sou · GRB32 · 2004-01-01 00:00:00 — I tabell E1 i appendix redovisas resultaten i detalj från ett skatteintäktsneutralt scenario med en fördubbling av koldioxid- skatten och en sänkning av momsen från 25 till 24,5 pcent. Förändringen innebär att bensinkonsumtionen minskar med för samtliga hushållskategorier. Det vill säga, oberoende av om vi studerar hushåll med olika inkomst, bostadsort eller antal barn finner vi att de kommer att minska sin bensinefterfrågan med . Efterfrågan på kollektivtrafik kommer att minska med mellan för hushåll boende i , /och större städer, medan efterfrågeförändringen för hushåll i glesbygden och i blir mindre. Studerar vi förändringen i efterfrågan på kollektivtrafik för olika inkomstnivåer framkommer inget klart mönster mellan olika inkomstklasser. För hushåll med och utan barn finner vi en något större efterfrågeförändring för hushåll utan barn (-4,) jämfört med barnhushåll som minskar sin efterfrågan med mellan . För övriga transporter framkommer ett relativt klart mönster med större efterfrågeförändringar ju högre disponibel inkomst hushållet har. Från tabellen framgår också att barnfamiljer kommer att förändra sin konsumtion av övriga transporter i större utsträckning än hushåll utan barn. Detsamma gäller för hushåll i glesbygden och större städer i i jämförelse med hushåll i större städer, och /, även om skill- naden i detta fall är mindre. Kvantitetsminskningen i efterfrågan på uppvärmning är minst till följd av den låga priskänsligheten för denna varugrupp och uppgår i allmänhet till mellan , med en något större anpassning i efterfrågan av hushåll med höga inkomster. I figur 4.11 sammanfattas effekterna på den totala skatte- betalningen för olika hushåll (se tabell E1 för detaljer). Hushåll i kommer att få en minskning i de totala skatteutgifterna med . Hushåll i /och större städer kommer även de att minska sina skatteutgifter även om beloppet för hushåll i dessa regioner är mindre än för hushåll i . För hushåll i glesbygden och i kommer reformen att leda till ökade skatteutgifter. Störst ökning i skatteutgifterna () får hushåll i norra glesbygden. Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Bilaga 11 till LU 2003 kommer att betala mindre i skatt efter reformen medan barnhushåll kommer att öka sin skattebetalning med . Ser vi på effekterna för hushåll i olika inkomstklasser framkommer inget klart mönster. I absoluta tal är dock effekterna i samma storleksordning som för hushåll med och utan barn och mindre än de effekter som finns mellan hushåll i olika regioner. Figur 4.11 Förändring i skattebetalning, scenario 1 G B /Ma S a. gles S t . nor. N a. gles S toc k . Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Studerar vi välfärdsförlusten i form av kompensationsmåttet CV framkommer ett tydligt mönster mellan de olika hushålls- kategorierna. Som framgår av figur 4.12 är välfärdförlusten i kronor minst för hushåll med de lägsta inkomsterna, , och stiger sedan med ökande inkomster till för hushåll med de högsta inkomsterna. Figur 4.12 Välfärdseffekt av scenario 1, CV, kronor Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Bilaga 11 till LU 2003 I figur 4.12 framgår även att barnhushåll kräver en större kompensation (1 246–) än hushåll utan barn () för att uppnå samma nytta efter reformen som före reformen. Sätter vi CV-måttet i relation till disponibel