sou · GRB3105d4 · 2004-01-01 00:00:00 — I det svenska Miljö- och landsbygdsprogrammet är syftet med våtmarkerna framför allt att förhindra läckage av växtnäringsämnen och toxiska substanser till sjöar och vattendrag. Delindikatorerna a) och b) har därför tolk- ats som att de motsvarar detta syfte. c)Uppgifter saknas men bedöms bli tillgängliga . d)Våtmarker är generellt sett gynnsamma för en rad arter. Arealen har angetts i delindikator a) och b). När det gäller effekter av våt- markerna på den biologiska mångfalden så tyder preliminära upp- gifter från Våtmarkscentrum på att de anlagda våtmarkerna inte hyser ett stort antal arter. Som möjliga orsaker anges att våtmark- erna är nyanlagda eller att de saknar vissa kvalitetskriterier viktiga för den biologiska mångfalden. e)Våtmarker i betesmarker och slåtterängar liksom våtmarksslåtter utgör sällsynta livsmiljöer på relevant geografisk nivå. Det går inte att utifrån tillgängliga data avgöra hur stor andel våtmarker som finns i betesmarker. Våtmarkerna med ersättning finns samtliga i de jordbruksintensiva områdena med en lägre andel betesmarker. Svar på Fråga VI.2.B. Ersättningarna genom Miljö- och landsbygdsprogrammet har sanno- likt bidragit till att gynnsamma livsmiljöer främjas och bevaras. Anslutningen till de aktuella ersättningsformerna har ökat . Ytterligare studier behövs dock, bl.a. för att säker- ställa ersättningarnas effektivitet och för att identifiera områdenas geografiska läge. Utifrån detta skulle en klassning av de olika miljö- erna vara möjlig. Hur har den biologiska mångfalden (genetisk mångfald) bevarats eller utökats tack vare åtgärder för miljö- vänligt jordbruk genom bevarande av hotade djurraser eller växt- sorter? Djur/växter som avlats/odlats enligt överenskommelser (antal individer eller hektar per ras/sort) a)varav raser/sorter som förekommer i EU-förteckningar eller internationella förteckningar: FAO:s ; Inter- nationella åtagandet om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk, b)varav raser/sorter som bevarats inom det jordbrukssystem de av tradition är en del av (%). Som tabell VI.5 visar har flera av de utrotningshotade husdjursraser- na ökat i antal . För en betydande andel av raserna är dock situationen fortfarande oroande och ytterligare åtgärder behövs. a)Raser som markerats med X i tabellen är förtecknade på FAO:s lista över utrotningshotade husdjursraser. Enligt uppgifter från skall dock denna lista uppdateras och innefatta samtliga utrotningshotade husdjursraser med stöd enligt programmet. b)Samtliga raser med ersättning genom Miljö- och landsbygds- programmet utgör traditionella husdjursraser. Därtill finns ytter- ligare några raser vilka inte ingår i ersättningssystemet. Antal anslutna djur inom ersättningen till utrotnings- hotade husdjursraser 1999 och 2002 Källa: , 2003. Svar på Fråga VI.2.C: Ersättningen till utrotningshotade husdjursraser har bidragit till att öka antalet djur av dessa raser. är dock situationen oroande för ett flertal raser varför ytterligare åtgärder behövs. Utredningen har föreslagit ett antal förenklingar av reglerna för ersättning så att de bättre skall spegla den aktuella situationen och därmed bidra till att bestånden av hotade djur ökar. Hur har landskapsbilden bevarats eller främjats genom åtgärder för miljövänligt jordbruk? Jordbruksmark som omfattas av överenskommelser som bidrar till samstämmighet med områdets naturbetingade och biofysiska känne- tecken (antal platser och hektar) a)varav andel genom jordbruksmönster som påverkats av stöd- åtgärderna (ange vid behov typ av landskap, som betesmark, osv.) (%), b)varav andel genom miljöbetingelser som växt- och djurliv eller livsmiljöer som är en direkt eller indirekt följd av stödåtgärder (%), c)varav andel genom bevarande av landskapstyper som reliefer eller konturer (%), d)varav andel genom bevarande av vattennivåër och av vatten- samlingars utseende genom stödåtgärder (uppdämning, bevatt- ningsbegränsningar osv.) (%). Indikatorn