktras till avel är de största exportländerna , och . Ytterligare information om dessa transporter finns i bilaga 5. Transportströmmar för olika djurslag med mera Höns med en vikt över Hönsen inom denna kategori utgörs av färdiggödda slaktkyck- lingar, blivande värphöns, uttjänta värphöns och andra höns. Det innebär att en del av dessa djur går till slakt och en del till produk- tion av ägg. En uppdelning av statistiken med slaktkycklingar (broilers) redovisade separat hade varit önskvärd. Total export av höns med en vikt över från vissa medlemsstater, 2000 , , och dominerar stort; från dessa länder kommer av alla fjäderfä med en vikt över som exporterades . På samma sätt dominerar några få länder den totala statistiken över import där och tar emot av den totala importen. Total import av höns med en vikt över i mil- joner till vissa medlemsstater, Transportströmmar för olika djurslag med mera Mycket få höns med en vikt över importeras externt, endast cirka 400 000 djur. De hönsen kommer från och . I populationsstatistik enligt FAO uppges att drygt 97 miljoner kal- koner finns i EU, och de flesta av EU:s medlemsländer redovisar kalkoner. (Se avsnitt 3.1.) I redovisas kalkoner i två kategorier – kalkoner som väger under och kalkoner som väger över . Totalt visas en transport av kalkon inom EU och till och från tredje land av cirka 28 miljoner djur. Gränsöverskridande transporter av kalkon, 2000 I statistiken över total export av kalkonkycklingar dominerar , , och , som tillsam- mans står för av den totala exporten. Samma län- der dominerar den totala exporten av kalkoner med en vikt över , vilken dock är betydligt mindre än exporten av kalkon- kycklingar. Transportströmmar för olika djurslag med mera Total export av kalkon i miljoner från vissa medlems- stater Ett stort antal kalkonkycklingar exporteras externt, cirka 13 miljo- ner. De största strömmarna är följande: Den totala exporten av kalkoner med en vikt över är betydligt mindre än den totala exporten av kalkonkycklingar. Endast ett land har en total export som är större än 1 miljon – , som exporterar cirka 2,3 miljoner kalkoner med en vikt över . I statistiken över den totala importen av kalkonkycklingar domi- nerar , , och , som tillsam- mans importerar av samtliga kalkonkycklingar, drygt 10 miljoner djur. Även extern import av kalkonkyckling förekommer – dels från , cirka 76 000 stycken, men också från till och , cirka 61 000 stycken. Transportströmmar för olika djurslag med mera Total import av kalkon i miljoner till vissa medlems- stater Som andra fjäderfä redovisas även gäss i två kategorier i – en för gäss med en vikt under , det vill säga gässlingar, och en för gäss med en vikt över . Antalet transporterade gäss i är mycket litet, totalt cirka ½ miljon djur, varav cirka 300 000 är gässlingar och resten gäss med vikt över . Den allra största delen av handeln sker mellan EU-länder. står för av den totala exporten. dominerar den totala importen. Som andra fjäderfä redovisas även ankor och pärlhöns i två katego- rier i , en för ankor med vikt under , det vill säga ankungar, och en för ankor med en vikt över . Dock räk- nas pärlhöns med en vikt under tillsammans med ankor i motsvarande viktklass, varför de båda arterna redovisas tillsam- mans. Totalt redovisas en handel med 24,4 miljoner ankor/pärlhöns. De flesta har en vikt under ; endast cirka 4,4 miljoner djur är ankor/pärlhöns med vikt över . Handeln av tyngre djur är så gott som uteslutande intern, medan kycklingar av anka/pärlhöna importeras av från , cirka 1,9 miljoner fåglar. Transportströmmar för olika djurslag med mera står för av den totala exporten, som till allra största delen är intern. , och står för av den totala importen. Den tidigast domesticerade fjäderfäarten i tror man är gåsen, som enligt uppgift51 hållits som tam i 4 här i landet. Eftersom gässlingar är lätta att prägla vid späd ålder, även på människor, var det enkelt att vittja grågässbon på ägg och föda upp fåglarna som husdjur. Fynden från bronsåldern tyder på att de tama gässen blev större än de vilda. Gäss har av tradition funnits mest i , vilket namnen för de två lantraser som bevaras antyder – Skånegås och Ölandsgås. Dokumentation visar att så gott som varje gård i –Landskronatrakten höll gäss. Men gäss har funnits i samt- liga slättbygder, även längre norr ut. Höns har funnits i i cirka 2 . De äldsta hönsen var mindre än dagens värphybrider, i storlek som en del av de bevarade lantraserna, till exempel Åsbohönan. finns 9 lantraser som bevaras i landet. var höns spridda i hela landet och i lant- brukslitteraturen kan läsas: Af alla hus djur är Hönan troligen den allmännaste; den finns vanligen vid alla gårdar, ja nästan i varje tor- parestuga..52 I bedrivs numera inget eget avelsarbete för fjäderfä, utan avelsmaterialet importeras. Endast två hybrider för slaktkyckling- produktion används – Cobbs och . I slaktades 76 mil- joner slaktkycklingar . Två värphybrider dominerar, nämli- gen LSL (Lohman Selected Leghorn) och Hy-line. För avel av dessa raser köps Grand Parents-kycklingar av LSL från och av Hy-line från . De importerade Grand Parents-djuren kommer daggamla till . Endast ett fåtal anläggningar finns för framtagning av djur till producenter av ägg och slaktkyckling i landet. 