sou · GRB3118d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Även om den procentuella fördelningen mellan verk- samheterna kan vara annorlunda är bilden säkert giltig även . De tio vanligaste aktiviteterna framgår av diagram 1: Andel av bygdegårdarna som hade minst en aktivitet 0 20 40 60 80 100 120 5.3.4Föreningslivets tillgång till allmänna samlingslokaler Tillgång till lokal som passar föreningens verksamhet Hur upplever då föreningslivet möjligheterna att få tillgång till allmänna samlingslokaler i kommunen? Enligt föreningslivsenkäten ansåg var fjärde förening att det var svårt att få tillgång till en lokal som passar deras verksamhet. Något över hälften av föreningarna ansåg att det var lätt att få tillgång lokal som passar deras verksam- het. En jämförelse med , som hade samma frågeställning, visade att mer än var tredje ungdomsförening ansåg att det var svårt att få en lokal i kommunen som passade deras verksamhet. Av de kommuner som tillfrågades av Ungdoms- styrelsen angav drygt hälften att det var kortare väntetid än för ungdomsföreningarna att få en föreningslokal. Fler än var fjärde kommun angav att en ungdomsförening fick vänta på en lokal i tätorten. I en av tio kommuner var vänte- tiden längre än . Enligt upplevde storstadskommunerna en större efterfrågan på föreningslokaler från ungdomsföreningarna än vad de kunde tillmötesgå, både i de centrala kommundelarna och utanför tätorten. Hälften av storstadskommunerna uppgav att väntetiden för en lokal var . Det tog lika att få en lokal i en förort som i centrum. I kommuner utanför storstads- områdena var det lättare att möta efterfrågan på lokaler utanför tätorten, men kommunerna hade svårare att möta efterfrågan i de centrala kommundelarna. Av de 1 135 föreningar som besvarade föreningslivsenkäten angav 1 000 () att de hade tillgång till en lokal för sina möten och annan verksamhet. Det var således 135 () föreningar som inte hade någon lokal för sin verksamhet. Dessa föreningar angav följande orsaker varför man inte hade någon lokal för sin verksam- het. 37procent behövde ingen lokal för sin verksamhet hade inte råd att betala hyran var vilande eller hade upphört. Som jämförelse hade av ungdomsföreningarna tillgång till en lokal enligt . Samtliga religiösa föreningar i den undersökningen hade tillgång till en lokal, medan var fjärde handikappförening och var femte invandrar- förening saknade lokal. av föreningarna som inte hade tillgång till lokal angav i denna undersökning som skäl att de inte hade råd att betala lokalhyran. Föreningar som inte använder allmän samlingslokal Av de 1 000 () föreningar som enligt föreningslivsenkäten hade tillgång till en lokal för sin verksamhet angav 350 () att de inte använde en allmän samlingslokal. angav att de hade en egen lokal angav att det inte fanns sådan lokal på orten angav att lokalen var olämplig för verksamheten (Preciseras nedan) angav att hyran/avgiften var för hög angav att de delade lokal med annan angav att tidpunkten inte passade angav att lokalen låg fel geografiskt/ kommuni- kationsmässigt. I föreningslivsenkäten ansåg ett 40-tal föreningar () att den allmänna samlingslokalen var olämplig för deras verksamhet. angav att det saknades möjligheter att förvara saker i lokalen angav att lokalen saknade inredning som behövs för verksamheten angav att lokalen var för stor angav att lokalen saknade teknisk utrustning som behövs för verksamheten angav att lokalen var för liten angav att inredningen/ möbleringen inte kunde ändras angav att lokalen saknade handikappanpassning angav att lokalen saknade ljudisolering angav att lokalen saknade teater/scenutrustning. Som jämförelse ansåg av ungdomsföreningar att deras föreningslokal var lämplig för verksamheten enligt Ungdoms- styrelseenkäten. Mest nöjda var föreningar inom allmänna-, religiösa-, och handikapporganisationer. Minst nöjda var invandrar- och nykterhetsföreningar. Av den missnöjda femtedelen ansåg hälften att lokalen var för liten. Många tog även upp att