sou · GRB391d10 · 2004-01-01 00:00:00 — Initiera ett nationellt projekt i samarbete med arbetsmarknadens parter och i samråd med berörda myndigheter som syftar till att skapa en överenskommelse mellan dessa aktörer för att främja ett livslångt lärande under hela livs- loppet. Det bör förenklas för invandrarföreningar att starta kooperativ. Medvetna satsningar på den tvåspråkiga personal- styrkan. Om dagens lagstiftning i tillräcklig hög grad uppmuntrar till individuella och flexibla lösningar kan behöva ses över, liksom hur en eventuell ökad flexibilitet kan förenas med fortsatt trygghet. Regeringen bör också underlätta för äldre att kunna flytta närmare sin familj. Stora satsningar måste göras inom den fysiska miljön samt inom personlig service för att kunna tillgodose framtida krav på transportsystemet. Behovet av ett systematiskt arbete där livsloppsfrågorna har en central och brådskande plats. Ett sådant samlat grepp på de tre dimensionerna i skulle ge den långsiktiga processen i de regionala tillväxtprogrammen en bra ryggrad. I äldrefrågor kan det bli nödvändigt med en skärpt lagstiftning inom områden som rör diskriminering, samhälls- och bostadsbyggande, tillgänglighet m.m. Stödja och studera utvecklingen av arbetslivet så att arbetsförhållandena bättre anpassas till individen, oavsett etnicitet, funktionshinder, genus och ålder. Strukturella förutsättningar bör skapas för att tillvarata erfarenheterna från upp- sökande verksamhet i och anhörigstöd. Det bör finnas olika former av bostäder där man kan välja servicenivå och bo kvar till livets slut. Statens ansvar för att främja utvecklingen i hela Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Fler personer får uppdrag i kommittéer och myndighetsstyrelser. Staten bör stimulera att fler arbetar . (kd). Regeringen bör genomföra en nationell informa- tionskampanj om vinsten av äldre i arbetslivet. Se över skatte- och pensionsreglerna för äldre som vill fortsätta att arbeta efter . Studie- och forsknings- möjligheterna för personer bör ses över. Ställer sig bakom förslaget om ett nationellt samverkans- projekt för att förhindra att fler lämnar arbetslivet . Det behövs en översyn av de allokeringsmodeller som finns . Åt- gärder som vidtas i kommunen för att minska sjukfrånvaron borde kompenseras genom sjukförsäkringssystemet. Pensionssystemet bör ses över och att möjligheten till delpension återinförs. Prio- ritera den medicinska och sociala forskningen som framför allt berör sjukdomar som är åldersrelaterade. Viktigt att staten stödjer innovationer på boendeområdet. Utreda de demografiska förändringarna med avseende på skillnader mellan olika län och kommuner och dess konsekven- ser. Se till att det finns en fungerande infrastruktur när det gäller t.ex. transporter och telekommunikation. Kontantersättning och sjukersättning m.fl. måste ses över och samordnas. Det är olika instanser som svarar för och betalar ut ersättningarna. Här behövs en kraftfull översyn. Det måste kunna gå att utbilda sig med någon form av studiestöd efter . Förändringar i arbetsrätten och skattelagstiftningen för att ge enskilda möjlighet att gå i delpension. Riktade stimulansbidrag för uppsökande verksamhet. Parallella ersättningssystem inom och kommu- nen när det gäller ekonomiskt anhörigstöd. Riktade statsbidrag till bostadsföretag för bostäder för äldre. Studiestödet behöver för- ändras. Staten tar sitt ekonomiska ansvar för en utjämning mellan kommunerna på grund av de demografiska skillnaderna. Myndigheternas regelsystem måste göras flexibla och samverkan måste ske så att inte olika initiativ motverkar varandra. Den demo- grafiska utvecklingen på lokal och regional nivå måste utredas. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Dagens statliga bidragssystem till kommunerna tenderar att ställa kommuninvånarnas olika behov av kommunala resurser mot varandra. Att i lagstiftningen göra det möjligt för äldre att i större utsträckning kombinera deltidsarbete och pension. Satsa på att stimulera kommunerna med ekonomiskt stöd för frivilligt arbete. Staten bör genom styrmedel i form av regler och ekonomiska bidrag underlätta anpassning av befintliga och nyproducerade bostäder till äldre och personer med olika funktionshinder. Staten måste ta ett särskilt ansvar för till- gången till datatjänster för äldre. Påbörja en utredning om konsekvenser av den demografiska utvecklingen särskilt med hänsyn till äldre i glesbygd. Det skulle vara positivt om regeringen arbetar vidare med att ge förutsättningar för flexibla anställnings- former för de som vill och har möjlighet att förvärvsarbeta efter ålderspensionen. Regler på arbetsmarknaden som utgör hinder för att människor skall vilja och kunna arbeta högre upp i åldrarna och för företag att anställa äldre, måste bort. Akademikers (). Regeringen bör ta initiativ till att skapa mer resurser för en ökad forskning och interventioner inom äldreområdet. Av remissinstanserna har 20 statliga instanser, tre kommuner, fyra landsting och 14 övriga till yttrandena bifogat och/eller hänvisat till rapporter och annat material som de bedömt kan bidra till det fort- satta arbetet. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Synpunkter på delar av diskussionsbetänkandet Synpunkterna redovisas efter respektive kapitel och avsnitt i dis- kussionsbetänkandet. 2.1Vad är åldrande? SENIOR 2005 anser: Att ersätta negativa bilder med positiva bilder löser inte det grundläggande problemet med myter om åldrandet och äldre personer. I stället måste vi alla vara öppna för att människor är och vill vara olika varandra oavsett ålder. Livsloppsperspektivet bör uppmärksammas mer i analyser och beslut som påverkar såväl äldre personer som synen på åld- randet i samhället. Nationella sekretariatet för genusforskning. Den teoretiska kategorin äldre och den norm detta begrepp bygger på problematiseras inte: den vita, svenska, heterosexuella mannen. Detta gäller också för begreppet livslopp. Ser det som önskvärt att ett genus- perspektiv skall genomsyra betänkandet. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Redan i tidig ålder måste det bli vanligt att kombinera fritid med arbete och samhälls- engagemang för att undvika att livet delas in i perioder med krono- logisk ordning. Äldres roller som starka konsumenter kommer att befästas. Det är av vikt att ställa framförda föränd- ringar för de äldre tydligare i relation till andra grupper i samhället som i många fall har mindre inflytande och delaktighet i arbetsliv och samhälle. Det behövs vidtas krafttag för att undanröja bristen på utbildade läkare inom specialiteten geriatrik. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Livsstilsfaktorernas roll för åldrandet be- handlas inte ingående och de minskade sjukvårdsresursernas och Ädelreformens konsekvenser för äldre berörs över huvud taget inte. Hade gärna sett en analys av olika faktorer inom bl.a. media och vetenskapssamhället som skapar eller underhåller negativa atti- tyder och stereotyper rörande äldre. välkomnar initia- tiv från samhället, arbetsgivare och enskilda personer som startar en attitydförändring som är positiv till de äldre. De äldre invandrarnas situation är dåligt be- lyst. Kvinnornas dubbelarbete med omsorg om familj och barn som, när barnen flugit ut, ofta övergår till omsorg om åldrande föräldrar och anhöriga uppmärksammas inte. Äldre får på grund av sin ålder inte diskrimineras när det gäller val till kommun, landsting och regioner. Tema Äldre och åldrande, . Det finns en pro- portionell obalans mellan beskrivningen av åldrandet och det åld- rande som beredningen vill komma till rätta med för att uppnå framtidsbilden. Åldrandet beskrivs från det perspektiv som den i visionen vill komma ifrån, hur åldrandet innefattar processer som är begränsade dvs. försämrar funktionen hos en människa. Det sociala åldrandet får inte samma utrymme i beskrivningen av feno- menet åldrande. Berättelsen om nedsättning i funktionsförmågan dominerar över andra berättelser om