inkomst, figur 4.13, ser vi dock att hushåll utan barn bär en större kostnad än barnhushåll. Studerar vi effekterna ur ett regionalt perspektiv framgår att hushåll som bor i har den minsta välfärdsförlusten i CV termer med . För hushåll boende i /och större stöder uppgår välfärdskostnaden till respektive . Störst välfärdsförlust upplever hushåll boende i större städer och i norra glesbygden med en välfärdsförlust på cirka 1 530 konor. Beaktar vi inkomstfördelning och sätter välfärdsförlusten i relation till den disponibla inkomsten ser vi dock att bilden blir annorlunda, framförallt mellan låg- och höginkomst hushåll. I figur 4.13 framgår det att hushåll med låga inkomster kommer att erhålla en större välfärdsförlust/kostnad än hushåll med höga inkomster. Denna typ av skatteneutral reform kommer således att förstärka konsumtionsskatternas regressiva karaktär och medföra att inkomstfördelningen blir mindre jämn. I figur 4.13 ser vi också att hushåll i kommer att bära den lägsta kostnaden och hushåll i den norra delen av kommer att bära den högsta kostnaden. Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Figur 4.13 Välfärdseffekt av scenario 1, CV, i procent av disponibel inkomst Procent av disponibel inkomst GB/Ma Stader Sa.gles St.nor. Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Bilaga 11 till LU 2003 4.7.2Fördubbling av koldioxidskatten och sänkning av momsen för kollektivtrafik I detta avsnitt belyser vi effekterna av en skatteintäktsneutral reform som innebär en fördubbling av koldioxidskatten och en sänkning av momsen på kollektivtrafik. I detta fall medför intäkterna från koldioxidskattehöjningen inte bara att vi kan ta bort momsen på kollektivtrafik utan även att vi kan införa en subvention på för kollektivtrafik. I detta scenario erhåller vi en kvantitetsminskning av bensin- efterfrågan med (se tabell E2, appendix 4.E), vilket är något större än den kvantitetsminskning som erhölls i scenario 1. Till följd av sänkningen i priset på kollektivtrafik ökar efterfrågan av kollektivtrafik med . Som framgår av tabell E2 tenderar höginkomsthushåll att göra större konsum- tionsförändringar på kollektivtrafik än låginkomsthushåll. Samma mönster upprepas om vi studerar hushåll med och utan barn, där barnhushållen väljer att öka sin konsumtion av kollektivtrafik mer än hushåll utan barn. I ett regionalt perspektiv finns inga betydande skillnader i efterfrågeförändringarna mellan hushåll i olika regioner. För övriga transporter uppträder generellt samma mönster i efterfrågeförändringarna inom de olika hushållskategorierna som i scenario 1. Hushåll med högre disponibel inkomst tenderar att minska sin konsumtion mer än hushåll med lägre inkomst. Barnhushåll gör större kvantitetsförändringar än hushåll utan barn. Hushåll i glesbygd förändrar i större utsträckning sin konsumtion jämfört med hushåll i städerna. Jämfört med scenario 1 är dock kvantitetsminskningen i efterfrågan på övriga transporter betydligt mindre. Det motsatta förhållandet gäller i efterfrågan på upp- värmning, där vi i detta scenario erhåller en större konsumtions- förändring jämfört med scenario 1. I detta scenario kommer också hushåll med de lägsta inkomsterna att anpassa sin konsumtion av uppvärmning i större ut sträckning än höginkomsthushållen, vilket är det motsatta mönstret till vad vi fann i scenario 1. Från tabell E2 framgår också att barnhushåll gör mindre kvantitetsförändringar i efterfrågan på uppvärmning jämfört med hushåll utan barn. Medan vi i scenariot med en fördubbling av koldioxidskatten och en sänkning av den allmänna momsen fick entydiga resultat vad gäller utsläppen av koldioxid,68 är det i detta scenario inte möjligt att uttala sig om effekterna på koldioxidutsläppen eftersom vi 68 Efterfrågan och därigenom koldioxidutsläppen minskade för samtliga varugrupper. Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten saknar uppgifter om utsläppsvolymerna från kollektivtrafiken. Den subvention och medföljande efterfrågeökning av kollektivtrafik som detta scenario medförde kan således leda till ökade koldioxidutsläpp. Studerar vi effekterna på total skattebetalning så förstärker denna reform de regionala effekter som framkom i scenario 1. Bland annat framgår att hushåll i i genomsnitt kommer att få en minskning i den totala skatte- betalningen på , medan hushåll i /kommer att minska sina skatteutgifter med . Skatte- utgifterna ökar mest för hushåll bosatta i norra och södra glesbygden, med 396 respektive . Jämför vi välfärdförlusten (CV) i detta scenario med välfärdsförlusten i scenario 1 är kostnaden generellt sett större i detta scenario. Undantag gäller dock för hushåll med de lägsta inkomsterna och hushåll i . Sätter vi välfärdsförlusten i relation till disponibel inkomst ser vi också att låginkomsthushåll och hushåll i bär en lägre börda i detta scenario jämfört med scenario 1. Studerar vi samma mått för hushåll utan barn och hushåll med ett eller två barn ser vi att denna reform är fördelningsmässigt neutral. I ett regionalt perspektiv leder dock denna reform till större skillnader i fördelningseffekterna. För hushåll i överstiger också minskningen i total skattebetalning de ökade kostnader som hushållen erhåller i form av CV. Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Bilaga 11 till LU 2003 Figur 4.14 Förändring i skattebetalning, scenario 2 Stoc k. GB/ .gles St.nor. Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Figur 4.15 Välfärdseffekt av scenario 2, CV, kronor GB/Ma Stader Sa.gles St.nor. Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Bilaga 11 till LU 2003 Figur 4.16 Välfärdseffekt av scenario 2, CV, i procent av disponibel inkomst Procent av disponibel inkomst GB/Ma Stader Sa.gles St.nor. Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten 4.7.3Fördubbling av koldioxidskatten och sänkning av löneskatten I detta scenario belyser vi effekterna av en fördubbling av koldioxidskatten och en sänkning av inkomstskatten. Eftersom simuleringsmodellen inte inkluderar något specifikt uttryck för inkomstskatten har vi antagit en inkomstskatt på , vilket ungefär motsvarar den genomsnittliga kommunalskatten 2001. Eftersom vi inte inkluderar sparande i modellen kommer inkomst efter skatt att sammanfalla med totala utgifter. I detta scenario medför den höjda koldioxidskatten att vi kan sänka inkomstskatten ytterst marginellt från . Effekterna i detta scenario sammanfaller i stora delar med de effekter som uppkom i det första scenariot där den allmänna momsen sänktes. Vi har därför valt att inte kommentera resultaten i figurerna 4.17–4.19 ytterligare. Att det uppkommer skillnader i beräkningen av CV i detta scenario i jämförelse med scenario 1 beror huvudsakligen på att CV måttet inte beaktar förändringen i löneskatten (och de ökade inkomsterna) utan enbart fångar effekten av den höjda koldioxidskatten. Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Bilaga 11 till LU 2003 Figur 4.17 Förändring i skattebetalning, scenario 3 0 -10 -20 -30 -40 -50 -60 Inga b a rn 1 b a rn >1 b a rn Stoc k. GB/ Ma Sta d er Sa .gles St.nor. Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Figur 4.18 Välfärdseffekt av scenario 3, CV, kronor Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Bilaga 11 till LU 2003 Figur 4.19 Välfärdseffekt av scenario 3, CV, i procent av disponibel inkomst Procent av disponibel inkomst GB/Ma Stader Sa.gles St.nor. Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Nedan ges en kortfattad beskrivning av den ekonomiska modell som vi valt att använda vid skattningen av efterfrågesystemet, samt de ekonometriska överväganden som vi beaktar. För en utförligare beskrivning av modellen hänvisar vi till och (2002). Modellen baserar sig på ett antagande om att hushållens preferenser är svagt separabla över tiden och mellan varaktiga respektive icke varaktiga varor. Hushållens efterfrågan på icke varaktiga varor kan då skrivas som en funktion av priserna och de totala utgifterna . Mer specifikt låter vi preferenserna karakteriseras på så vis att i varje period t, fattar hushåll k ett beslut om hur mycket det ska konsumera av de icke varaktiga varorna bensin, kollektivtrafik, övriga transporter, uppvärmning och andra icke varaktiga varor betingat på diverse hushålls karakteristika d och arbetsutbudet, dvs. timmar i hushållet för mannen hm respektive kvinnan hf. intercepttermen 0i läggs också ett antal deterministiska variabler T som säsongsdummys och en tidstrend. för vara i, sk , kan sedan skrivas som: sitk = ( 0i (dk ,T) + 1ihkft + 2ihmtk ) + ij ln p jt + ( 0i (dk ) + 1ihkft + 2ihmtk )× ln[xtk / Pt k ( p,h,d )] + ( 0i (dk ) + 1ihkft + 2ihmtk )× (ln[xtk / Pt k ( p,h,d )])2 , i= 1,,n, där p jt är priset på vara j t, xtk är hushåll ks totala utgifter på de i =1,,n varorna och ln Pk ( ) är definierad som ln Pt k = isik ln pit Eftersom vissa av de varor som vi valt att studera har karaktären av sällanköpsvaror finns det ett relativt stort antal hushåll som inte redovisar några utgifter för vissa varor. För att hantera denna problematik skattar vi först en probitmodell för respektive varugrupp. Från probitskattningen erhåller vi sedan Mills ratio som inkluderas i respektive efterfrågeekvation för att erhålla konsistenta estimat. Vi har även valt att estimera (1) i form av ett Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Bilaga 11 till LU 2003 utgiftssystem i stället för i budgetandelsform. Den estimerade mikromodellen för hushåll k kan då skrivas som yitk = ( 0i (dk , T) + 1i hkft ( 0i (dk ) + 1i hkft + ( 0i (dk ) + 1i hkft + +ln p jt xtk 2ihmtk )× ln[xtk / Pt k ]xtk 2i hmtk )× (ln[xtk / Pt k ])2 xtk + i itk + itk ,2ihmtk )xtk + ij i = 1,,n är Mills ratio från den univariata probitmodellen för vara i och itk är en felterm. Konsumtionsteorin lägger visas restriktioner på parametrarna i efterfrågesystemet. De enskilda ekvationerna skattas i ett första steg med homogenitets villkoret j ij = 0 påfört. I ett andra steg påförs sedan symmetri restriktionen ij = ji med en minimum distance estimator. Motsvarande modell som i (3) skattas även på aggregerade tidsseriedata över privat konsumtion (makrodata) från