lokalen saknade ljudisolering, förvaringsmöjligheter, teater/scenutrustning eller möbler/möjlighet att ändra på möbleringen. I angav drygt hälften av kommunerna som problem att det inte fanns förvaringsutrymmen i lokalerna. Många uppgav att de tillgängliga lokalerna var för små, att ljud- isoleringen var för dålig och att det fanns en efterfrågan på bra lokaler för teaterverksamhet. Många kommuner ansåg också att lediga tider och lokalernas läge inte motsvarade det som förening- arna frågade efter. Av framgår att nästan var tredje ungdomsförening, , ägde sin lokal antingen själv eller via sin moderorganisation. hade privat hyresvärd. Kom- munen angavs som ägare av nästan var tredje föreningslokal, . Invandrarföreningar hyrde i stor utsträckning av privata hyresvärdar, medan nykterhets- och religiösa föreningar ofta ägde sina lokaler själva. Av framgår att det var betydligt vanligare att en ungdomsförening ägde sin lokal i små kommuner jämfört med storstads kommuner. Däremot var det något vanligare att kommunen ägde föreningslokalen i storstadskommunerna jämfört med övriga landet. Privata hyresvärdar förekom också oftare i storstads- områdena. 5.3.5Typ av samlingslokaler som används av föreningarna I föreningslivsenkäten angav 650 föreningar att de använder en allmän samlingslokal för sin verksamhet. Fördelningen på de olika typerna av samlingslokaler framgår av diagram 2. Av föreningslivsenkäten framgår vidare att: av de föreningar som använder en bygdegård är en aktions- eller utvecklingsgrupp eller en hembygdsförening och är pensionärsföreningar. av de föreningar som använder Folkets Hus är av kategorin kulturförening. är politiska föreningar. av de föreningar som använder en nykterhetslokal är av kategorin nykterhetsförening. av de föreningar som använder skollokaler är av kategorin handikappförening. av de föreningar som använder en annan samlingslokal än skolan är av kategorin kulturförening. av de föreningar som använder en övrig samlings- lokal är av kategorin kulturförening. Inom de allmänna samlingslokalerna finns det olika typer av lokaler som föreningarna använder för sin verksamhet. De olika typerna av lokaler och hur stor andel av föreningarna som använder dessa lokaler framgår av diagram 3. Lokaltyper som används av föreningslivet* 2 Klassrum, matsal, aula 5 Lokal som föreningen disponerar ensam 6 Lokal som föreningen delar med andra 8 Församlingshem eller frikyrka 9 Annan typ av lokal av de föreningar som använder en allmän samlingslokal bedriver sin huvudsakliga verksamhet i en lokal som man delar med andra. bedriver verksamheten i en lokal som man disponerar ensam. Ungefär lika stor andel bedriver sin verksamhet i någon av skolans lokaler. Här bör noteras att idrottsföreningar inte ingår i enkäten. Därför är det en liten andel som använder gymnastiksal. Av framgår att trots att det finns allmänna samlingslokaler, d.v.s. bygdegårdar, nykterhetslokaler, Folkets Hus och Parker, i av kommunerna, angav av ungdomsföreningarna att de har sin verksam- het i en allmän samlingslokal. slutsats var att det därför fanns all anledning att se över hur man kan göra de allmänna samlingslokalerna mer tillgängliga för ungdomsföreningar och ungdomsgrupper. föreslog att ungdomar bör ges mer inflytande över verksamheten. Förutom en attitydförändring hos lokalt ansvariga, kan det även finnas anledning att anpassa lokalerna för ungdomsföreningarnas behov. Enligt kan detta vara en av de mest centrala framtidsfrågorna för samlingslokal- föreningarna. Enligt frågar ungdomsföreningar oftast efter lokaler som de kan disponera ensamma. Därefter efter- frågas gymnastiksalar och repetitionslokaler. Mer än var tredje ungdomsförening har tillgång till en föreningslokal som de disponerar ensamma. En femtedel delar sin lokal med andra föreningar. av kommunerna angav i att det vanligtvis förekommer sambruk av lokaler mellan ungdoms- föreningar och skolan. Sambruk sker i större utsträckning i stor- stadskommunerna än i övriga typer av kommuner. De