sou · GRB3129d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Det är vidare uppen- bart att mycket av detta material är värt att bevara för eftervärlden och att delar av det kommer att försvinna om inte någon offentlig inrättning tar på sig uppgiften att bevara det. Mot bakgrund av den beskrivna utvecklingen har det uppstått ett akut behov av att på något sätt se till att åtminstone en del av detta mediematerial kan bevaras för eftervärlden. KLYS anser att det aktuella bevarandet bör inskränka sig till material som verkligen har betydelse för det svenska kulturarvet samt för kunskapen om det svenska samhället. Det kan konstateras att insamlingsverksamhet med robot innebär en exemplar-framställning som omfattas av upphovsmannens en- samrätt och därför enligt gällande upphovsrättslagstiftning inte kan ske utan tillstånd från berörda rättighetshavare. Det ska under- strykas att en upphovsman genom att göra verk tillgängliga för all- mänheten inte automatiskt kan anses ha samtyckt till viss exemplarframställning. Det bör vidare inte vara möjligt att samla in material som lagts ut på Internet utan upphovsmannens tillstånd. I 16 § Upphovsrättslagen (URL) återfinns en rad inskränkningar i upphovsmannens ensamrätt till exemplarframställning till förmån för bibliotek och arkiv. 16 § URL ger dock bara rätt till reprografisk kopiering, vilket inte är aktuellt när det gäller insam- ling av digitalt material on-line. presenterade Justitie- departementet en promemoria med förslag om hur EU:s direktiv om upphovsrätten i informationssamhället ska implementeras i svensk rätt. Enligt förslaget ska bibliotek och arkiv även få fram- ställa exemplar i digital form i vissa fall. KLYS synpunkter på promemorian i vad avser ändringar i 16 § URL återfinns i utdrag ur KLYS och COPYSWEDEs gemen- samma yttrande. KLYS har starka principiella invänd- ningar mot utvidgade inskränkningar i URL. Det ska också noteras att gällande EG-direktiv rörande rättsligt skydd för datorprogram hindrar från att införa inskränkningar till förmån för arkiv och bibliotek avseende exemplarframställning av datorprogram. KLYS är således av upphovsrättsliga skäl tveksamma till robot- metoden. Vi är mer positiva till den metod som valts i , nämligen rekvisition istället för leverans. Till skillnad från robot- alternativet torde ett sådant kunna ha förutsättningar att lösa de akuta bevarandeproblemen. I 1998:111 förordas ju också denna metod för insamling av online-databaser. KLYS saknar dock tillräckligt underlag för en helhetsbedömning av rekvisitionsalternativet och kan därför inte närmare ta ställning till det. Vi vill starkt uppmuntra att avtal sluts med rättighetshavare för den insamling som sker av Kulturarw3-roboten. Det är enligt KLYS inte tillräckligt att roboten gör halt vid alla former av lösenord eller registreringstvång för att avtal ska komma tillstånd. KLYS vill i sammanhanget peka på möjligheten till en avtals- licens på området. Rättighetshavarna är i dagens läge tillräckligt organiserade för att kunna hantera administrationen av en sådan. En avtalslicenslösning bör enligt KLYS undersökas närmare. Det unika online-materialet kan inte anses vara utgivet. Enligt 8 § URL förutsätter utgivning att exemplar av verk spritts bland all- mänheten, vilket inte är fallet vid digital överföring. Vidare torde art. 3:3 ge ett uttryckligt stöd för att en Internet-överföring inte skall räknas som en utgivning. Beträffande tillhandahållande ska konstateras att tillhandahållande av insamlat online-material omfattas av ensamrätt och rättighets- havarnas tillstånd krävs. Tillgång till de stora och viktiga källorna för informationsspridning i vårt samhälle är alla förenade med villkor av rättslig och ekono- misk natur för allmänheten. Även om de offentliga biblioteken till- handahåller verk och information fritt till allmänheten betyder dock inte det att det är eller skall vara utan kostnad för det all- männa. Om det är önskvärt med fri och lika tillgång till informa- tion