sou · GRB36d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Källa: – Statistical Yearbook, för direkt. I Jordbruksstatistisk årsbok 2001 från SCB (Statistiska central- byrån) finns statistik över antal djur i länder utanför EU. Siffrorna kommer ursprungligen från FAO, Production Yearbook 1999, och många av siffrorna är uppskattningar av FAO. Grisar i länder utanför EU, 1999 Källa: Jordbruksstatistisk årsbok, . Det finns alltså en stor uppfödning av grisar i kandidatländerna, vilket är något som kan påverka EU:s medlemsstater vid en utvidg- ning. sker extern import från i första hand ; 97 pro- cent av den externa importen av gris kommer därifrån. Transportströmmar för olika djurslag med mera För utredningen är siffror över antalet slaktade djur av intresse, eftersom dessa transporteras till slakteri. Totalt slaktades cirka 203 miljoner grisar i EU under år 2000.13 Slakt av grisar 2000 Källa: FAO (8.7.02). saknas i statistiken eftersom landet saknar slakterier. Antal slaktade grisar i framför allt de blivande medlemsländerna i EU är av intresse, liksom i andra länder i östra . 13 Källa: FAO 8.7.02. Transportströmmar för olika djurslag med mera Slakt av grisar i tusental i vissa länder i östra Källa: FAO 25.10.02. 2.4.3Stora gränsöverskridande transportströmmar av grisar I det följande har för använts för att klarlägga transportvägar. I ett fall har ett stort fel lokaliserats, och den nya siffran används här. Det gäller som i statistiken uppgav en intern import av gris med 4 686 519 djur. Efter kontakter med irländska myndig- heter har den siffran korrigerats till 2 511 djur. Dock uppger förbryllande nog en försäljning av 65 641 grisar till . delar in redovisningen av grisar i hela 6 kategorier: tamgrisar med vikt < andra grisar med vikt < (non-domestic) suggor som väger och som grisat minst en gång tamgrisar med vikt över (andra än avelsgrisar och suggor som grisat minst en gång) andra grisar med vikt över (non-domestic). I det följande redovisas grisar under för sig, eftersom små- grisar återfinns i den kategorin. De övriga kategorierna slås sam- man. Dessutom redovisas samtliga kategorier ihop. Transportströmmar för olika djurslag med mera Det vore önskvärt med separat statistik för smågrisar. Dessa transporteras ofta avvanda, vid en ålder av 3–och med en vikt på . Så unga grisar har speciella behov vid transporter och bör därför redovisas separat i . Totalt transporterades cirka 9,3 miljoner grisar över gränser till, från och inom EU varav cirka 4,4 miljoner är grisar som väger under , det vill säga smågrisar . Den externa importen och externa exporten är liten. Gränsöverskridande transporter av grisar, 2000 I statistiken finns ingen uppdelning av livdjur och slaktdjur. Grisar med vikt under samt avelsdjur måste dock anses som liv- djur. Övriga grisar anses i följande beräkning som slaktdjur. En sådan redovisning av grisar, som sänds till slakt respektive till livs över gränser visar att något fler sänds till slakt. Fördelning mellan livdjur och slaktdjur vid gränsöver- skridande transporter av grisar, 2000 Stora och långväga transportströmmar för grisar De länder som är de största leverantörerna av grisar är , och , och de länder som tar emot mest grisar är , och . Analysen visar en diskrepans mel- lan inrapporterad import respektive export från olika medlems- stater. Som exempel kan nämnas , som uppger en intern export av 1,8 miljoner smågrisar. EU:s länder uppger dock en Transportströmmar för olika djurslag med mera intern import från av 2,8 miljoner smågrisar. I följande analys har därför den högsta siffran redovisats. varav 1 181 000 smågrisar varav ca 835 000 smågrisar varav 219 000 smågrisar varav 498 000 smågrisar varav 136 000 smågrisar varav ca 4 000 grisar över varav ca 1 200 000 smågrisar varav 77 000 grisar över varav 3 000 grisar över varav 309 000 grisar över varav 216 500 smågrisar varav ca 185 000 smågrisar varav 82 000 smågrisar varav 120 000 smågrisar varav 63 000 grisar över varav 48 000 grisar över varav 