allra flesta kommuner har gymnastiksalar, klassrum och övriga lokaler i skolan att erbjuda. Ungefär hälften av de svarande kommunerna upplevde inga problem vid sambruk av lokaler mellan skolan och förening- arna. Bland den hälft som angav att det fanns problem, påtalade problem med städningen. angav attityden hos skolorna och angav låsning eller larm- system som problem. Enligt kommunerna var det emellertid sällan som de idéburna ungdomsföreningarna frågade efter eller utnyttjade skolans lokaler. av denna typ av ungdomsföreningar hade sina möten i en skola, ett klassrum eller i en gymnastiksal. Av dem använde en gymnastiksal. I föreningslivsenkäten ansåg av föreningarna att de hade tillgång till samlingslokalen lagom ofta. skulle vilja disponera lokalen oftare. Däremot önskade av invandrarföreningarna disponera lokalen oftare. I ansåg av de ungdoms- föreningar som hade tillgång till en lokal att de hade tillgång till lokalen lagom ofta. ansåg att de hade tillgång till lokalen oftare än vad som behövdes. 5.3.6Föreningarnas hyra/avgift för lokalen Av de 650 föreningar som använder en allmän samlingslokal för sin verksamhet betalar ingen hyra/avgift för lokalen. betalar hyra/avgift. Hur stor andel av de olika förenings- kategorierna som betalar hyra/avgift framgår av diagram 4. Andel av de olika föreningskategorierna som betalar hyra/avgift* 10 Föreningar för socialt arbete 12 Aktions- eller utvecklingsgrupper Av diagrammet framgår att av invandrarföreningarna betalar hyra för den lokal man använder. av kategorierna pensionärsföreningar och studieförbund betalar hyra/avgift för lokalen. Av de föreningar som betalar hyra/avgift betalar Av de föreningar som betalar per gång betalar anger inget belopp. Av de föreningar som betalar betalar av de föreningar som betalar hyra/avgift för lokalen bedömer att de klarar av hyran/avgiften. anger att de har svårt att klara hyran/avgiften. Enligt betalade av ungdomsföreningarna ingen hyra för lokalen. Bland de religiösa och politiska föreningarna betalade ingen lokalhyra, medan av invandrarföreningarna inte behövde betala hyra. Enligt har hyresnivån i av kommunerna ökat måttligt , medan av kommunerna har en oförändrad hyresnivå. Av storstadskommunerna anger att nolltaxa gäller i kommunens lokaler för barn- och ungdomsverksamhet. Av framgår att av ungdomsföreningar betalade i genomsnitt i hyra . Av de som betalade hyra angav att de inte hade några problem med att betala hyran och att de hade svårt att klara av den. fann också att i storstadskommunerna betalade av ungdomsföreningarna lokalhyra, jämfört av föreningarna i små kommuner. I enkäten bedömde storstadskommunerna att av ungdoms- föreningarna hade svårt att klara av sin hyra. För hela landet uppgick snittvärdet till . I de små kommuner bedömdes av föreningarna ha svårt att klara av hyran. Ungdomarnas demokratikommission hade regeringens uppdrag att följa och delta i arbete med ett ungdoms- perspektiv för ögonen. 1999 överlämnade kommissionen en delrapport till demokratiutredningen med titeln där ungdomsperspektivet på folkstyrelsens utveckling preciserades. gav för Ungdomsorganisationer (LSU) ut en uppföljningsrapport med titeln , som tog upp ungdomars engagemang och inflytande Under rubriken för utveckling i rapporten betonade LSU att en förutsättning för att unga människor skall kunna utöva sitt engagemang är att det finns mötesplatser, träff- punkter, diskussionscaféer och lokaler till rimliga priser. Unga människor känner sig ofta begränsade till lokaler som är vuxen- styrda. Enligt LSU fanns det därför ett missnöje runt om i med att unga människor inte har naturliga lokaler för att samlas i. Det är enligt LSU inga orimliga krav som ställs. Det är en lokal, ett hus eller en plats där man kan bedriva sin verksamhet. Enligt LSU är utmärkta platser för politiker och unga att träffas. Det kan bli viktiga platser för möten, samtal och ett sätt för människor att utöva demokrati i konkreta situationer. att företrädare för kommunen sammankallar till träffpunkter där beslutsfattare och ungdomar gemensamt diskuterar hur framtidens mötesplatser i kommunen skall skapas och organi- seras, att varje kommun inrättar minst ett och att brukarstyre införs på dessa, att ser över vilka lagar och regelverk som behöver förändras för att underlätta självförvaltning för ungdomar i sina verksamheter, att det införs en lokalgaranti i kommunerna, att går vidare i sin analys av föreningslivets tillgång till lokaler och kartlägger andra typer av samman- slutningars tillgång till lokaler. 