för alla är det ett ekonomiskt och rättsligt ansvar för samhället att möjliggöra detta. Som tidigare framhållits från upphovsmannahåll är det enligt KLYS inte en uppgift för de insamlande och bevarande institutio- ner som utpekas i pliktleverans-lagstiftningen att förse allmänheten med upphovsrättsligt skyddat material. sammanblandas med mediemarknaden. I den mån det finns allmän efterfrågan på visst material skall detta tillhandahållas genom de kanaler för tillhandahållande som rättighetshavarna väljer att ut- nyttja. Det finns annars stor risk för allvarliga störningar på de be- fintliga marknaderna, vilket skulle vara till men såväl för rättighets- havare som i det långa loppet för allmänheten. Konsekvenserna av dylika störningar kan bli att upphovsmän och producenter delvis upphör med viss produktion eller väljer att kringgärda sina alster med sådana rättsliga och tekniska anord- ningar att de blir svåråtkomliga annat än mot hög ersättning. Detta torde vara en utveckling som står i diametral motsättning till ambi- tionen att skapa förutsättningar för jämlik tillgång till information, vilket torde vara en av utgångspunkterna för utredningens arbete. Nämnda störningsrisker är så mycket större när det, som i det aktuella fallet, rör sig om upphovsrättsligt skyddat material i digital form. Till skillnad från äldre teknologier erbjuder digital teknologi möjligheter till kopiering och annat utnyttjande med en kvalitet som inte står originalet efter i något avseende. Man kan heller inte sätta likhetstecken mellan det tryckta material som allmänheten har tillgång till på biblioteken och det högteknologiska mediematerial som det nu är fråga om. Det senare är till sin natur långt känsligare vad gäller utnyttjande och missbruk. Avslutningsvis vill vi också passa på att hänvisa till KLYS och COPYSWEDEs gemensamma remissyttrande över E-pliktutred- ningens betänkande Att säkra det elektroniska kulturarvet SOU 1998:111. 7.9 Bibliotek och arkiv KLYS och COPYSWEDE vidhåller i första hand sitt yrkande i skrivelsen att 16 § bör bibehållas intakt och inte utvidgas. Den föreslagna inskränkningen i 16 § är för vid- sträckt och måste anses komma i konflikt med det s.k. trestegs- testet. Enligt promemorians förslag till 16 § 2 st. URL skall analogt framställda kopior av dels artiklar eller korta avsnitt, dels material som av säkerhetsskäl inte bör lämnas ut, fritt få spridas till låne- sökande. Förlagan till det analoga exemplaret kan vara analog eller digital. Vad promemorieförfattarna främst har avsett med den nya be- stämmelsen är en möjlighet för bibliotek att göra utskrifter från Internet för utlämnande till lånesökande. Inskränkningen kan dock enligt KLYS och COPYSWEDEs uppfattning komma att leda alldeles för långt. Förslagets utformning kan komma att tolkas som om det skulle vara möjligt för bibliotek och arkiv att med stöd av 16 § 2 st. till lånesökande fritt sprida musikverk och audiovisuella verk i analog form. Det finns ingenting i promemorians text i anslutning till den föreslagna 16 § om bestämmelsens kommande tillämpning på verk och prestationer som förekommer i form av ljud eller rörliga bilder. Om avsikten hade varit att ljudkassetter och filmverk på analoga videokassetter skulle kunna spridas med stöd av den nya 16 § borde något ha sagts om detta i prome- morietexten. Vi drar därför slutsatsen att det inte varit prome- morie-författarnas avsikt att så skulle ske. Om denna förmodan är riktig, måste bestämmelsens ordalydelse ändras - om inte annat så av pedagogiska skäl. Om 16 § skall läsas så att, som grundförutsättning för att exemplarframställning enligt punkt 2 skall få ske, det skall föreligga en rätt att sprida verk och prestationer genom utlåning p.g.a. kon- sumtionsregeln i 19 § kan man konstatera att exemplarframställ- ningsrätt bara skall gälla sådana verksexemplar som med upphovs- mannens samtycke har överlåtits. Därmed skulle alltså en stor del av det material hos t.ex. Arkivet för Ljud och Bild som lämnats