51Källa: , H. 1994, Svenska lantraser, Bokförlaget . 52Källa: , se ovan. Transportströmmar för olika djurslag med mera Fjäderfän, antal och slakt i Antal fjäderfä vid svenska lantbruk är betydligt större över än vad populationsberäkningen anger. Eftersom slakt- kycklingar lever i ger slaktstatistiken en bättre och kompletterande bild. Jordbruksstatistisk årsbok 2001 uppger att 7 323 718 höns och kycklingar av värpras fanns i . Antalet kycklingar för slakt ökar i . redovisas att 76 miljoner kycklingar slaktades. Som jämförelse var antalet 1995 och 1990. Antalet höns som slaktas har varierat och var som högst 1988, då 6,9 miljo- ner värphöns slaktades. 1998 slaktades 5,4 miljoner och slaktades 5,7 miljoner värphöns. Antalet kalkoner som slaktas har varit detsamma – cirka 740 000 stycken . Inga ankor och gäss finns i statisti- ken.53 Statistik över import och export importerar daggamla kycklingar från , , och . Kalkonkycklingar importeras från och . Totalt importerades cirka 207 000 kycklingar . Importen utgörs av avelskycklingar till producenter som i sin tur föder upp djur för produktion av livsme- del. Total import av kycklingar till 53 Källa: FAO. Transportströmmar för olika djurslag med mera Även utförsel av fjäderfä redovisas av . Total export av kycklingar från 2.10Förändringar av det internationella transportmönstret över tid Förflyttningar av djur har en lång historia i . Områden med goda förutsättningar, tack vare lämpliga marker för bete, har alltid försörjt områden med sämre förutsättningar, och landsbygden har försörjt städerna. Innan möjligheter fanns att transportera kött eller djur drevs djuren till marknader där efterfrågan fanns. Detta var förflyttningar där längden bestämdes av djuren, eftersom den fick ske på egen klöv. Flera marknader, som hålls även , har funnits i fler . har transporterna ändrat karaktär. Från att man tidigare använt järnvägen som transportmedel sker transporterna numera så gott som uteslutande på väg. Viss transport sker även med fartyg. Transporterna har ökat såväl i längd som omfattning. Även transporter av kött – kylt och fryst – har ökat, och vissa av dessa transporter går över halva jorden, till exempel lammkött från till . Genom att granska transporter till vissa länder och transport- mönstret under vissa händelser, försöker detta kapitel beskriva för- ändringar av desamma under den . Transportströmmar för olika djurslag med mera är det i särklass största importlandet av levande djur. Till landet importeras totalt cirka 5 miljoner djur , förutom fjä- derfä. Djuren kommer såväl från andra EU-länder som från . En genomgång av import visar att importen av levande djur ökade dramatiskt . Den stora ökningen gällde främst får och grisar, medan antalet nötkreatur minskade. Antalet hästar som återfinns i statistiken är tämligen över åren. Total import av grisar, får, nötkreatur och hästar till 1980 – 2000 Transportströmmar för olika djurslag med mera Under de år när den totala importen av levande djur ökade till syns även förändringar i andra länders statistik, olika för olika djurslag. Den starkt ökade efterfrågan på levande djur sammanfaller med en stark expansion av slakterierna i . Förändring av transportmönster i fråga om får ökade totala import av får med . ökade såväl , som försäljningen av får. Den interna importen till från just de länderna ökade kraftigt, men även från länder i var ökningen påtaglig. Total import av får i tusental till , – 1998 Enligt uppgift säljs många får till , där en stor får- handlare har sitt säte. Det avspeglas tydligt i statistiken att blivit en allt större aktör, på bekostnad av bland andra . Transportströmmar för olika djurslag med mera Av tabellen framgår att exporten ökade från så gott som varje land med försäljning av får när efterfrågan ökade, såväl internt som externt. Men det är också tydligt att vissa länder försvinner och andra kommer till. Exempel på detta är inte bara och , utan även , som inte längre alls exporterar får till , från att tidigare ha varit en relativt stor exportör. Även och minskar försäljningen kraftigt, med 58 respek- tive , från det bästa året till 1998. Förändringar av transportmönster i fråga om gris Även den totala importen av gris till ökade markant . till 1986 var ökningen (!) – från cirka 623 000 till 1 635 000 grisar. Toppen nåddes 1990 med cirka 1 880 000 grisar. Importen var så gott som uteslutande intern, och dominerade stort. Total import av gris i tusental till – 1998 På samma sätt som för får är det tydligt att de länder som normalt säljer gris till ökade sin försäljning när efterfrågan ökade. Men även för gris