besvaras tillsammans med indikatorerna VI.3–2.1. Jordbruksmark som omfattas av överenskommelser som bidrar till den perceptiva/kognitiva, i synnerhet visuella, differentieringen (homogenitet/mångfald) av landskapet (antal orter och hektar/kilo- meter) a)varav andel genom visuell mångfald till följd av jordbruks- och odlingsmönster som påverkats av stödåtgärderna (omfattning, landskapsplanering inklusive växthöjder, färger) (%), b)varav andel genom miljöbetingelser som växt- och djurliv eller livsmiljöer som är en direkt följd av stödåtgärder (%), c)varav andel genom människopåverkande objekt (häckar, diken, spår) och som införts eller bevarats genom stödåtgärder, eller genom möjligheten att se landskapsdifferentieringen (homogen- itet/ mångfald) tack vare stöd till växtlighetsskötsel (%). Indikatorn besvaras tillsammans med indikatorerna VI.3–3.1. Jordbruksmark som omfattas av överenskommelser som bidrar till att bevara/främja kulturella och historiska kännetecken för området (antal orter/objekt och hektar/kilometer) a)varav andel genom förekomst av traditionella grödor eller tradi- husdjursarter som påverkas av stödåtgärderna (%), b)varav andel genom människopåverkande linjära objekt (häckar, diken, spår) som återinförts eller bevarats genom stödåtgärder (%), c)varav andel genom människopåverkande enstaka objekt som återinförts eller bevarats genom stödåtgärder (t.ex. förekomst av träddungar eller möjligheter att se kulturarv tack vare växtlighets- skötsel osv.) (%), d)varav andel genom möjligheter att prova traditionella jordbruks- aktiviteter (vallning, transhumance, slåtter osv.) som återinförts eller bevarats genom stödåtgärder (%). Indikatorerna VI.3–1.1, VI.3–2.1 och VI.3–3.1 avser jordbruksmark såsom betesmarker, slåtterängar samt våtmarker med därtill knuten traditionell skötsel. Därtill avses det öppna odlingslandskapet i sig samt av människan planerade landskap, skapade landskapselement och småbiotoper liksom traditionella husdjursraser. avser anslutna jordbruksmarkers samstämmig- het med områdets naturliga kännetecken. Här avses (naturliga) betesmarker och slåtterängar, naturliga avgränsningar i landskapet (mosaik) liksom vattensamlingar. I viss mån avses också inslaget av ett traditionellt öppet odlingslandskap. De aktuella arealerna har redovisats under andra indikatorer. Det kan konstateras att arealerna av dessa marktyper har ökat vilket är ett tecken på att ersättningarna genom programmet har haft effekt. inger nedläggningarna av jordbruk och jordbruksmark i framför allt oro, även om denna nedläggning har bromsats något . För att bevara dessa marker öppna behövs ytterligare åtgärder. Exempel på förekommande mosaiklandskap är vilket beskrivs i utvärderingens övergripande kapitel. Andra exempel är fäbod- och skogsbeten, där flera naturliga avgränsningar finns. Uppgifter finns om de totala arealerna av olika slags betesmarker. Dock saknas uppgifter om landskapet och dess utformning. Detta innebär att det inte med säkerhet går att fastställa om det är de mest värdefulla markerna som bevaras i ersättningssystemen. Eftersom en hög andel av betesmarkerna har tilläggsersättning är dock förutsätt- ningarna goda för att värdefulla marker av denna viktiga kategori skall bevaras. I avsnittet om betesmarker och slåtterängar har angetts att programmet i högre grad än nu behöver genomsyras av ett landskapsperspektiv. VI.3–2.1 avser områdets (visuella) differentiering, framför allt skapat av människan. Här avses det öppna och varierade landskapet liksom inslaget av landskapselement, småbiotoper samt våtmarker och småvatten. Inslaget av landskapselement och småbiotoper har ökat . Ett tydliggörande av sådana inslag har också gjorts vilket man direkt kan se om man färdas i landskapet. Den ökande turistnäringen, bl.a. när det gäller att bo på lantgård, vittnar också om det öppna och differentierade landskapets betyd- else. I en forskningsrapport framhålls att differentieringen ökar i det ekologiska jordbruket genom fler