454 000 grisar över varav 227 000 grisar över varav 161 000 grisar över varav ca 31 000 grisar över varav 32 000 grisar över varav 16 000 smågrisar Transportströmmar för olika djurslag med mera SOU 2003:6 varav ca 1 miljon grisar över varav ca 150 00 grisar över varav ca 135 000 grisar över varav 2 400 grisar över varav ca 72 000 smågrisar varav 43 000 grisar över varav 8 000 smågrisar varav ca 3 800 smågrisar varav 1 700 grisar över varav ca 10 000 smågrisar varav ca 4 000 grisar över varav ca 4 000 grisar över varav 24 000 smågrisar varav 11 000 grisar över varav 15 400 grisar över varav 6 000 smågrisar varav 3 000 smågrisar varav 1 500 smågrisar Transportströmmar för olika djurslag med mera Av de transporterade grisarna återfinns endast cirka 75 000 i kate- gorin avelsgrisar . I kategorin suggor som grisat minst en gång återfinns cirka 209 000 djur. Av dessa suggor transporteras till fem länder – , , , och . Suggorna kommer från , , , , , och . Dessa transporter har kritiserats eftersom suggorna ofta är tunga och klarar långa transporter dåligt. I vissa fall säljs de dessutom till uppfödningssystem som är förbjudna i avsändarlandet. Stora transporströmmar av grisar i olika kategorier Som framgår ovan är inte möjligt i de flesta fall att utläsa ur stati- stiken huruvida grisarna transporteras till slakt eller inte. Grisarna är uppdelade i viktklasser förutom de som uppges vara avelsdjur. Strömmar för grisar med en vikt under , här benämnda små- grisar: Transportströmmar för olika djurslag med mera Strömmar för grisar med en vikt över , här benämnda vuxna grisar: 2.4.4Handel mellan länder av grisar Den allra största delen av transporter av gris sker mellan olika EU- länder; importen från tredje land är mindre än ½ procent. För gri- sar finns inga exportbidrag som för nötkreatur. Exporten till tredje land är även den obetydlig. Gränsöverskridande transporter av grisar olika katego- rier, 2000 Transportströmmar för olika djurslag med mera För beräkning av det totala antalet grisar som transporteras över gränserna har de högsta siffrorna valts, vilket är interna exportsiff- ror för smågrisar och interna importsiffror för vuxna grisar. Av dessa drygt 9,3 miljoner grisar är cirka 75 000 klassificerade som avelsgrisar. Cirka 9 000 av dessa exporteras ut ur EU, varav många till så avlägsna mål som , och . De största exportländerna för extern export av grisar för avel är och . Enligt uppgift satsar på denna externa export, och anses som en stor och intressant marknad. Några få länder dominerade den totala exporten av grisar , nämligen , , och . Sju län- der rapporterar en total export av mer än 250 000 grisar. De län- derna redovisas nedan. Total export av grisar från vissa länder, 2000 Två länder dominerar den totala exporten av smågrisar, nämligen och . I båda länderna avvänjs smågrisarna enligt uppgift ofta vid cirka 21 dygns ålder och säljs i den åldern. Detta stämmer väl med den vikt en mellanstation i uppger för mottagande, nämligen . Så späda grisar kräver dock speciell behandling med tempererade bilar. Exporten av smågrisar till tredje land är liten, cirka 18 000 djur. Drygt 15 000 av dessa exporteras till . Tre länder dominerar den totala exporten av slakt- och avelssvin, nämligen , och . Endast ett mycket litet antal vuxna grisar exporteras externt. Transportströmmar för olika djurslag med mera De tre största importländerna är , och . Nio länder uppger en total import av mer än 250 000 grisar. De länderna redovisas nedan. De största importländerna totalt av små- grisar är , och , som stod för cirka 85 pro- cent av importen . Total import av grisar till vissa länder, i till tusental Endast och saknar import, såväl intern som extern, av grisar. Totalt importeras cirka 57 000 grisar från tredje land till EU-län- (8 600 stycken), (5 400 stycken) (2 200 stycken). Import av grisar från tredje land, avrundat till hela hundratal Transportströmmar för olika djurslag med mera föder upp cirka 3 miljoner slaktsvin (3 207 2001). För