finns intressanta fluktuationer och förändringar Transportströmmar för olika djurslag med mera Den interna importen från varierar kraftigt, vilket kan förklaras med svinpestutbrottet. har blivit en allt större leverantör av levande grisar till , liksom . En analys (se avsnittet om svinpest) visar att har gått över från försäljning av slaktsvin till försäljning av små- grisar till bland annat , som i sin tur ökat försäljningen av slaktsvin. Exporten av får och gris till från länder inom och utom EU påverkas helt av efterfrågan. Vilka länder som sänder grisar till växlar . De år vissa länder av olika skäl faller ifrån ökar försäljningen från andra. Dock kommer grisar så gott som uteslutande från andra EU-länder, och den externa importen är mycket liten. För får är situationen en annan. Den externa importen från främst är betydande och utgör av totala import av får. Galna ko-sjukan eller BSE () har starkt påverkat transportmönstret av nötkreatur. Det första fallet av sjukdomen upptäcktes i . 1988 klargjordes att utfodring med för dåligt upphettat köttmjöl var orsaken, och 1996 bekräftades att sjukdomen kan spridas till människa och ge upphov till Creutzfeldt–sjukdom. BSE-krisens effekter på transporter av nötkreatur i EU är påtag- lig. Dels märks en minskning av gränsöverskridande transporter under senaste delen av , dels försvann som aktör . Från att totalt ha exporterat cirka 400 000 nötkreatur föll försäljningen ihop totalt år 1995.54 Någon återhämtning kan sedan inte ses. För kom nedgången något . Den blev dock aldrig lika djup och åter- hämtningen kom snabbt. Vid nedgången märktes en tydlig upp- gång för andra länder, till exempel och i viss mån . 54 Källa: FAO. Transportströmmar för olika djurslag med mera Även åren runt 1990 fanns en nedgång av den gränsöverskri- dande handeln. Det gällde såväl som . Den ned- gången motsvarades av en ökning av försäljning. Den totala exporten varierar över åren. Den minskar under BSE- åren, dock inte lika mycket som nedgången åren 1988–1990. Total export av nötkreatur 1986 – 2000 a l dj ur i t use nt a l Källa: FAO, 2000. Vilka ersatte och ? var en relativt stor exportör till länder inom och utom EU av nötkreatur före BSE-krisens koppling till Creutzfeldt– sjukdom. Exporten var så gott som uteslutande intern. 1994 redovisade landet en total export av 468 715 nötkreatur, varav mindre än 100 exporterades till tredje land. Den största delen av den interna exporten gick till och . var en mycket stor leverantör av nötkreatur, framför allt till och , och som export av nötkreatur i det närmaste försvann kan man också notera en liten nedgång i försäljning av nötkreatur från till andra länder. Det kan tolkas som att en del av de djur som tidigare sålts till från sedan såldes vidare. En ökning av importen från tredje land till EU kan också noteras. Efter BSE-krisen ökade den interna exporten av nötkreatur från flera länder, till exempel , , , och . Transportströmmar för olika djurslag med mera Total export av nötkreatur från vissa av EU:s medlems- stater 1980 – 1999 Intern export av nötkreatur , 1994 – 1997 SOU 2003:6 Transportströmmar för olika djurslag med mera Källa: , 1995, 1996 och 1997 När export till tredje land minskade som en följd av BSE- krisen märks en tydlig uppgång av andra länders export till tredje land. Detta gäller samma länder som även ökade den interna exporten, med undantag av . Export av nötkreatur till tredje land, 1994– 1998 Källa: – 1998. Det är tydligt att BSE påverkat exporten av nötkreatur mycket – såväl den interna som den externa. När roll mins- kade ökade försäljningen från andra länder. Än har vare sig eller återtagit de marknader man förlorade efter mitten av . Inom EU har andra länder tagit mark- nadsandelarna, men den externa exporten har inte blivit lika stor som . Transportströmmar för olika djurslag med mera drabbades , och delar av av svinpest. konstateras sjukdomen, men troligen kom utbrottet tidigare i , eftersom cirka 40 gårdar visade sig smittade . Sjukdomen kom troligen från och man misstänker att en djurtransport var den smittkälla som förde sjukdomen till . Det sista fallet konstaterades den 21 okto- ber i ; då hade cirka 10 miljoner grisar avlivats. hade endast ett par fall vid holländska gränsen. Utbrottet syns tydligt i statistiken över den gränsöverskridande handeln. Återhämtningen sker dock mycket snabbt. Gränsöverskridande transporter av gris, Källa: FAO, 2000. Den stora nedgången berodde på att totala export mins- kade från cirka 5 763 000 grisar 1996 till cirka 1 584 000 grisar 1997 och 1 503 000 grisar 1998. Det kan dock konstateras att ned- gången i den gränsöverskridande handeln totalt sett aldrig blev lika stor som nedgång, och att återhämtningen kom – då totala export fortfarande var liten. Andra länder tog snabbt över marknaden. Transportströmmar för olika djurslag med mera Försäljningen av levande grisar är till största delen en intern handel mellan EU-länder.