dofter, färger m.m. Även denna areal har ökat . är dock nedlägg- ningen i oroande – som nämnts – varför ytterligare sats- ningar behöver göras för att bevara variationen i landskapet där. VI.3–3.1. avser inslaget av traditionella jordbruksmetoder, grödor, husdjur etc. och omfattar bruna bönor, husdjursraser, stengärdes- gårdar, träddungar, hässjor, fägator m.m. liksom lieslåtter och fäbod- bete. Ersättningarna genom programmet har tydliggjort även dessa inslag, men kritik har framförts, bl.a. att ersättningsnivåerna är för låga och kvalificeringsnivåerna för höga, för att bevara dessa inslag. Utredningen har lämnat ett antal förslag vilka syftar till att öka ersättningsnivån och anslutningen. Beskriv på vilka sätt samhällsvinster uppstått och värden ökat på grund av att landskapsstrukturer och funktioner i jordbruksland- skapet skyddats eller förbättrats. Det omedelbara svaret på denna indikator är att värdena för rekrea- tion har ökat genom ett vackrare och mer tillgängligt landskap. Där- till har säkerligen välbefinnandet hos de enskilda lantbrukarna ökat i synnerhet som deras insatser nu alltmer börjar uppmärksammas. Den biologiska mångfaldens förutsättningar har med all säkerhet förbättrats även om flera studier behövs för att säkerställa ersätt- ningsformernas effektivitet. Ett mer varierat landskap har också betydelse när det gäller ett minskat kväveläckage liksom ett mindre behov av bekämpningsmedel. Ahnström, , Ekologiskt lantbruk och biologisk mångfald – en litteratur- genomgång, lantbruk, , 2002. , ; Kyllmar, ; Ulén, och , , Typområden på jordbruksmark, Avrinning och växtnäringsförluster för det agrohydrologiska /2001, Ekohydrologi 66, Avdelningen för vattenvårdslära, , 2002. Djurmiljöenhetens meddelande nr 1/2003 om biologisk mångfald – husdjur, , . Förslag till bestämmelser för att minska nitratutlakningen från jordbruket, Enligt nitratdirektivet (direktiv /676/EEG) m.m., 2003:5. Förslag till handlingsprogram för användningen av bekämpningsmedel i jord- bruket och trädgårdsnäringen , Rapport från och Kemikalieinspektionen, 2002:7. Försålda kvantiteter av bekämpningsmedel 2002, Kemikalieinspektionen 2003. underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson Per . , , Övervakning av bekämpningsmedel i vatten från ett avrinn- ingsområde i , Årsredovisning för 2001,Ekohydrologi 69, Avdelningen för vattenvårdslära, Lant- bruksuniversitet, 2002. Kväve- och fosforbalanser för svensk 1991 och jordbrukssektor 1985, 1991 och 1994, meddelanden Na 40 . Kväve- och fosforbalanser för svensk 1995, meddelanden Na 40 . Kväve- och fosforbalanser för svensk och jordbrukssektor 1997, meddelanden Mi 40 . Kväve- och fosforbalanser för svensk och jordbrukssektor 1999, meddelanden Mi 40 . Kväve- och fosforbalanser för svensk och jordbrukssektor 2001, meddelanden Mi 40 . Landsbygdspolitik – resultatredovisning, Regeringens skrivelse till , Skr. 2002/03:111. föreskrifter om dricksvatten, SLVFS 2001:30. , , Sånglärkan i det moderna jordbrukslandskapet, Uppsats inom Miljö- och hälsoskydd, , 2000. Miljöeffekter i av EU:s jordbrukspolitik, Rapport från projektet miljöeffekter, 1999:28. Miljöeffekter av EU:s jordbrukspolitik, Rapport från projektet miljö- effekter 2001, 2002:2. Plus och minus för miljön, Miljöeffekter av EU:s jordbrukspolitik, Jordbruks- verket, 2003. Rands, M. R. W. & Sotherton, N. W., Pesticide Use on Cereal Crops and Changes in the Abundance of Butterflies on Arable Farmland in , Biological Conservation 36 (1986) 71-82. Sektorsmål och åtgärdsprogram för reduktion av växtnäringsförluster från jord- bruket, 2000:1. Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel, Betänkande av HOBS- utredningen, SOU 2003:9. , ; Strand, ; Sahlén, och , , Preliminär delrapportering för utvärdering av projektstödsvåtmarker (LBU) med avseende på näringsretention och biologisk mångfald, Våtmarkscentrum, , . , , Rapport från projektet , Opublicerad rapport från Artdatabanken, 2003. , ; , och , , Förekomst av bekämp- ningsmedel i svenska vatten 1985–2001, Sammanställning av en databas, från monitoring och riktad provtagning i yt-, grund- och dricksvatten, Ekohydrologi 65, Avdelningen för vattenvårdslära, , 2002. Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . Uppdrag till med anledning av det fortsatta arbetet med de 15 miljökvalitetsmålen – Åtgärdsprogram för hotade arter m.m., Deluppdrag om fosforutsläpp, Regeringsbeslut . Uppgifter baserade på beräkningar utförda av , kontaktperson . Uppgifter baserade på aktuell FAO-lista, , kontaktperson , se hemsida . Uppgifter baserade på redovisade växtnäringsbalanser för Brogården och referensområden, , . Uppgifter från organisationen på lantgård genom en artikel på – Ekot:s hemsida, Kapitel VII – Förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter Hur har investeringarna bidragit till att öka jord- bruksprodukternas konkurrenskraft genom förbättrad och rationaliserad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter? Beskriv hur bearbetnings- och saluföringsförfarande blivit mer rationella (t.ex. trender i fråga om antalet stödmottagare med ISO 9000). Av de slutredovisade projekten har inte något bedrivits i syfte att utveckla kvalitetsstandard enligt ISO 9000. Emellertid har av investeringarna med stöd inriktats på att styra prod- uktionen efter den förväntade marknadsutvecklingen, främja nya och varaktiga avsättningsmöjligheter, förbättra eller rationalisera bearbet- ningen samt förbättra eller övervaka kvaliteten. Detta ger en god grund för att bearbetnings- och saluföringsförfarandet blivit mer rationellt i de aktuella företagen. Kapacitetsutnyttjande inom stödmottagande bearbetnings- och salu- föringskedjor (%). För av de slutredovisade projekten har kapacitets- utnyttjandet ökat. Förändring av kostnader för bearbetning/saluföring per basprodukt- enhet tack vare stödet (%). För av de slutredovisade projekten har pro- duktionskostnaden minskat. Förädlingskostnaden har ökat för . Svar på Fråga VII.1. Stödet har sannolikt bidragit till att stärka konkurrenskraften hos de företag som fått stöd. Detta resonemang baseras framför allt på att av investeringarna med stöd har inriktats på att styra produktionen efter den förväntade marknadsutvecklingen, främja nya och varaktiga avsättningsmöjligheter, förbättra eller rationalisera bearbetningen samt förbättra eller övervaka kvaliteten. I en övervägande del av projekten med stöd har kapacitetsutnyttjandet ökat () och i av projekten har produk- tionskostnaderna minskat eller förädlingskostnaderna ökat. Sam- mantaget borde dessa inriktningar och resultat leda till en stärkt konkurrensförmåga. Hur har investeringarna bidragit till att öka jord- bruksprodukternas mervärde och konkurrenskraft genom kvalitetsförbättring? Andel basprodukter från jordbruket som ingår i de kvalitetsförbätt- rade bearbetade/saluförda produkterna från stödmottagande bear- betnings- och saluföringskedjor (%) a)varav andel som systematiskt kvalitetsövervakas tack vare stöd- et (%), b)varav andel vars homogenitet inom eller mellan partier förbättrats. a)Kvalitetskontroll har ökat eller kommit till stånd för av de slutredovisade projekten. av de slutredo- visade projekten har kvalitetskontroll . b)Denna uppgift har inte efterfrågats i slutredovisningen då den har ansetts vara svår att bedöma. Homogenitet inom eller mellan partier har heller inte varit ett huvudsyfte för investeringar inom ramen för förädlingsstödet. Andel saluförda produkter från stödmottagande bearbetnings- och saluföringskedjor som säljs med kvalitetsmärkning (antal produkter och %) a)varav under märkningssystem på EU-nivå (%), b)varav under märkningssystem på nationell nivå (%), c)varav under andra märkningssystem (%). För av de slutredovisade projekten har kvalitetsmärkning kommit till stånd eller ökat genom projektet. Det är i huvudsak nationell märkning eller både nationell och godkänd EU-märkning som avses. Uppgifter om annan nationell märkning av kvalitetsprodukter t.ex. naturbeteskött