detta ändamål finns cirka 200 000 suggor i landet. Jämfört med till exempel och flera andra europeiska länder har en lägre integrationsgrad; med integrerad gris- uppfödning menas att grisen stannar på gården där den är född till dess att den skall skickas till slakt. har en mer specialiserad grisuppfödning med specialiserade smågrisuppfödare, förmedling av grisar vid , det vill säga vid 10–12 veckors ålder, och specia- liserade slaktsvinsuppfödare. har antalet suggbesättningar minskat , medan det totala djurantalet minskat med . Antal suggor per besättning har alltså stigit kraf- tigt. Besättningarna för smågrisuppfödning har blivit större, och uppfödningen bedrivs vanligen omgångsvis, som för- medlingen av smågrisar i allt högre utsträckning utmärks av mel- langårdsavtal och integrerad produktion. av slaktsvinen levererades från integrerade besättningar. Även om andelen med integrerad uppfödning ökar, så transporteras en stor del av de svenska grisarna två gånger i sitt liv. Ett uppfödningssystem som och i någon mån är ensamma om är de så kallade suggringarna eller suggpoolerna. Dessa är av särskilt intresse av transportskäl och smittskyddsskäl, eftersom suggorna före beräknad grisning transporteras från centralenheten, där de har seminerats och vistats under sinpe- rioden, ut till så kallade satellitbesättningar, där de grisar och där smågrisarna sedan föds upp. Efter avvänjning transporteras sug- gorna tillbaka till centralenheten. av sug- gor ingår i denna typ av system, vilket motsvarar cirka 40 000 sug- gor. Uppfödaren på satellitbesättningen hyr alltså suggan, som ägs av centralenheten. I finns 34 avelsbesättningar med renrasiga djur som försör- jer 85 gyltproducerande besättningarna med djurmaterial. De senare är besättningar som tar fram de djur som skall bli mödrar i Transportströmmar för olika djurslag med mera Moderdjuren är vanligen korsningar mellan raserna och Lantras. I stort sett varje besättning med smågrisuppfödning har en eller flera galtar för betäckning och brunststimulering, även om man i mycket stor utsträckning använ- der sig av seminering. I förekommer inga marknader där avelsdjur säljs. För att få sälja levande grisar i , vare sig det gäller avelsdjur eller smågrisar för vidare uppfödning till slakt, krävs att besättningen är ansluten till en officiell hälsokontroll. Officiell hälsokontroll för grisar utövas av Svenska Djurhälsovår- den AB, som är ett konkurrensneutralt veterinärbolag. Kontrollen bedrivs med stöd av lag om hälsokontroll med följdförfattningar. Alla avels-, gylt- och smågrisproducerande besättningar skall vara anslutna. Totalt är 3 100 besättningar anslutna (). Utanför Svenska Djurhälsovårdens hälsokontroll står ett mindre antal integrerade besättningar som föder upp grisar direkt till slakt. Hälsokontrollen omfattar regelbundna kontroller genom besätt- ningsbesök. Besöken görs 1–. Vid besöken utförs allmän hälsokontroll och provtagningar för kontroll av vissa smitt- samma sjukdomar. Dessutom ges råd om förebyggande åtgärder, djurflöden, skötsel och hygien. Svenska Djurhälsovården utfärdar en hälsodeklaration, vilken talar om att besättningen varken har nyssjuka eller visar kliniska tecken på allvarlig hosta, diarré eller annan allvarlig sjuklighet. Akutsjukvården i besättningarna ombesörjs av praktiserande besättningsveterinärer, ofta distriktsveterinärer, som är anställda av . De arbetar utifrån lokala veterinärstationer. av besättningsveterinärerna är privata, men man arbetar i stort på samma sätt som de statliga distriktsveterinä- rerna. Besättningsveterinären behandlar akut sjuka djur och före- skriver de läkemedel som används i besättningen. Förutom den direkta akutsjukvården deltar besättningsveterinärerna i varierande grad i hälsovården och hälsokontrollen, då på uppdrag av Svenska Djurhälsovården. Transportströmmar för olika djurslag med mera Grisuppfödningens fördelning i landet Smågrisuppfödningen är koncentrerad till några få områden i ; , och har tillsammans cirka 2/3 av det