5.4.2Ungdomsverksamhet i de allmänna samlingslokalerna 1998 gjorde en omfattande kartläggning av den verksam- het som de allmänna samlingslokalerna riktar till ungdomar. Enligt förekom det riktad ungdomsverksamhet i 1 850 av de 2 750 samlingslokalerna. Verksamheten var ofta omfattande. Lokalerna fick uppskattningsvis fem till sex miljoner besök av ungdomar i åldrarna 12–. Besöken gällde olika former av verksamhet. Besöken var fördelade på ca 200 000 aktivitetstillfällen. SOU 2003:118 Kommunerna och föreningslivet Enligt undersökning redovisade bygdegårdarna 1 miljon besök fördelade på ca 49 300 tillfällen, varav 16 000 öppen verksamhet En omfattande och bred verksamhet bedrevs av de egna medlemsorganisationerna och av andra ungdoms- föreningar. Verksamheterna bestod främst av: allmän ungdomsverksamhet som anordnas av ungdoms- föreningar. idrottsverksamhet, såsom innebandy, gympa, , motions- dans, fotboll. öppen verksamhet, såsom bordtennis, boule, , läshörna. samarbete med kommunen, såsom fritidsgård, skola, ungdoms- café, dataträning, möten, studie, teater, film m.m. När det gäller Folkets Hus bestod verksamheterna främst av film- visning, dans, gympa, musik, kör, teater, media, innebandy, bord- tennis och rollspel. Man hade 1998 ca 1,5–2 miljoner besök fördelade på ca 65 000 tillfällen varav 40 000 () var biobesök. Folkparkernas aktiviteter äger främst rum . Verk- samheterna bestod främst av disco, amatörteater, teater, musik- konserter, körmusik, musikstämmor, konstnärligt skapande, miljö- aktiviteter, studieverksamhet och matlagningskurser. Man redo- visade ca 3,5 miljoner besök, varav ca 1,5 miljoner var i direkt riktade arrangemang fördelade på ca 5 700 tillfällen. fann att , som är medlem- mar i Våra gårdar, företrädesvis finns på mindre orter. De redo- visade ca 1,4 miljoner besök fördelade på ca 87 000 tillfällen, varav 10 000 var öppen verksamhet. Det fanns ett stort antal barn- och ungdomsföreningar inom som bedrev en omfattande ungdomsverksamhet. Verksamheterna bestod, förutom av allmän föreningsverksamhet, främst av scouting, filmklubb, media, dans, gympa, innebandy, musik, , fritidsgård, miljö- aktiviteter, invandrarverksamhet, konst, mysverksamhet, studie- verksamhet, politisk verksamhet samt teater och utställningar. 5.4.3Ungdomsverksamhet vid kommunala fritidsgårdar För ungdomar är de kommunala ungdoms- eller fritidsgårdarna ett alternativ till de allmänna samlingslokalerna. Som tidigare framgått har de allmänna samlingslokalerna och ungdoms- eller fritids- gårdarna historiskt sett haft skilda målgrupper. samlingslokalerna har i första hand vänt sig till föreningslivet medan ungdoms- eller fritidsgårdarna i första hand har vänt sig till den föreningslösa ungdomen genom öppen verksamhet, dvs till dem som står utanför det organiserade föreningslivet. ändrade många kommuner inriktningen på sina gårdar. Ungdomsgårdar blev fritidsgårdar, eller allaktivitets- hus, i syfte att bredda och blanda besökargruppen. Det innebar dels att gårdarna vände sig till en vuxen publik i föreningslivet, dels att gårdarna också fick ansvar att driva verksamhet för yngre besökare. Enligt har effekterna av att göra om ungdomsgårdarna till fritidsgårdar slagit olika ut i olika delar av landet. Generellt har dock gårdarna behållit ungdomar som sin huvudsakliga målgrupp. har den nya genera- tionens mötesplatser vuxit fram såsom , musik- hus eller liknande. Dessa verksamheter har i regel en äldre mål- grupp