saknas. Denna torde emellertid ha ökat i betydelse . I två fall har angetts att övrig märkning finns (dock ej specificerad). Uppgifter om antal produkter med märkning och andelen av totalt saluförda produkter saknas. Mervärde i stödmottagande bearbetnings- och saluföringskedjor (%). För av de slutredovisade projekten 2002 har uppgetts att försäljningsvärdet har ökat med i genomsnitt 10 pro- cent. I 7 av projekten har produktionskostnaden som andel av försäljningsvärdet minskat (), varav i vissa fall mark- ant dvs. med mer än eller lika . I 8 av projekten har förädlingskostnaden som andel av försäljningsvärdet ökat (motsvarar ) medan den minskat i ett fall. Uppgifter om mervärdet saknas för de slutredovisade projekten . Svar på Fråga VII.2. Uppgifter som har lämnats för de slutredovisade projekten tyder på att stödet har bidragit till att öka jordbruksprodukternas mervärde och konkurrenskraft. Exempelvis har kvalitetskontrollen ökat i av projekten, kvalitetsmärkningen ökat i 25 pro- cent och försäljningsvärdet ökat i av projekten. Hur har investeringarna förbättrat villkoren i sektorn för produktion av basprodukter från jordbruket? Trender (för kvantiteter och priser) i fråga om de inköp som görs av stödmottagande produktion- och saluföringskedjor. I 61 av de slutredovisade projekten har råvaruvolymen ökat (), i 16 fall är volymen oförändrad (). I 25 av projekten har råvarupriset (per enhet) ökat (), varav i 13 projekt markant dvs. Andel (inom programområdet) av bruttoförsäljning av basprodukter till avsättningsaktörer som bevarats eller etablerats tack vare stödet (%). Uppgiften går inte att få fram från nuvarande underlag. Då stödet i huvudsak är inriktat på producenter kan det endast röra sig om en liten andel. Andel av leveransen av basprodukter till stödmottagande producent- er (bearbetning) eller saluförare som beror på fleråriga kontrakt eller likvärdiga instrument (%). I 31 av de slutredovisade projekten finns fleråriga kontrakt (). Bland slutredovisade stöd hade endast ett flerårigt kontrakt tillkommit genom stödet. Motsvarande uppgift saknas års stöd. I 9 av projekten anges en ökning av leverantörernas relativa betydelse i samband med projektet (). Med detta menas att en större andel råvaror köpes av leverantörerna som en följd av investeringen. Svar på Fråga VII.3. Stödet har troligtvis till viss del medverkat till att förbättra villkoren för produktion av basprodukter från jordbruket. Detta baseras på att råvaruvolymen har uppgetts öka i av projekten och att i av projekten finns fleråriga kontrakt. Det är dock för tidigt att dra slutsatser om stödets effekter eftersom uppgifter saknas för flera av projekten. Hur har investeringarna bidragit till förbättrad hälsa och ökad välfärd? Andel stödmottagande investeringar i bearbetning och saluföring som har ett samband med hälsa och välfärd (%) a)varav andel som syftar till att förbättra den näringsmässiga och hygieniska kvaliteten på livsmedelsprodukter (%), b)varav andel som syftar till att förbättra den näringsmässiga och hygieniska kvaliteten på foder (%), c)varav andel som syftar till att förbättra säkerheten i arbetsmiljön (%), d)varav andel som syftar till att förbättra djurens välbefinnande (%). Totalt sett har 108 projekt av 130 () haft ett samband med hälsa och välfärd: a)51 av de helt eller delvis slutredovisade projekten har avsett för- bättring av produktens näringsinnehåll och hygieniska standard (). b)Ingen uppgift finns för denna delindikator eftersom stöd inte har lämnats för förbättring av den näringsmässiga och hygieniska kvaliteten på foder. c)49 av projekten har avsett förbättring av säkerheten på arbets- platsen (). d)8 av projekten har avsett förbättring av djurhälsan (). Beskriv trenderna i fråga om spridningen av smittsamma sjukdomar vid hantering och transport av slaktdjur i samband med stödet (t.ex. antal incidenter). Spridning av smittsamma sjukdomar utgör relativt sett ett mindre problem i även om en del problem med salmonellasmitta