p.g.a. pliktleverans inte kunna utnyttjas för exemplarframställning och utlåning med stöd av 16 §. Inköpt material som inte är filmverk utan bara ljudinspelningar av musik eller litteratur, skulle däremot falla under bestämmelsen. Det är vid läsningen av förslaget till 16 § 2 st. som man emeller- tid blir tveksam till om man inte trots allt både kan framställa exemplar och sprida dessa vidare till lånesökande av t.ex. filmverk. Av ordalydelsen i stycket kan man lätt få intrycket att 16 § utgör ytterligare en inskränkning i spridningsrätten till filmverk utöver den som stadgas i 19 §. Både 19 § och 16 § är ju inskränkningar och det framgår inte någonstans att någon av bestämmelserna skulle vara överordnad den andra. Detta betyder att det kan komma att bli praktiska problem med tillämpningen om det inte sker ett förtyd- ligande. Arkivens och bibliotekens rätt att framställa exemplar av verk är inte begränsad till verk som har blivit offentliggjorda eller utgivna. När det gäller kopiering för bevarande-, kompletterings- eller forskningsändamål är detta knappast kontroversiellt. När det där- emot gäller exemplarframställning och utlämning till lånesökande blir läget ett annat. I och för sig överensstämmer utlämnande- villkoren med kriterierna för spridningsrättens konsumtion enligt 19 § men frågan är om man inte ändå bör överväga att lägga in ett krav på att verket skall vara offentliggjort för att exemplar- framställning enligt 16 § 1 st. 2 skall få ske. Man bör enligt vår mening ha särskilda regler för spridning av kopior av artiklar och korta avsnitt å ena sidan och särskilda regler för spridning av s.k. säkerhetsmaterial å den andra, eftersom skälen för bibliotekens kopiering och spridning i dessa båda fall är mycket artskilda. Beträffande material som av säkerhetsskäl inte bör spridas i original får inskränkningar i upphovsmannens rättig- heter tålas i den utsträckning som påvisbara säkerhetsrisker vid leverans av original föreligger som tillräckliga skäl för spridning i kopierad form föreligger. Rätten till ersättning berörs inte av en på sådan grund gjord inskränkning och spridning. Vidare får enligt förslaget ett bibliotek skicka kopia på enskilda artiklar m.m. med e-post till ett annat bibliotek för utlämnande i analog form till lånesökanden. Den begränsning som skall föreligga är att artiklarna inte får sändas eller hållas tillgängliga för så många bibliotek att det blir fråga om en överföring till allmänheten. Efter- som rätt att framställa och sprida exemplar enligt 16 § i princip till- kommer alla bibliotek inom det allmänna biblioteksväsendet, dvs. över 1 500 biblioteksenheter i kommuner, landsting och inom hög- skoleväsendet, kommer, om inte begränsningsregler införs, till- gängliggörande för allmänheten att anses ha skett redan i biblio- teksledet. Någon begränsning i bibliotekens efterföljande möjlighet att under total-inskränkning i upphovsmannens spridningsrätt sprida kopior av artiklar till lånesökande föreligger inte enligt för- slaget. KLYS och COPYSWEDE anser att förslaget inkräktar oskäligt på upphovsmannens legitima intressen att råda över spridningen av sitt verk. Nyttjandet i form av särskilt framställda och spridda analoga exemplar av analoga eller digitala förlagor av de åsyftade verkstyperna kommer gentemot lånesökanden inom det allmänna biblioteksväsendet i att ske under totalinskränkning av upphovsmannens spridningsrätt. De fall då säkerhetsaspekter gör sig gällande som motiv för att åsidosätta upphovsmannens sprid- ningsrätt måste kunna motiveras och avgränsas genom särskild be- stämmelse. Ett biblioteksprivilegium som innebär att aktivt med- verkar till framställning och spridning av exemplar av artiklar och korta avsnitt – i promemorian exemplifieras med utdrag ur fack- litteratur eller kopior av olika tidskriftsartiklar, vilket innebär ut- rymme för en mycket ingripande kopiering och spridning – får till resultat att en sådan service står till förfogande för landets cirka 70 miljoner