totala djurantalet. I finns det till exempel flera suggor än i alla de fem Norrlandslänen samt , och tillsammans. I finns det färre än 400 suggor, och det finns bara en uppfödare med mer än 50 suggor. Smågrisproduktionen 1999 fördelad per län, antal suggor per län Slaktsvinsuppfödningen i är koncentrerad till ett relativt litet antal besättningar och några få regioner. Omkring 450 uppfö- dare svarar för av den totala uppfödningen. Totalt finns det enligt statistik cirka 5 000 upp- födare med slaktsvin i landet, men av dessa har 2/3 färre en 100 djur. Av det totala djurbeståndet har denna grupp inte mer än . Uppfödningen är starkt koncentrerad till några få delar av landet, där , och svarar för omkring 50 pro- cent av hela uppfödningen. De 10 län som har minst antal djur har tillsammans inte av landets totala antal slaktsvin. Transportströmmar för olika djurslag med mera Länsvisfördelning av antalet slaktsvin i , antal djur De flesta besättningarna med färre än 100 djur finns i norra . Av det totala antalet besättningar i och är små besättningar med färre än 100 djur. I är motsvarande andel inte . De stora besättningarna med fler än 750 djur är mer jämnt fördelade över landet. Totalt finns det drygt 450 i hela landet. Flest finns i , cirka 125, medan har flest satt i relation till det totala antalet besättningar. I norra och i skogsbygderna i övriga delar av landet finns bara någon eller några uppfödare med fler än 750 slaktsvin. De 20 kommuner som har flest slaktsvin i landet har totalt av det totala antalet. Samtliga dessa kommuner är belägna i slättbygderna i och . har flest slaktsvin i landet, cirka 75 000 stycken. Det finns fler slaktsvin i än i hela och skogsbygder sammantaget. Det finns 32 kommuner i som helt saknar slaktsvinsuppfödare, och det finns 48 som bara har 1 eller 2 producenter. Värt att notera är att största grisslakteri, ägt av , ligger i och att det största privatägda grisslakte- riet finns i ligger i samma län, liksom även Ugglarps slakteri med relativt omfattande grisslakt. Betydande grisuppföd- ning finns även i . Landets näst största slakteri för Transportströmmar för olika djurslag med mera grisar ligger i och ägs av . slakteri, som är privatägt, har även det en betydande slaktkapacitet för gris. Fyra separata flöden av grisar kan särskiljas: handel med och transport av avelsdjur, förmedling av smågrisar till slaktgrisbesättningar för vidare uppfödning till slakt, transport av suggor inom suggringar/suggpooler, transport av slaktsvin från slaktsvinsbesättningar till slakteri. Transporten av avelsdjur är volymmässigt den minsta delen av gristransporterna. Den omfattar avelsdjur, inklusive galtar och gyltor/gyltämnen som transporteras mellan avelsbesättningar, från avelsbesättningar till gyltuppfödning och från gyltuppfödning till bruksbesättningar. Dessa transporter går av smittskyddsskäl i spe- ciella bilar som omfattas av särskilda regler. Det andra flödet är smågrisar, vanligen med en vikt på och 10–, till slaktsvinsppfödare. Även dessa djur transporteras i särskilda bilar, speciellt inredda för smågrisar. En specialvariant av smågrisförmedling är förmedling eller för- säljning av nyavvanda smågrisar. Dessa djur är 5–, och de har alldeles speciella krav och är mycket känsliga. Denna typ av förmedling har i utförts mellan en handfull besättningar – dels i försökssyfte, dels kommersiellt när plats för de avvanda gri- sarna saknats hos smågrisuppfödaren. har oacceptabel sjuklighet och dödlighet förekommit efter förmedling av nyavvanda grisar. Det tredje flödet är suggor som transporteras inom sugg- ringar/suggpooler. Det finns 31 suggringar eller suggpooler och dessa omfattar av landets suggor. Detta inne- bär att 40 000 suggor ingår i dessa system. Det fjärde och sista flödet som kan särskiljas är transport av gri- sar med uppnådd slaktvikt, från slaktsvinsuppfödaren till slakteriet. Uppfödningen är vanligen kontrakterad, antingen med ett privat slakteri eller med eller KLS (kontrollslak- teri). Det är