förekommit . Enligt vidtas åtgärder för att hantera smittan så att den inte förs vidare ut i fodret. Beskriv trenderna i fråga om arbetsmiljö i sam- band med stödet (t.ex. antal rapporterade incidenter). I 18 av de slutredovisade projekten anges antalet olyckor ha minskat (). I övrigt är antalet olyckor oförändrat. Det bör i sammanhanget tilläggas att antalet olyckor är få på dessa arbets- platser i . Svar på Fråga VII.4. Eftersom av projekten har haft en inriktning mot en förbättrad hälsa och välfärd eller ett samband med hälsa och välfärd tyder detta på att stödet bör ha bidragit till en förbättrad hälsa och välfärd i förädlingsindustrin. Det går dock inte att utifrån tillgängligt utvärderingsunderlag fastställa i vilken grad stödet har bidragit till en förbättrad hälsa och välfärd. Hur har investeringarna bidragit till att skydda miljön? Skapad eller utökad kapacitet tack vare stödet till bearbetning och saluföring av basprodukter från jordbruket som framställs med miljövänliga jordbruksmetoder (ton) a)varav andel bearbetning/saluföring av produkter från jordbrukare som följer miljökrav som övervakas av offentliga myndigheter eller regleras genom kontrakt eller likvärdiga instrument (t.ex. ekologiska produkter, integrerad produktion osv.) (ton), b)varav andel bearbetning/saluföring av grödor för förnyelsebar energi eller traditionella icke ätbara jordbruksprodukter (t.ex. kork) (ton). a)Samtliga investeringar med stöd följer miljökrav som övervakas av offentliga myndigheter enligt miljölagstiftningen. I 14 av de slut- redovisade projekten har antalet ekologiskt producerade produkt- er ökat eller en ekologisk produktion kommit till stånd genom stödet (). 15 av de slutredovisade projekten hade ekologisk produktion redan innan investeringen genomfördes. I redovisningarna års slutredovisade stöd framkommer att livsmedel produceras ekologiskt efter stödet jämfört med före (en ökning med ). års slutredovisade stöd saknas motsvarande uppgifter. b)Endast fem stöd har gått till produktion av icke ätbara jord- bruksprodukter, bl.a. olja för industriellt bruk. Stödet är öppet för sådan produktion men är huvudsakligen inriktat på livsmedel. Andel bearbetnings- och saluföringskedjor som genomfört miljö- förbättringar tack vare samfinansiering (%) a)varav andel där miljöförbättringar varit det direkta syftet (%), b)varav andel där miljöförbättringar uppstått som bieffekt (t.ex. på grund av ny teknik som införts i första hand av andra skäl) (%), c)varav andel stödmottagande investeringar som går utöver de normer som gäller för utsläpp (avfall, avlopp, rök) direkt från be- arbetnings- eller saluföringsstället (%), d)varav andel stödmottagande investeringar som gäller utnyttjande av naturtillgångar (vatten, energi) och produkternas miljöeffekter efter det att de lämnat bearbetnings- eller saluföringsstället (transport, förpackning) (%). a)och b) Endast tre av de helt eller delvis slutredovisade projekten har som direkt mål att förbättra miljön () medan 60 av projekten har miljöförbättringar som en bieffekt (). c)Avseende skyddet av miljön så är det endast ett av projekten som går längre än vad som gäller enligt regelverket (). d)På liknande sätt är det bara ett av projekten som avser ett för- bättrat utnyttjande av naturtillgångar (). Utöver dessa delindikatorer har fyra av projekten negativa miljöeffekter (3 pro- cent). Svar på Fråga VII.5. Investeringarna med stöd bedöms i viss mån ha bidragit till för- bättring eller skydd av miljön. Detta resonemang baseras på att den ekologiska produktionen har ökat eller kommit till stånd i av projekten och att för av alla projekt har angetts att investeringarna har medfört miljöförbättringar även om detta inte var huvudsyftet. Det går dock inte att utifrån till- gängligt utvärderingsunderlag fastställa i vilken grad stödet har bidragit till förbättring eller skydd av miljön. underlag för utvärdering av förädlingsstödet, , kontaktperson . Uppgifter från , , Kapitel VIII – Skogsbruk