åldrandet. Ett sätt att komma åt hur åldrandet uppfattas som något negativt och marginaliserande är att se åldrandet till ålderdom som ett tillstånd. Framtidsbilden skulle därmed kunna beskrivas som att den dominerande berättel- sen om åldrandet till ålderdomen och ålderstrappan och det bio- logiska åldrandets huvudsymbol om funktionsnedsättning och förfall, bryts och ersätts. Berättelsen om åldrandet till ålderdom ersätts i framtidsbilden av alternativa berättelser om stolthet och engagemang oavsett var i livsloppet en människa befinner sig. Beredningen har en viktig poäng när den lyfter fram hur den äldre människans livsförhållanden är en samverkan mellan individens livslopp och de åldersnormer som är framträdande i ett samhälle. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet TCO anser att livslopps- tänkandet kan vara ett bra synsätt, dock löser det inte problemen. Det behövs konkreta förslag om hur ett förändringsarbete skall göras. Viktigt är också att tala om var ansvaret ligger. Arbetet med attitydförändringar får inte skjutas fram med hänvisning till att det saknas tillräcklig kunskap, utan måste starta . SENIOR 2005 anser: För att underlätta anpassningen är det viktigt att fler äldre personer får tillgång till flera meningsfulla livsområden och till successiva övergångar mellan förvärvsarbete och pensionering. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Med fördel hade beredningen kunnat beröra hur de homosexuella kvinnor och män, som vuxit upp i när homosexualitet klassi- ficerades som en sjukdom och utsattes av förföljelser, påverkats av detta. Åldersrelaterade sjukdomar borde ha behandlats mer utförligt. Tema Äldre och åldrande, . Måste vara öppna för att människor är och vill vara olika oavsett ålder. SENIOR 2005 anser: De ålderstrappor som fortfarande finns i samhället måste rivas. Åldersnormer får inte vara avgörande för människors delaktig- het och inflytande eller för deras möjligheter att utvecklas. En ökad individualisering av livsloppet behöver mötas genom fler möjligheter till individuella kombinationer av aktivitet och avkoppling även i högre åldrar. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Instämmer i synen på värdet av att äldre per- soner ges möjlighet till delaktighet och skapande. Förutsättningen är att både staten och kommunerna tar ett ökat ansvar för finan- sieringen. Efterlyser en fördjupad komparativ ansats i första hand i form av jämförelser med andra länder. Detta motiveras av den ökande internationella rörlighet som präglar flertalet ålders- grupper och i ökad utsträckning även ålderspensionärer. Nationella sekretariatet för genusforskning. Betona behovet av fler kvalitativa studier med genusperspektiv samt upplevelser av diskri- minering. Efterlyser fler referenser från området kropp och iden- titet med ett uttalat genusperspektiv. Här är t.ex. en på- börjad avhandlingsstudie om kroppens och utseendets betydelse i olika livsfaser vid av intresse. Vidare har man uppmärksammat att ätstörningar är en utbredd och dold problematik inte minst hos medelålders kvinnor. Större ödmjukhet bör visas då delar av befolkningen åldras fortare än andra och är sjukare, vilket kan vara förklaringen till ett mindre deltagande i samhället. Slutsatsen om skillnad i hälsa mellan personer i den högsta inkomstgruppen och i personer i den lägsta är missvisande. Hade gärna sett att Kungsholms- projektet presenterades och att de delvis divergerande resultaten problematiserades. Funktionshinder och åldrande är knapphändigt skildrat. Attityderna till åldrandet görs så tydliga att det stundom kan ge sken av att om bara atti- tyderna till äldre och åldrande ändras kommer fler äldre att spränga de osynliga gränser som finns. Hinder att kunna utforma livet som man vill skall undanröjas, och då är det nog inte ålderism som är det viktigaste, utan hur arbets- och boendemiljö är utformade, hälsoskillnader som samvarierar med klasstillhörighet etc. I större utsträckning borde frågan ställas om vad som krävs för att kunna bestämma över sitt liv och därmed få ett gott åldrande. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet 2.4Åldrande, genus och etnicitet SENIOR 2005 anser: Det behövs mer forskning om åldrande i relation till genus och etnicitet, men också om bl.a. funktionshinder och socioeko- nomiska förhållanden. Bristen på kunskap om hur dessa fak- torer påverkar och samverkar med livslopp och åldrande är oroande. Skillnader mellan individer och grupper tenderar att öka med stigande ålder. Nationella sekretariatet för genusforskning. Inte nog understyrks betydelsen av att undersöka och lyfta fram de strukturella hinder som föreligger för äldre, diskriminering och stigmatisering, social och ekonomisk utsatthet, där situationen för kvinnor och personer av icke-svensk bakgrund särskilt behöver fokuseras. Även forsk- ning runt åldrandet och homo- och heterosexualitet är av största vikt. Det behövs mer forskning innan det går att fullvärdigt analysera hur man bör angripa de punkter som tas upp. Viktigt att få en kunskap om invandrarnas åld- rande och deras förutsättningar. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Anmärkningsvärt att varken här eller på annat ställe behandlas frågan om äldres sexualitet. Viktiga forskningsområden är också kopplingar mellan ålder och sexualitet och även sexuell läggning. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. Inte i tillräcklig hög grad och på vetenskapliga grunder har beredningen försökt kart- lägga och analysera sådana skillnader som är kopplade till äldres etniska tillhörighet. Den individuella variationsrikedomen överväger jämfört med de viktiga frågorna hur socioekonomiska faktorer och förhållanden på arbetsmarknaden begränsar individens handlingsutrymme. SIOS Samarbetsorgan för etniska organisationer i . Instäm- mer till fullo i bedömningen om att begreppen kultur och etnicitet inte ensamma kan beskriva och förklara immigranters erfarenheter, Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet nuvarande livssituation och framtidsvyer. Det finns en tendens att kulturisera immigranters erfarenheter och livsvillkor. Viktigt att man särskiljer det sociala och ekonomiska utanförskapet från vissa kulturella storheter. Sambanden är inte enkelriktade utan går ibland i båda riktningarna. Förutom skillnader mellan kvinnors förutsätt- ningar måste man också vara beredd på språksvårigheter, äldre med annat grundspråk än svenska kan tappa sitt nya språk då de blir äldre. Det förekommer glidningar mellan normativa beskrivningar och beskrivningar av förutsätt- ningar och hinder för ett aktivt åldrande. Också forskning om åldrandet utifrån ett genusperspektiv måste stimuleras. Stycket om etnicitet är mycket kort och relativt ytligt. 3 En åldrande befolkning SENIOR 2005 anser: Det är hög tid att konsekvenserna av den demografiska utvecklingen på lokal och regional nivå utreds med utgångs- punkt i möjligheterna att leva och verka under hela livet i olika delar av landet. Det bör inte tillsättas en särskild utredning eller kommitté som utreder konsekvenserna av den demografiska utvecklingen på lokal och regional nivå. I stället bör frågan följas kontinuerligt hos berörda myndigheter. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Om de instanser som föreslås skall vara framgångsrika måste en kraftfull samordning av aktuella instansers insatser ske på någon nivå. Utvecklingen borde utredas och jämföras. Hit hör en ökning av sysselsättningsgraden bland invandrare och en större arbetskraftsinvandring. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Det behövs analyser av hur transportpolitiska mål såsom tillgänglighet, ökad jämställdhet och ett hållbart samhälle kan sammanfogas med tanke på den åldrande befolkningens livsvillkor. Boende i glesbygd måste ha tillgång till bra vägnät och kollektiva transportmedel. Beskrivningen av ålderstransitionen är schematisk. Förslaget om en utredning om konsekvenserna av den demografiska utvecklingen på lokal och regional nivå är inte tillräckligt klart till innehåll och omfattning. Det är viktigt att man utreder hur skillnader i hälsa och ekonomi skiljer sig inom olika grupper. En utredning och analys av den demografiska utvecklingens konsekvenser inom alla politik- områden är en nödvändighet och bör påbörjas . En utredning bör sna- rast göras av den demografiska utvecklingen på lokal och regional nivå för ett verksamt liv i olika delar av samhället. De hinder som ligger i vägen för äldre som vill och kan fortsätta att arbeta måste undanröjas. De förslag som presenteras måste därför genomföras. En lag om åldersdiskriminering måste införas. Lagen behöver vara vidare än vad som anges i EU:s direktiv om lika behandling i arbetslivet. Den måste omfatta all verksamhet och inte bara arbetslivet. Det är viktigt att inte bara utreda och följa utan också på politisk nivå föra en diskussion om vilket samhälle vi vill ha på lokal och regional nivå och sedan arbeta mot det. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet SENIOR 2005 anser: Det kommer att fordras kraftfulla åtgärder inom många av de områden som diskuteras i och andra länder för att möta de exceptionella förändringar som en åldrande befolkning kommer att ställa oss inför under de närmaste decennierna. Under alla förhållanden kommer samhället att bli mer beroende av de insatser som den äldre delen av befolkningen kan bidra med inom bl.a. arbetslivet. En utredning av den demografiska utvecklingens konsekvenser för samhällsekonomin bör snabbt påbörjas. Utredningen bör bl.a. beakta olika långsiktiga scenarier med såväl nationella som globala perspektiv när det gäller tillgång till arbetskraft, tillväxt och sparande. Utredningen bör syfta till att förbättra möjligheter att möta de utmaningar som följer med en åldrande befolkning och som faller utanför direktiven till SENIOR 2005. Det politiska beslutsfattandet måste kunna möta konsekven- serna av en åldrande befolkning utan att det uppstår stora mot- sättningar inom och mellan olika åldersgrupper. Mer forskning om hur de äldres resurser kan tas tillvara och integreras i samhället samt om hur situationen för t.ex. ensamma äldre ser ut . Den demografiska utvecklingens konsekvenser för samhällsekonomin bör utredas. Även om en stor del av befolkningen 50+ är friska och har möjligheter att fortsätta sin yrkesverksamhet så finns även motsatsen. Skillnaderna i hälsa och ekonomiska för- hållanden får inte öka. Hur ska nativiteten kunna öka? Hur ska arbetstiden kunna öka? Hur kan man i ökad utsträckning få invandrare i arbete? Borde ha förts en diskussion och redovisats idéer om hur detta skulle kunna ske. Förslaget om en utredning om den långsiktiga demografiska utvecklingens konsekvenser för sam- hällsekonomin är inte tillräckligt klart till innehåll och omfattning. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet En brist att konsekvenserna av den demografiska utvecklingens betydelse för ekonomin inte finns med i betänkandet. Att enbart stimulera barnafödandet samt höja invandringen av arbetskraft tror vi inte räcker. Samhällets värde- ringar, möjligheter till delaktighet och engagemang i samhälls- utvecklingen behöver stimuleras och främjas. 3.3Resurser hos morgondagens äldre SENIOR 2005 anser: Tendenserna till ökande skillnader mellan olika generationer när det gäller hälsa och ekonomiska förhållanden är oroande. Det krävs en ökad och fortlöpande uppmärksamhet på dessa skillnader inom bl.a. forskning, myndigheternas arbete och statliga utredningar. Även i fortsättningen krävs det också stor uppmärksamhet på skillnader i hälsa och ekonomiska förhållan- den inom olika generationer. Behövs särskilda studier som kan klargöra förhållandena om den ökade medellivslängden leder till fler friska år eller år med sjukdom. Särskilt påtala vikten av att ekonomin för pensionärer kontinuerligt följs upp. De ökade klassklyftorna och könsorättvisorna bland äldre behöver särskilt uppmärksammas och studeras. Understryker vikten av en väl fungerande rehabilitering för att äldre skall kunna leva ett så aktivt liv som möjligt. Tveksamt om man kan dra slutsatsen att de som snart är gamla kommer att ha bättre hälsa än de som är gamla . Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet 1990-talets mitt innebar ett trendbrott mot den tidigare tendensen till minska- de skillnader i hälsa. Riskerna måste i än högre grad uppmärk- sammas och strategier för att förhindra en sådan utveckling utarbe- tas. Den oroande tendensen till ökade skillnader mellan olika generationer i hälsa och ekono- miska förhållanden kräver en ökad och fortlöpande uppmärksam- het. Detta gäller även skillnader inom generationer. 4 Fyra nycklar till framtiden 4.2Människans värde och väl SENIOR 2005 anser: Äldrepolitiken behöver, som all annan politik, en värdegrund som hävdar människans värde och människans väl. Utifrån idéerna om människans värde och väl kan övergripande etiska argument urskiljas. Det gäller särskilt mänskliga och medbor- gerliga fri- och rättigheter, humanitet och solidaritet. Utredningen behöver utveckla värde- grunderna. Betydelsen av de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna samt alla rättigheters odelbarhet bör lyftas fram. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Avstyrker förslaget till en särskild värdegrund. En sådan är redan tillgodosedd genom de mänskliga fri- och rättigheter som bildar grunden för ett demo- kratiskt samhälle. En särskild äldrepolitik skulle gå emot uppfatt- ningen om individuellt livslopp. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. När det gäller respekten för mänskliga rättigheter måste det uttryckas klart och entydigt att dessa även inkluderar rätten att inte diskrimineras på grund av sin sexuella läggning. Man måste skriva ut detta faktum. Värdegrunden och vad den innebär måste konkre- tiseras. Respekten för sexuell läggning måste lyftas fram som en särskild del eftersom den sexuella läggningen annars genom sin osynlighet tenderar att glömmas bort. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Hade gärna sett att framställningen varit mer precis. Begreppet framtidsbild är oklart. Samma gäller för livslopp, livsloppsmönster, livsloppsförändringar och livslopps- förnyelse. Det är oklart om de syftar på individers eller gruppers livslopp, på faktiska eller önskade förändringar. Den beskrivna framtids- bilden är eftersträvansvärd och positiv men ganska orealistisk inte minst vad det gäller pensionärernas situation i det åldrande sam- hället. Påståendet att ålder och äldre blir alltmer ointressanta begrepp uppfattas som direkt stötande och felaktigt, och detta ur flera synpunkter. Instämmer i värdegrunden, men vill erinra om att riktlinjerna för prioriteringar inom hälso- och sjukvården bör uppmärksammas. Erinrar också om markeringarna i den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken om ett solidariskt samhälle för alla åldrar och förutsätter att tankegångarna kommer att inta en framskjuten plats i slutbetänkandet. Mer undersökningar behövs om de samhälls- ekonomiska effekter som det osynliga arbetet har och vad som skulle hända om dessa frivilligarbetare räknades in i den yrkesverk- samma sektorn. Åtskillnaden mellan äldre och funktionshindrade bör undanröjas och lagstiftaren bör uppmärksammas på problemet. Svenska Röda Korset. Ställer oss frågande till förslaget att skapa en särskild värdegrund för äldrepolitiken. Målet måste i stället vara att arbeta för att de mänskliga rättigheterna genomsyrar all politik och alla politiska ställningstaganden inom alla politikområden. Det behövs en särskild äldrepolitik så länge äldre måste kämpa för att visa sin kapacitet, när det inte är självklart att de deltar i arbetslivet och i vardagslivet på samma villkor som yngre. är det för tidigt att tro att man genom mainstreaming skulle kunna stärka äldre i såväl arbets- liv som vardagsliv. De fyra huvudnycklarna är ett synsätt som bör tillämpas i hela samhällslivet, i alla typer av umgänge och aktivitet.