nationalräkenskaperna. Eftersom vi enbart har tillgång till tre tvärsnittstudier över hushållens utgifter kommer variationen i prisvariablerna att vara relativt liten. Vi har därför valt att kombinera de estimerade prisparametrarna från mikro- och makromodellen med följande vektorer av staplade homogenitets- och symmetrivillkorade parameterestimat från mikro m och makro M modellerna, medan ˆ m och ˆ M betecknar de estimerade kovarians- matriserna från respektive modell. Utgiftselasticiteten för QAI-modellen kan skrivas på följande sätt = 1 + ( + 2 k ln xk ) / sk medan de okompenserade priselasticiteterna vid referenspriset = ( / sk ) ( k + 2 k ln xk )(sk / sk ) , Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten där ij = 1, om i = j, och ij = 0, om i priselasticiteterna kan i sin tur skrivas som Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten 11 till LU 2003 -0,68 -0,89 Barn 0–2 år -0,24 -0,90 Barn 3–6 år -0,06 -0,26 Barn 7–17 år -0,18 -1,58 -0,80 -1,68 Barn – ej arbetande -0,22 -0,72 -0,01 -2,81 -0,65E-03 -0,29 -0,32E-02 -1,72 -0,89E-04 -0,38 -0,25 -0,21 -1,96 -0,121 -1,24 -0,277 -1,63 -0,13 -0,95 Barn 0–2 år Barn 3–6 år Barn 7–17 år Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Barn – ej arbetande -0,04 -0,47 -0,51E-02 -2,49 -0,016 -1,25 Barn 0–2 år -0,42E-02 -0,929 Barn 3–6 år -0,14E-02 -0,35 Barn 7–17 år -0,32E-02 -1,66 -0,01 -1,89 Barn18 år – ej arbetande -0,36E-02 -0,775 -0,22E-03 -2,71 Region 1 = , Region 2 = /, Region 3 = Större städer, Region 4 = Södra mellanbygden, Region 5 = Större städer , Region 6 = . Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten 11 till LU 2003 -0,015 -0,60 -0,012 -0,50 -0,98E-02 -0,38 Barn 0–2 år -0,74E-02 -0,55 Barn 3–6 år -0,82E-02 -0,76 Barn 7–17 år -0,73E-02 -1,34 -0,15E-02 -0,102 Barn –ej arbetande -0,94E-03 -1,80 -0,28E-03 -0,77 -0,01 -1,94 -0,15E-02 -0,44 -0,41E-02 -1,02 Barn 0–2 år Barn 3–6 år Barn 7–17 år Barn – ej arbetande -0,205E-02 -1,12 -0,18E-02 -1,37 Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten -0,39E-04 -0,96 -0,88E-02 -1,11 -0,29E-02 -0,69 Region 1 = , Region 2 = /, Region 3 = Större städer, Region 4 = Södra mellanbygden, Region 5 = Större städer , Region 6 = . -2,08 -2,19 -0,456 -0,59 -0,06 -0,091 -0,38 -0,48 -1,87 -1,91 Barn 0–2 år Barn 3–6 år -0,28 -0,67 Barn 7–17 år Barn – ej arbetande -0,31E-02 -0,27 -0,22E-02 -0,37 -0,81E-02 -2,35 -0,25E-02 -1,12 -0,131 -0,66 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten 11 till LU 2003 Barn 0–2 år -0,35 -0,98 Barn 3–6 år Barn 7–17 år -0,060 -0,77 -0,052 -0,36 Barn18 år – ej arbetande -0,22 -2,83 -0,027 -0,27 -0,03 -1,88 -0,92E-02 -0,69 -0,28E-02 -0,22 -0,80E-02 -0,56 -0,031 -2,01 Barn 0–2 år Barn 3–6 år -0,42E-02 -0,60 Barn 7–17 år Barn18 år– ej arbetande -0,57E-04 -0,28 -0,39E-04 -0,40 -0,02 -0,84 -0,07 -2,29 Region 1 = , Region 2 = /, Region 3 = Större städer, Region 4 = Södra mellanbygden, Region 5 = Större städer , Region 6 = . Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten -0,05 -0,06 Barn 0–2 år Barn 3–6 år -0,81 -2,49 Barn 7–17 år -0,43E-03 -0,187E-02 -0,51E-02 -0,01 Barn – ej arbetande -0,34 -1,08 -0,02 -2,68 -0,44E-02 -0,61 -0,197E-02 -0,60 -4005,07 -2,636 -0,11 -0,76 -0,26 -1,79 -0,22 -1,61 -0,52 -3,05 -0,26 -1,63 Barn 0–2 år -0,058 -0,68 Barn 3–6 år Barn 7–17 år Barn – ej arbetande -0,170 -2,28 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten 11 till LU 2003 -0,38E-02 -0,29 Barn 0–2 år Barn 3– år -0,01 -2,51 Barn 7–17 år -0,32E-03 -0,083 -0,65E-03 -0,081 Barn – ej arbetande -0,54E-02 -1,05 -0,38E-03 -2,67 -0,55E-04 -0,438 -0,027 -0,76 -0,159 -14,05 Region 1 = , Region 2 = /, Region 3 = Större städer, Region 4 = Södra mellanbygden, Region 5 = Större städer , Region 6 = . -0,52 -0,94 -1,34 -2,32 -1,20 -2,25 -2,36 -3,35 -0,087 -0,11 Barn 0–2 år Barn 3–6 år Barn 7–17 år Barn – ej arbetande Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten -0,54 -1,27 -0,34E-02 -0,30 -0,017 -1,55 -0,98E-04 -0,03 -0,62E-03 -1,28 -0,59 -2,58 Barn 0–2 år -0,09 -0,96 Barn 3–6 år -0,16 -1,81 Barn 7–17 år -0,14 -2,25 -0,38 -2,34 Barn18 år – ej arbetande -0,04 -0,43 -0,87E-03 -0,421 -0,01 -1,34 -0,02 -2,64 -0,02 -2,35 -0,042 -3,38 -0,11E-02 -0,09 Barn 0–2 år Barn 3– år Barn 7–7 år Barn 18 år- ej arbetande -0,72E-02 -0,63E-05 -0,03 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten 11 till LU 2003 -0,23E-03 -1,14 -0,23 -8,66 -0,50E-02 -0,13 -0,08 -4,20 Region 1 = , Region 2 = /, Region 3 = Större städer, Region 4 = Södra mellanbygden, Region 5 = Större städer , Region 6 = . Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten -10,94 -31,79 -0,32E-02 -2,63 -0,21 -31,96 -0,18E-03 -1,20 -0,97E-03 -4,67 -0,43E-02 -10,07 -0,59E-02 -7,76 -143,91 -66,79 -44,25 -1,28 -44,51 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Bilaga 11 till LU 2003 4.C Simuleringsmetod för prisförändringar I det estimerade efterfrågesystemet har vi valt att studera vissa bredare varugrupper som t.ex. övriga transporttjänster och uppvärmning, där övriga transporter består av flyg-, tåg- och taxitjänster. Vid simuleringarna har hänsyn tagits till att olika varor och tjänster inom en varugrupp kan vara belagda med olika skattesatser och att de skattereformer som studeras kan avse skatteförändringar på enskilda varuslag inom varugruppen. När vi omvandlar skattesatsförändringar till förändringar i konsument- priserna för en specifik varugrupp används information om respektive varuslag inom varugruppen. Den procentuella pris- förändringen för varugrupp i beräknas som k (tim1 + im1 + tim1 im1 ) (tim0 + im0 + tim0 im0 ) där indexeringen 0 utgör skattesystemet i referensfallet medan 1 betecknar skattesatserna för den studerade skattereformen; tim = mervärdesskattesats (på priset exkl. moms) för vara i; im = punktskattesats för vara im. Detta är en värderelaterad skattesats som visar punktskattens andel av producentpriset, dvs. priset exklusive skatt, och inkluderar samtliga energirelaterade punktskatter för vara im. simk = hushåll ks utgiftsandel (vikt) för vara m i varugrupp i, mM= 1 simk = 1 ; M = antalet varor inom respektive varugrupp. Prisnivån för vara eller varugrupp i efter skattereformen blir då lika med: pi1 = (1 + vilket betyder att Stones prisindex (eller utgiftsdeflator) efter skattereformen för hushåll k beräknas som: ln Pk1 = i sik ln pi1 , där sik är hushåll ks initiella utgiftsandel för varugrupp i. Substitution av uttryck (9) och (10) i efterfrågesystemet för hushåll k, ger oss en ny konsumtionsvektor: Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten ln p j )x + ( j ij (ln[x / P där ^ betecknar ett estimat och är en vektor av hushålls karakteristika inklusive arbetsutbudet. Indexeringen 0 indikerar referensfallet. Den sista termen i ekvation (11), ˆk 0 , representerar hushållsspecifika egenskaper som ej har beaktats i estimationen. Den sista termen antas vara i samtliga simuleringar.69 Skatteutgifterna för respektive hushåll k, före (n = 0) och efter skattereformen (n = 1), har beräknats som: )(1 + 69 Den sista termen kan ignoreras i det fall man enbart vill analysera procentuella förändringar. I det fall man vill jämföra konsumtions- eller skattenivåer med referensfallet ska dock denna term inkluderas. Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Bilaga 11 till LU 2003 4.D Kompenserad förändring (compensating variation CV) Låt E(p,V (p0 , x0 )) vara de utgifter som hushållet behöver vid prisvektorn p efter skattereformen, för att uppnå samma nyttonivå V0 = V (p0 , x0 ) som under de priser som gäller före skattereformen. CV blir då: CV = E(p,V (p0 , x0 )) E(p0 ,V (p0 , x0 )) = E(p,V (p0 , x0 )) x0 En Taylorapproximation av andra ordningen ger följande * (p p xc (p0 ,V0 )(p p (p p0 ) xc (p0 ,V0 ) kan beräknas som kvoten mellan utgifterna och priserna på respektive varugrupp under referensfallets skattesystem. = [Sij ] är en matris av kompenserade egen- och I QAI-modellen kan dessa substitutionseffekter beräknas på följande sätt: om i = j , om i j + si,0 × s j,0 ) × pi,0 × p j,0 Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten hushållskategorier, scenario 1 T, % CV CV/Disp. -10,3 -4,9 -9,0 -1,0 -10,0 -1,3 -7,5 -2,6 -10,8 -4,1 -12,0 -1,2 -10,7 -3,0 -12,4 -1,6 -10,6 -3,8 -13,0 -1,5 -10,8 -4,1 -10,8 -1,4 -10,6 -3,1 -13,7 -1,3 -10,6 -3,8 -12,2 -1,4 -10,5 -4,7 -10,1 -0,7 -10,6 -4,0 -11,1 -1,4 -10,7 -3,8 -11,7 -1,3 -10,6 -3,4 -12,6 -2,1 -11,8 -1,4 -17,2 -1,3 -10,7 -3,1 -12,7 -1,7 Anm.: Qi = procentuell förändring i real konsumtion (kvantitet) av vara i, (T+moms) = total förändring i skattebetalning, T% = procentuell förändring i betalning av indirekta skatter, Norrl. Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Bilaga 11 till LU 2003 Skattebetalning och välfärdseffekter för olika hushållskategorier, scenario 2 (T+moms T, % CV/Disp. ) (SEK) -11,5 -6,6 -3,3 -10,5 -7,7 -3,0 -11,5 -8,7 -2,8 -11,6 -8,6 -2,9 -11,5 -6,1 -2,7 -11,5 -6,4 -3,1 -11,5 -7,8 -2,7 -11,5 -8,4 -2,6 -11,9 -6,7 -2,9 -11,5 -7,0 -3,3 -11,5 -7,6 -2,6 -11,3 -8,9 -3,1 -11,4 -3,4 -2,5 -11,3 -9,5 -2,6 Anm.: Qi = procentuell förändring i real konsumtion (kvantitet) av vara i, (T+moms) = total förändring i skattebetalning, T% = procentuell förändring i betalning av indirekta skatter, Norrl. Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten hushållskategorier, scenario 3 T, % CV CV/Disp. -10,6 -4,8 -9,6 -1,2 -10,3 -1,1 -7,9 -1,5 -11,1 -3,8 -12,5 -1,5 -11,1 -2,8 -13,0 -1,8 -10,9 -3,5 -13,3 -1,8 -11,1 -4,0 -11,2 -1,6 -10,9 -2,8 -14,2 -1,5 -10,8 -3,4 -12,8 -1,7 -10,8 -4,3 -10,7 -1,0 -10,9 -3,8 -11,6 -1,6 -11,0 -3,5 -12,2 -1,5 -10,9 -3,2 -13,1 -2,3 -11,1 -0,4 -17,0 -1,5 -11,0 -2,9 -13,4 -1,9 Anm.: Qi = procentuell förändring i real konsumtion (kvantitet) av vara i, (T+moms) = total förändring i skattebetalning, T% = procentuell förändring i betalning av indirekta skatter, Norrl. 5Regionala effekter av miljöpolitik 5.1.1Industrins punktskatter på energi Ett viktigt syfte i detta kapitel är att analysera i vilken mån en förändring av skattesystemet står i motsättning till, eller harmo- nierar med, skatteväxlingskommitténs krav att den gröna skatte- växlingen inte får leda till ökade regionala skillnader.