alltså inte självklart att leverans sker till det geografiskt närmsta slakteriet, utan detta styrs av kontrakt och rådande mark- nadskrafter. Transportströmmar för olika djurslag med mera Transport av grisar till och från Antalet grisar som tas in i är mycket lågt. De kom- mer från och/eller och antalet är mellan 0 och 24 . Antalet grisar som exporteras är betydligt större. Det rör sig främst om grisar för slakt och de flesta sänds till . Grisar för produktion förekommer endast , även de till , därefter är samtliga grisar slaktdjur förutom ett fåtal avelsdjur, som mest 57 stycken, som minst 0. sändes en minigris till och ett annat år ett vildsvin till djurpark, även det till . Följande visar hur dominerande är som handelspartner. gick 11 636 grisar till , var siffran 9 851, gick samtliga förutom 29 grisar till , gick all export till förutom en minigris till . Totalt export grisar enligt utfärdade Animo-meddelan- den utfärdade –2001 Antal 8 000 grisar 6 000 Transporter av får och lamm inom EU och till och från tredje land har rönt stor uppmärksamhet; många protestaktioner har handlat Transportströmmar för olika djurslag med mera Händelsen i hamnstaden i fick exempel- vis stor uppmärksamhet, när två transportfordon med flera hundra får lämnades i sommarhettan i utan att fåren fick svalka eller vatten, vilket ledde till att 160 djur dog. Får och lamm transporteras ofta mycket långt och , till exempel från till , vilket är en resa som kan ta 100 timmar14. Fordon och släp transporterar får i flera våningar och är dessutom av plåt, vilket lätt gör dem heta, och ven- tilationen är ofta undermålig. Vid kontroller har fordonen dess- utom varit överlastade15. I flera länder slaktas får helt utan eller med otillräcklig bedöv- ning genom att strupen skärs av (skäktning). I det följande behandlas får och getter tillsammans. 2.5.2Antal får och getter – levande och slaktade Liksom för andra djurslag har uppgifter i nedanstående redovisning och analys hämtats från EU:s statistiska årsbok och . har, av skäl som redovisats tidigare, valts som jämförelseår. Den senaste utgåvan av jordbruksstatistiska årsbok (Agriculture – Statistical Yearbook 2000, tabell 3.1), har valts för antalet får/getter i EU. I denna redovisas dock inte siffror för , utan dessa har hämtats direkt från . Av statistiken framgår att antalet får i EU är relativt , med cirka 95 miljoner djur redovisade . Även antalet getter är relativt lika över åren, med cirka 12 miljoner djur . För vissa länder finns en tendens till ett minskande antal, medan andra länder har ett ökande antal.16 14Källa: CiWF. 15Källa: Kommissionen. 16Se tabell med uppgifter i bilaga 4. Transportströmmar för olika djurslag med mera Antal får och getter i EU i tusental respek- tive år I skiljs getter och får åt. Får är de klart flesta och finns i alla EU-länder, medan antalet getter är betydligt mindre. Fördelning av får och getter inom EU, antal djur i tusental Transportströmmar för olika djurslag med mera I många länder utanför EU är produktion av lamm och lammkött för export en viktig del av jordbruket. Totalt fanns cirka 1 068 669 000 får och 709 934 000 getter i världen . Nedan redovisas populationerna i vissa länder av intresse för EU, på grund av import från dessa. Fördelning av får och getter i länder utanför EU, 1999 Källa: Jordbruksstatistisk årsbok 2001 Totalt slaktades cirka 70,5 miljoner får/lamm och 8,3 miljoner get- ter i EU under år 2000.17 är det land i EU som har störst fårslakt, och är ledande vad gäller antal slaktade getter. Antal slaktade får/lamm och getter i EU, 2000 Får/lamm i tusental 17 Källa: FAO . Transportströmmar för olika djurslag med mera SOU 2003:6 Källa: FAO (8.7.02). saknas i statistiken eftersom landet saknar slakterier. Flera av EU:s ansökarländer är stora uppfödare av får/lamm och Exporten av levande djur från dessa länder till EU är omfat- tande. Även den inhemska slakten är stor, framför allt i . Slakt av får/lamm och getter i tusental i länder utanför EU Får/lamm i tusental Källa: FAO 24.9.02. 