än de traditionella fritidsgårdarna. beräknar att det finns mellan 1 350 och 1 700 fritidsgårdar i landet. Svårigheten att slå fast det exakta antalet beror på variationer i och mellan kommuner vad som definieras som fritidsgård. Om beräkningen är 1 700 fritidsgårdar inkluderar det allt från traditionella fritidsgårdar, , motor-/djurgårdar till mötesplatser/träffpunkter. Det inkluderar således även verk- samheter som brukar räknas till den nya generationens mötes- platser, dvs. , nya allaktivitetshus och andra öppna fritidsverksamheter som ofta ligger i anknytning till andra offentliga-, ideella- eller kommersiella verksamheter. Det lägre talet, mellan 1 300–1 400, omfattar enbart fritidsgårdar som har en tydlig koppling till kommunen, dvs. att den enskilda gården drivs av eller på uppdrag av kommunen. Gårdarna kan vara förlagda till kommunala lokaler, alternativt i föreningars eller kyrk- liga samfunds lokaler. De kan vara bemannade med anställd och utbildad personal. Men de kan också drivas utan personal med föräldrar eller föreningsmänniskor som ledare. Enligt Svenska Kommunförbundets har antalet fritidsgårdar blivit färre . Antalet gårdar har sjunkit med ca 200 stycken, från ca 1 550 till ca 1 350. En tydlig trend är att allt fler gårdar drivs av föreningar. var motsvarande siffra mellan 25–. 5.4.4Demokrati och inflytande vid fritidsgårdarna Fritidsgårdarna har arbetat med metoder för att stärka ungdomars inflytande över planeringen och verksamheten. Diskus- sionen om gårdsdemokrati har varit aktuell . har dessa frågor lyfts fram på nytt. Enligt arbetar så gott som samtliga kommuner aktivt med gårdsråd eller liknande. Ungefär var sjunde kommun har en brukarstyrelse eller liknande för en eller flera verk- samheter. Var tredje kommun har verksamheter som drivs direkt av ungdomarna själva, exempelvis genom Ungdomens hus-föreningar, ungdomsråd eller liknande. har många kommuner startat utvecklings- arbete kring den öppna fritidsverksamheten. Enligt Kommun- förbundets enkät var inflytande och demokratiarbete det mest frekventa svaret på frågan om vad som var viktigast för framtiden. Många kommuner angav också att man skulle arbeta för att utveckla verksamhetens innehåll så att den attraherar ungdomarna. Det tredje mest förekommande svaret var Samverkan med andra offentliga verksamheter. Därefter nämndes målarbete för fritidsgårdsverksamheten samt det förebyggande arbetet. Vidare nämndes ledarutbildning, drogförebyggande insatser, Ungdomens hus-satsningar, föreningssamarbete, satsning på äldre ungdomar, personalfrågor, integrationsarbete, föräldrasamarbete, nämnd/för- valtningstillhörighet, lokalisering, jämställdhetsarbete, satsning på yngre ungdomar, samarbete mellan gårdar, fältarbete, ungdomspolitiskt handlingsprogram och internationella utbyten. 5.4.5Ungdomarnas egna kultur- och fritidsverksamheter beslutade regeringen att under en treårig verk- samhetsperiod ställa medel ur Allmänna arvsfonden till Ungdoms- styrelsens förfogande för att stimulera utvecklingen av ungas egna kulturverksamheter samt stöd för att utveckla nya lokala lösningar för ungas fritidsverksamhet. Nya mötesplatser lyftes fram som ett prioriterat område. I rapporten egna kultur- och fritids- verksamheter (2003:3) har redovisat vunna erfarenheter, identifierade utvecklingsbehov och förslag på åtgärder. Bland annat redovisade förändringstendenser som var kopplade till föreningsliv och mötesplatser. Man pekade på att fritidsgårdar, och annan öppen verksamhet har varit en viktig och central del i den lokala ungdoms- och fritidspolitiken. har resurs- minskningar, oklara mål och otydliga yrkesroller inom den öppna ungdomsverksamheten varit frågor som har dominerat den politiska diskussionen inom den kommunala fritidssektorn. Enligt diskuteras allt flitigare hur verk- samheter skall kunna möta de ungas intresse och hur unga skall kunna vara delaktiga i planering och drift av olika verksamheter. menar dock att det preventiva perspektivet, som fokuserar på att