besökare i det allmänna biblioteksväsendet. Det är att märka att facklitteratur i fotokopieringssammanhang, t.ex. i föreliggande avtal träffade genom föreningen kopia om fotokopiering i undervisningsverksamhet på högskole- området, har av avtalsparterna bedömts som särskilt kopierings- känsligt av det skälet att kopiering av ett visst avsnitt ur ett fack- litterärt verk kan medföra att den ordinarie marknaden för tid- skriften eller boken ur vilken utdraget gjorts, dör. Det är inte tänkt att någon ersättning skall utgå till upphovsmannen för den genom försorg verkställda exemplarframställning och sprid- ning i analog form som sker av de facklitterära verk, tidskrifts- artiklar etc. som upphovsmannen skrivit. Som bekant utgör fackförfattarskap i bok-, tidnings- och tid- skriftsform en professionell yrkesverksamhet för ett stort antal författare, kulturskribenter och andra frilansande skribenter. Enligt KLYS och COPYSWEDEs mening måste under alla omständig- heter någon form av ersättning till upphovsmännen utgå som på något sätt kan ge legitimitet åt den tilltänkta verksamheten. Den service med exemplarframställning och spridning genom bibliote- kens försorg som föreslås är inte rimlig att rymma inom någon form av ersättningsfri privatkopieringssfär. I föreliggande fall till- handahålls såväl kopieringsförlagan som kopieringsutrustningen av och såväl exemplarframställningen som exemplar-sprid- ningen sker som en del i reguljära verksamhet, dvs. att göra verk tillgängliga för allmänheten. I den mån verksamhetens icke-kommersiella karaktär skulle anses kunna kvalificera biblioteken för att ombesörja framställning och spridning av verksexemplar med förbiseende av upphovs- mannens spridningsrätt så sker det ändå systematiskt och i yrkes- verksamhet. Därmed inkräktar den oskäligt på upphovsmannens legitima intressen, dvs. i det här fallet hans legitima intresse av att ha ett inflytande över formerna för och villkoren i övrigt för sprid- ningen av exemplar av hans verk De föreslagna ändringarna är inte direkt föranledda av direktivet, dvs. de är inte upptagna som optional enligt direktivet. De behöver inte genomföras för att skall anses uppfylla direktivets krav. I ljuset av detta bör hävdandet av upphovsmannens rättigheter i situationer där yrkes- mässigt och systematiskt utnyttjande av hans verk kan ske, äga företräde framför en omständighet som inte alls har bäring på upp- hovsmannens möjlighet att leva på användningen av hans verk, dvs. den privilegierade verksamhetens icke-kommersiella karaktär. KLYS och COPYSWEDE avstyrker promemorians förslag som innebär att spridning av exemplar i analog form får ske med stöd av 16 § 2 st. utan ersättning till rättighetshavarna. I promemorian läggs förslag till ny avtalslicensbestämmelse i 42 d § URL till förmån för biblioteks och arkivs överföring av verk till allmänheten samt spridning av exemplar i digital form. Mot bakgrund av vad vi sagt om spridning av analoga exemplar vill här hänvisa till vårt förslag om hur denna avtalslicensbestämmelse bör utformas. Se vidare under avsnitt 8.4. 8.4 Biblioteks och arkivs möjligheter att överföra verk till allmänheten och att sprida exemplar i digital form Enligt promemorians förslag till ny 42 d § ges möjlighet för bibli- otek att sända kopierade artiklar eller korta avsnitt av det slag som ryms under 16 § 1 st. 2 p med e-post eller skicka en diskett inne- hållande en artikel till lånesökande om avtalslicensavtal träffats. Förslaget ger i denna del i princip uttryck för en rimlig avvägning mellan upphovsmanna- och användarintresset. Däremot utgör av- gränsningen av avtalsområdet ett särskilt problem i det aktuella fallet eftersom den ena avtalsslutande parten, biblioteksparten, i förhållande till upphovsmannaparten har som alternativ att kunna verkställa spridningen av verksexemplaren i analog form i vilket fall ersättnings- och förhandlingsrätt för upphovsmannasidan över huvud taget inte skall föreligga enligt förslaget. Någon beaktans- värd