2.5.3Stora gränsöverskridande transportströmmar av får och getter Mul- och klövsjukeutbrottet i påver- kade handeln med får i stor utsträckning. Strikta transportrestrik- tioner infördes till och för de drabbade länderna under . I rapporten väljs därför som bas- och jäm- förelseår. Transportströmmar för olika djurslag med mera Om den totala import- och exportstatistiken jämförs visas en transport över gränser av totalt cirka 4,5 miljoner får/lamm och cirka 109 000 getter . Gränsöverskridande transporter av får/lamm och getter, 2000 Får redovisas i statistiken i tre olika grupper – renrasiga avelsfår, lamm upp till och andra får. är den största enskilda gruppen med cirka 3,3 miljoner djur. Gruppen renrasiga avelsfår är den minsta gruppen med cirka 49 000 djur. Det stora flertalet får bedöms vara djur till slakt, även om detta inte anges i statistiken. Totalt slaktades cirka 70,5 miljoner får/lamm i EU . Fördelning mellan slaktdjur och livdjur vid gränsöver- skridande transporter av får och get, 2000 Många får, framför allt lamm, importeras från tredje land. Av dessa djur kommer från , resten från . Den externa importen är som mest intensiv under årets första del. kommer från , cirka 846 000 djur. Hälften av den externa exporten sker till . För får/lamm betalas inga exportbidrag. Getter indelas i grupperna renrasiga avelsdjur och andra getter. Gruppen renrasiga avelsdjur är den minsta med cirka 3 700 djur. Om gruppen med andra getter avser liv- eller slaktdjur anges inte, Transportströmmar för olika djurslag med mera men som för får antas de vara slaktdjur, framför allt eftersom anta- let slaktade getter i EU uppgick till över 8 miljoner djur . Utredningen kan inte finna belägg för att slakttransporter av får/lamm generellt skulle vara sämre än transporter av livdjur. Transportströmmar av får och lamm Vid en analys av statistiken för får och lamm kan två stora transportströmmar skönjas. Den ena går från till och , och den andra går från , , och till i första hand . De uppgifter som finns redovisade i stämmer inte överens med de uppgifter som enskilda länders myndigheter lämnar vid förfrågan. De senares siffror är överlag högre. Ett exempel som kan nämnas , där uppger en total export från för av cirka 241 000 får, men enligt ansvarig myndighet var antalet 653 000 får/lamm det året (DEFRA, , Food and Rural Affairs, ). Andra EU-länder uppger en intern import från av totalt cirka 542 000 får/lamm. Även siffror för intern import avviker starkt mellan den ansva- riga myndigheten och . uppger DEFRA en intern import av cirka 6 000 djur, medan siffra är cirka 169 200 får, varav cirka 168 700 kom från . För de flesta av dessa djur tycks enbart vara ett transitland – något som dock inte kan utläsas av statistiken, liksom inte heller djurens slutdestination. Av cirka 249 000 får/lamm exporterade intern från uppges inte någon destination för cirka 235 000 av djuren. Enligt uppgifter till utredningen uppges ofta försäljningen till det land där uppköparen bor, vilket inte nödvändigtvis är samma land som den slutliga destinationen. Ett exempel på detta är . Om djuret sedan säljs vidare till ett annat land kan inte den totala transporten följas, vare sig i statistiken eller via Animo- systemet. Transporttiden kan därför bli mycket lång för djuren och avvika från de bestämmelser som finns i transportdirektivet. Det- samma gäller får/lamm som importeras från . I följande analys har statistiken över import och export – intern och extern – för kombinerats. SOU 2003:6 Transportströmmar för olika djurslag med mera Transporströmmar av får och lamm från Antal får/lamm varav 115 000 lamm varav 108 000 lamm varav 1 047 000 lamm Antal får/lamm varav 348 000 lamm varav 452 000 lamm Antal får/lamm varav 32 000 lamm Utöver ovanstående importerades cirka 1 600 lamm från till och 230 vuxna får från till från . Transporströmmar av får och lamm från västra : Antal får/lamm varav 72 000 lamm varav 122 000 lamm varav 20 000 lamm varav 52 000 lamm