sou · GRB391d8 · 2004-01-01 00:00:00 — En könsfaktor kan för övrigt noteras i sammanhanget: kvinnor upplever i högre grad än män att de förändrats. Skillnaden mellan kvinnor och män gäller både unga och gamla. Störst variation mellan äldre och yngre vad gäller graden av upplevd förändring visar sig ifråga om intresset för uteliv (att gå på pub/bar/dansställe), stress i vardagen, intresset att lära nya saker, intresset för ny teknik samt intresset för att träffa nya människor. Förutom vad gäller att träffa nya människor anger pensionärerna generellt att deras intresse respektive stress minskat . Intresset för att träffa nya människor upplevs i pensionsåldern generellt som relativt stabilt, jämfört med där man generellt uppger ett ökat intresse, särskilt bland de yngsta. Vad som hos pensionärerna relativt de yngre tvärtom ökat något är intresset för att se på TV; detta gäller särskilt hos dem . När det gäller intresset för politik och intresset för lokala frågor indikerar resultaten att förändringsfaserna skiljer sig något åt genom livet för dessa två aspekter av samhällsengagemang: tilltar intresset för politik generellt för att sedan stabiliseras eller till och med avta vid trettio-, fyrtioårsåldern. Intresset för lokala frågor upplevs tvärtom som tämligen – för att öka något och fortsätta öka i långsam takt resten av livet. Ser vi till åldersskillnaderna mer allmänt kan konstateras att yngre i högre utsträckning än äldre tenderar att uppleva att de förändrats i positiv riktning – att de blivit mer intresserade av olika saker, såsom uteliv, ny teknik, att lära sig nya saker, politik, att träffa nya människor och umgås med vänner – där äldre i stället tenderar att uppge mindre positiva förändringar och ibland tvärtom negativa. Oavsett ålder uppger de tillfrågade generellt att de blivit lite mer noga med vad de äter, mer oroliga för den egna hälsan och för framtiden, reflekterande över livets mening samt intresserade av att hänga med i nyheterna. Ett återkommande mönster i våra analyser av äldres samhälls- deltagande är att det finns en betydande ålderssegregation i det svenska samhället; särskilt kan vi konstatera betydande skillnader mellan äldre och yngre vad gäller medievanor, inställningen till ny teknik och socialt umgänge. Men segregationen innebär inte att de äldre är marginaliserade. Tvärtom är de äldres intresse för nyheter, kunskap i politiska frågor och deltagande i politiska val uttryck för ett mycket starkt samhällsengagemang. De äldre uttrycker visser- ligen en större oro för olika omvärldshot, men är de som är mest nöjda med livet. En rimlig slutsats är således att de äldre i hög grad kan betraktas som både aktiva och samhällsengagerade. När det gäller den allmänna opinionens syn på äldre finns det på några punkter oklara föreställningar om deras situation, inte sällan en underskattning av de äldres aktivitet. Men det finns en klar uppfattning att äldre människors deltagandemöjligheter skall Det finns dessutom en samstämmighet i opinionen om att samhället bör satsa mer på att tillgodose äldres behov – men gäller: någon ökad politisk makt skall äldre inte ha. , (2002) Är svensken mätt på Internet?. I , S. & , L. (red.) Det våras för politiken (2002). , (1989) Press and Public. Hillsdale, N.J.: . (2003) Svenskarna och deras oro. I , S. & , L. (red.) , (1996) IT-brug i hverdagslivet. : masskommunikation, . , (1999) Hälsa som kapital och politik. I , S. & , L. (red.) , , (1995) Väljarnas val. , , (2003) Massmedier. En bok om press radio TV. , , (2003) Internet – en berg- och dalbana. I , S. & , L. (red.) , (1981) Svenska väljare. , (1984) Väljare i förändring. , (2000) Välja parti. , , (1987) Väljare och val i , , (2003) MedieAkademins för- troendebarometer 2000. I Åhrman, S. & , K. (red.) , , , red. (2002) Det våras för politiken. , , , red. (2003) Fåfängans marknad. , , , red. (2003) Swedish Trends 1986–2002. , (2000) Alla läser tidningen. I Wadbring, I. & , L. (red.) : masskommunikation, . Mediebarometern 2002 (2003). , (2002) Umgänge över generationerna. I , S. (red.) Det våras för politiken (2002). , (2003) Jag förändras, alltså finns jag?. I , S. & , L. (red.) , , red. (2002) Spår . , , red. (2003) Demokratitrender. , , (2002) Förutsättningar för ett brett medborgerligt deltagande. I , H. (red.) Demokratitrender, nr. 32, , , . , (1962) Diffusion of Innovations. , Bo (2003) Socialt kapital och Sierra Madres skatt. I , S. & , L. (red.) SOM- rapport nr. Strid, (2003) Radiolyssnandet minskar. I , S. & , L. (red.) Tornstam, (1998) Åldrandets socialpsykologi. Wadbring, , (2000) Tryckt. 20 kapitel om dagstidningar . : masskommunikation, . , (1995) Hur skall det gå för kvällspressen?. I , U. (red.) Medierna i samhället: . , (2003) Kan vi behålla den höga dagstidnings- läsningen i ? I , U. (red.) Pennan, penningen och politiken. , , (1995) Tidningsmiljöer. : masskommunika- tion, .