skillnad i administrativ omgång för mellan att framställa en fotokopia av en artikel och stoppa ned den i ett kuvert och sända med post till lånesökanden och att framställa en CD- skiva som upptar samma artikel och stoppa ned den i ett kuvert och sända till lånesökanden, torde inte föreligga. Skillnaden består i att i det senare fallet skall, om avtalslicensavtal föreligger, avtalsenlig ersättning utgå. I det förra fallet skulle ingen rättighet föreligga och ingen ersättning utgå. Under sådana förhållanden försvåras avsevärt möjligheterna för parterna att komma fram till partsgemensam syn på ersättning och övriga avtalsvillkor. Mot bakgrund av att KLYS och COPYSWEDE avstyrker det förslag i promemorian som innebär att spridning av exemplar i analog form får ske med stöd av 16 § 2 st. utan ersättning till rättighetshavarna (se ovan under avsnitt 7.9) anser vi att bibliote- kens såväl analoga som digitala exemplarspridning bör läggas under avtalslicens. består av tretton medlemmar plus två ständigt adjun- gerade. Rådet utses för en period av . Ordförande är , Bibsam. Medlemmar i rådet –: Björnshauge , Lunds universitets bibliotek Libris ledningsgrupp består av cheferna för de större Libris-biblio- teken och är ett rådgivande organ för Kungl. och riks- bibliotekarien. , Björnshauge , Lunds universitets bibliotek , SLU-biblioteken, Ultunabiblioteket , , universitetsbibliotek , Libris-avdelningen Höiseth , universitetsbibliotek Ordförande , Kungl. Tekniska högskolans bibliotek , , Nellde , tekniska högskolas bibliotek Nabis (Nationella bibliotekssamrådet) Nabis är ett organ för samverkan mellan folkbibliotek och forsk- ningsbibliotek. och är huvudmän och sammankallande. Hälften av ledamöterna utses av Kungl. bib- lioteket och hälften utses av . Mandatperioden är , och funktionen som sammankallande innehas av respektive huvud- man för en mandatperiod åt gången. ledamöter –2004: , , Länsavdelningen , Kühne , , , ordförande , Kungl. , , Kungl. Simberg , , , samlades på Bibsams initiativ representanter för arkiv, bibliotek och museer för att förutsättningslöst diskutera former för samarbete mellan de olika sektorerna. Som ett resultat av detta bildades Arbetsgruppen för utökad samverkan mellan arkiv, bibliotek och museer. Arbetsgruppen har varit vilande. har myndighetscheferna för , , , och kommit överens om att samla de nationella kulturarvs- institutionerna i ett ABM-centrum. Till dessa räknas förutom arkiv, bibliotek och museer också kulturmiljövårdens institutioner. Arbetsgruppen för biblioteksstöd till nätbaserat lärande Arbetsgruppen är en referensgrupp för Bibsams verksamhet inom området. Företrädare för andra yrkeskategorier kommer att bjudas in för att diskutera möjliga samarbetsformer. , Lunds universitets bibliotek Hagerlid , Bibsam (ordförande) , Rådet för högre utbildning Knuthammar , Kühne , universitetsbibliotek , Stiftelsen , Tovoté , Wännman , Myndigheten för , chef för , Kungl.biblioteket , riksbibliotekarie, . , ansvarig handläggare, svarar tillsammans med , och (tjänstledig) för kontakter med leverantörer och univer- sitet/högskolor och andra konsortiedeltagare. , juridisk expert, , an- svarig för användningsstatistik, sköter faktureringen och administrerar den s.k. upphandlingslistan, kon- sortiets interna e-postlista. Libris referensgrupp för fjärrlån och dokumentleverans Syftet med referensgruppen är att i samarbete med Bibsam initiera och diskutera frågor kring effektivisering och förbättring av låne- systemet. Medlemmarna utses för en treårsperiod. , Tekniska Utveckling AB , universitetsbibliotek , Universitetsbiblioteket , Lånecentralen i , Länsbibliotek Sydost/, Helmebo , Lunds universitetsbibliotek , Medicinska vid , universitetsbibliotek Majcen , Kungl. Tekniska högskolans bibliotek Råbom , Högskolebiblioteket i , Libris , , och informationscentral för Libris-biblioteken bildades genom sammanslagning av ett antal tidigare arbetsgrupper. kommer att ha en bred sammansättning från olika typer av biblio- tek