motverka ungas negativa beteenden, fort- farande har en allt för framskjuten plats i den lokala ungdoms- och fritidspolitiken. betonar emellertid att många kommuner för- söker att lokalt hitta former för att möta ungas behov av mötes- platser. Det handlar dels om hur man på bästa sätt kan använda sig av redan befintliga lokaler, dels om vilka driftsformer och aktörer som kan samverka. påpekar att frågan om mötesplatser drivs av många unga i olika typer av inflytandeorgan. Det är också tydligt i de kultur- och fritidsvanestudier som görs på många håll. Frågan om mötesplatser drivs också av föreningsliv och studieförbund, eftersom ändamålsenliga lokaler är en förutsättning för de flesta kultur- och fritidsaktiviteter. Enligt har det länge varit ett argument att mötesplatsernas roll är att hålla ungarna från gatan. Däremot har deras betydelse för att främja psykisk hälsa inte lyfts fram lika tydligt. Många unga tillbringar en stor del av sin tid i miljöer som är präglade av prestationer och kontroll, faktorer som också kan kopplas till ökad stress och psykisk ohälsa. Den öppna verk- samhet bygger ofta på ungas egna initiativ och kan därför fungera som en frizon från en i övrigt väldigt inrutad tillvaro. pekar också på att en tydlig tendens är att allt fler mötesplatser drivs av föreningar eller i olika slag av samverkansformer. , föreningar, kommuner och företag utvecklar tillsammans nya samverkansformer som kan tillgodose ungas behov av mötesplatser. Ofta finns det lokaler, men det krävs också nya samverkansformer för att lokalerna skall kunna bli en resurs för unga inom kultur- och fritidsområdet. Enligt är fritidsgårdar och annan öppen ungdomsverksamhet viktiga för ung kultur, dels genom att de erbjuder en infrastruktur för eget skapande, dels för bio, dans, konserter m.m. Många mötesplatser spelar också en viktig roll för ungas möjligheter att föra en dialog med kommunen. Det kan vara en plats där ett ungdomsråd eller en förening träffas. pekar också på att många kommuner har försökt att etablera mötesplatser för unga vuxna. Eftersom kommunerna upplever att de befintliga miljöerna inte lockar unga i gymnasieåldern försöker man hitta verksamhets- former som passar den målgruppen. Vad är det då för typ av verksamheter som bedrivs vid dessa mötesplatser? I en enkät om öppen fritidsverksamhet som gjorde redovisade 137 kommuner vilket innehåll eller aktiviteter som fanns i den öppna fritids- verksamheten för de äldre ungdomarna. Aktiviteterna framgår av diagram 5. Procentuell fördelning av aktiviteter i öppen fritids- verksamhet för äldre ungdomar Andra aktiviteter som också förekom var gruppverksamhet, disco, skateboard och radio. erfarenhet är att den kommunala politiken ofta saknar tydliga mål och uppdrag för den öppna ungdoms- verksamheten. Målen kan exempelvis handla om frågor om vilka behov kommunen vill möta, vilka aktiviteter som skall finnas, varför kommunen har en viss satsning och vad den kan tillföra den kommunala verksamheten. I samverkan med har därför drivit ett utvecklings- arbete i syfte att stimulera kommunerna till att lyfta frågan om mötesplatsernas mål och uppdrag. slutsats är att behovet av ändamålsenliga mötesplatser kommer att vara en viktig framtidsfråga inom ungdomspolitiken. Man bedömer att följande frågor är särskilt viktiga att göra insatser kring: inventera och sprida metoder samt öka den generella kunska- pen inom området stärka nätverk och organisationer som driver frågor kring mötesplatser stimulera till utbyte mellan forskare och praktiker inom området stimulera en lokal politisk diskussion kring öppen ungdoms- verksamhet. 5.4.6Fritidsforums krav på öppna gårdar Frågor om demokrati och inflytande är centrala frågor även för Fritidsforum, som är en organisation med rötter i hemgårds- rörelsen. Dess medlemmar utgörs av en brokig skara med varierande inriktningar, verksamhetsformer och huvudmän. Här finns både hemgårdar med många anställda och nya områdesföre- ningar som drivs helt på ideell grund.