och lokala system. Rådets arbete administreras av ett arbets- utskott och under rådet kommer efterhand diverse arbetsgrupper att bildas för behandling av olika frågor. Degerstedt , Kungl. /ut- veckling och samordning (BUS) , bibliotek Gentili , stadsbibliotek /Katalogenheten , Lunds universitets bibliotek , , Konsult , Holmenmark , Kungl. för insamling och doku- mentation () /ut- veckling och samordning (BUS) och , bibliotek , tekniska högskolas bibliotek , Kungl. /utveckling och samordning (BUS) Thunarf , Högskolebiblioteket i Degerstedt , Kungl. /ut- veckling och samordning (BUS) /Katalogenheten , Kungl. Holmenmark , Kungl. för insamling och doku- mentation () /utveckling och samordning (BUS) Referensgruppen för Libris webbsök startades och kommer att fungera som bollplank för idéer och tester inför framtida insatser i Libris webbsök. Gruppen är sammansatt så att den representerar såväl universitets-, special- som folkbibliotek. , lånecentral & , stadsbibliotek Fogelvik , Kungl. , , Dieselverkstaden , Lunds Universitets Bibliotek, Biblioteksdirektionen , , Universitetsbiblioteket , Statens musikbibliotek , Kungl. för folkhälsovetenskap, bibliotek Ájtte, svenskt fjäll- och samemuseum, och bibliotek Arbetslivsbiblioteket FMV Bibliotek Hjälpmedelsinstitutets bibliotek bibliotek Konstbiblioteket (och ) Kungl. för de fria konsterna. skogs- och lantbruksakademien, Livrustkammarens bibliotek bibliotek Nordiska Afrikainstitutets bibliotek Patent- och registreringsverkets bibliotek bibliotek (inkl. bibliotek) Statens maritima museer för Världskultur Statens musikbibliotek , bibliotek Svenska barnboksinstitutets bibliotek Väg- och transportforskningsinstitutets bibliotek Förteckning över svenska ansvarsbibliotek Kvinno-, mans- och genusforskning Lantbruk, skogsbruk, veterinärmedicin och miljövård bibliotek är associerat ansvarsbibliotek för del- området Miljövård. Arbetslivsbiblioteket är associerat ansvarsbibliotek för delområdet Arbetsmiljö. Psykologi, pedagogik och folkbildningsforskning ; Psykologisk-pedagogiska bibli- oteket Teknik med grundvetenskaper (matematik, fysik och kemi) Prisutvecklingen för vetenskapliga tidskrifter Bibsam har redovisat prisökningar på tidskrifter baserat på under- lag från tidskriftsleverantören . För perioden /94–97 redovisades ökningar med . Dock ökade tid- skrifter inom naturvetenskap och medicin med . Observera att dessa tidskrifter både är dyrast och står för en mycket stor del av de totala tidskriftskostnaderna. I Bibsams senaste femårsrapport ges följande redovisning: Prisutveckling för vetenskapliga tidskrifter 1997–2001 Förändringarna i de mest använda valutorna har varit kraftigt negativa, vilket framgår av översikten nedan, även den från Bibsams femårstatistik. Även om den svenska kronan stärkts i synnerhet mot den amerikanska dollarn så ligger den fortfarande under kursen . Genomsnittskurs mot svenska kronor 1997–2001 (Källa: riksbank, ) Väl underbyggda underlag för den långsiktiga prisutvecklingen kan hämtas från den amerikanska biblioteksorganisationen . Av grafen på följande sida framgår att snittpriset på tidskrifter ökade –2000. Där framgår också hur detta påverkat antalet inköpta tidskrifter och monografier. Man kan anta att ungefär samma prisökningstakt som gäller för den amerikanska marknaden också gäller för . Därutöver får man en ökad reell prisökningstakt på grund av kronans försvagning gentemot vissa nyckelvalutor. En belysning av vad detta innebär kan man få från , som också har haft problem med en fallande valuta. Där ökade snittpriset för tidskrifter – 1998 (). (Källa: ARL, ) Utvecklingen på den brittiska tidskriftsmarknaden visar på en likartad utveckling enligt en figur med statistisk information hämtad från LISU, the Library and Information Statistics Unit, vid . (Graph and statistical information compiled from the SCONUL Statistics by LISU, the Library and Information Statistics Unit, based at ) Prisjämförelse mellan kommersiella och icke-kommersiella utgivare