sou · GRB313d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Öppenheten gentemot omvärlden, inte minst forskning, säkerstäl- ler en hög kvalitet på de tjänster ARB utför som man är garanterad en hög grad av självständighet. HRDC är inte statistik- myndighet utan ARB är beställarmyndighet och huvudfinansiär för statistiken inom politikområdena gentemot Statistics . ARB har också möjligheter att lägga ut uppdrag till forskare och institut. De sponsrar också longitudinell forskning bland annat genom sina anslag till Statstics . ARB ger också anslag till en annan institution av intresse för utredningen, nämligen nedanstående. CCSD, som startade är provinsernas, kommunernas och parternas gemensamma institut. Det finansieras dels genom med- lemsavgifter, dels, och i ökande utsträckning, genom anslag från forskningsråd, myndigheter och stiftelser. Ungefär hälften av budgeten består av anslag från HRDC. Dess uppdrag är: Utveckla och stödja en progressiv socialpolitik som är inspirerad av social rättvisa och jämlikhet och som stärker individer och samhällen genom forskning, rådgivning, offentlig utbildning och kampanj- verksamhet. Institutet leds av en styrelse där varje provins, parterna, vissa kommuner och frivilligorganisationer finns representerade. Institutets viktigaste kunder finns i provinser och kommuner. Institutet medverkar också i eller arrangerar en rad nationella och internationella konferenser. CCSD medverkade till exempel aktivt i World Summit on Social Development i . CCSD har en mycket tydlig profil. Man inriktar en mycket stor del av sin verksamhet och sina analyser på dels fattigdomen i det kanadensiska samhället dels på barn och barns utveckling. gav man ut tre stora verk inom dessa områden: in – a statstical profile The Progress of Children Dessa rapporter är betydelsefulla som underlag för diskussion och debatt i men också som underlag inför policybeslut federalt och provinsiellt. I ges denna typ av sammanställningar och analyser ut i första hand av myndigheter, till exempel Social- styrelsens Social Rapport, SCB:s rapport och deras familjer (1998). CCSD konkurrerar på marknaden vad gäller anslag vilket inne- bär att de utöver sina huvudområden – fattigdom och barns utveckling – åtar sig uppdrag inom också andra delar på det sociala fältet. Caledon, som startade , är en socialpolitisk think-tank. Insti- tutet är en privat, icke vinstdrivande organisation som har status av välgörenhetsinrättning. Det viktigaste stödet kommer från en stiftelse, i . Det är opolitiskt och är helt oberoende av regeringsanslag. Man kan åta sig uppdrag från regeringar och privata organisationer förutsatt att sådana uppdrag faller in under institutets agenda. Man bedriver vad man kallar högkvalitativ forskning och analys, försöker informera och påverka den allmänna opinionen och att stimulera den offentliga diskussionen om fattigdom och social- politik. Man utformar också konkreta förslag till reformering av välfärdssystemen. Verksamheten täcker hela välfärdsområdet, inklusive hälso- och sjukvård. Fokus gäller men man följer den internationella utvecklingen inom det socialpolitiska området och arbetar även med att göra kanadensisk välfärdspolitik känd i utlandet. Kärnan i institutets arbete är en uthållig socialpolitik – starka, kostnadseffektiva lösningar på de svåra problem som skapas av bland annat den åldrande befolkningen, osäker arbetsmarknad och snabba sociala förändringar. Man framhåller att fundamentala förändringar i samhällsekonomin förutsätter lika fundamentala socialpolitiska reformer. I sitt program trycker man på de starka band som finns mellan social och ekonomisk politik och de förslag man lägger fram måste bygga på realistiska bedömningar av vad som är möjligt att genomföra. , 1999, startades en think-tankorganisation i . Detta institut är av en delvis annan karaktär än såväl de svenska som internationella institut som beskrivits. Det finns dock påtag- liga likheter med i . Verksamheten är förhållandevis nystartad och är under uppbyggnad. Affärsidén är emellertid av intresse för utredningen. Man beskri- ver sig sålunda: BI ska skapa ett ledande nationellt och internationellt forum för offentlig sektor och finnas i fronten för en seriös intellek- tuell debatt, BI ska vara ett oberoende forum där viktiga samhällsfrågor kan öppet ventileras, BI ska vara idéledande med dynamiska länkar till samhälle, näringsliv och regeringen, BI ska initiera forskning som riktas mot angelägna nutidsfrågor och BI ska generera idéer och diskussioner genom ett innovativt bruk av informationssamhällets instrument. Insitute är en helt oberoende institution som finansieras via bidrag från regering, universitet och individuella medlemmar och sponsorer. Man ägnar åtskillig tid på att utveckla det offentliga samtalet genom att arrangera konferenser, seminarier och symposier. Dessa är öppna för alla mot en mindre avgift. Man har också en livaktig hemsida från vilken man kan ladda ner material. Av de som beskrivits i det föregående torde likheten med SNS vara det man främst tänker på. Ännu är den fasta personalstyrkan liten – fyra personer – men man har redan åt- skilliga kontraktsanställda på deltid. Det för utredningen mest intressanta med är dess starka inriktning på det offentliga samtalet och på en öppen behandling och debatt i en rad samhällsfrågor. Detta ska ske genom att man stimulerar intellektuellt utbyte mellan policyskapare och praktiker inom industri, handel, regering, akademiska institutioner och allmänheten. Sjukfrånvaro på individ- och arbetsställenivå Sjukfrånvaro på individ- och arbetsställenivå I föreliggande bilaga beskrivs möjligheten att, i samarbete mellan RFV och SCB, utveckla en databas som beskriver utvecklingen av sjukfrånvaro i arbetslivet. Databasen bör vara baserad på uppgifter om alla individer i arbetsför ålder samt i förekommande fall upp- gifter om sjukfrånvaro för dessa individer. Databasen föreslås kompletteras med uppgifter avseende utbildning, yrke samt före- tag/arbetsställen och när så blir möjligt också med uppgifter om diagnoser, intygsskrivande läkare och insatta rehabiliterings- åtgärder. Databasen bör tillåta en stor flexibilitet vad gäller uttagen så att största möjliga användbarhet för olika syften garanteras. Dessutom är det viktigt att databasen är så uppbyggd att snabba och flexibla uttag möjliggörs. Det förslag som här presenteras behandlades under tidig höst i expertgrupp. Utgångspunkten var uppfatt- ningen om det stora behovet av en samlad databas för analyser och uppföljning av sjukfrånvaro. Den beskrivna databasen innebär en koncentration av data till SCB. Motivet för detta är både skydd för den enskildes integritet och att en databas av detta omfattande slag fordrar stora person- resurser och stor vana vid stora register. SCB ansvarar för om- fattande register över både individer och företag och har stor vana vid att administrera stora datamängder med hög säkerhet vad gäller skyddande av alla slag av person- och företagsuppgifter. Det gäller både under uppbyggnadsskedet och vid underhållet och vården av databasen. Förslag till databaslösning och uttag från databasen Databasen föreslås uppbyggd med ett antal register fördelade på årgångar. Kopplingar på individnivå mellan register och årgångar görs med hjälp av identiteter och löpnummer. Uppdateringar och utvidgningar av databasen kan göras fortlöpande eftersom iden- titeterna liksom nyckeln mellan identiteter och löpnummer behålls. Uttag och leveranser från databasen till användare som behöver uppgifterna för statistik och forskningsändamål görs i form av avidentifierade data, vid behov med löpnummer för kopplingar mellan ingående delregister. Nya löpnummer skapas för varje nytt utlämnande. Exempel på frågeställningar som kan belysas utifrån databasen Följande frågeställningar är exempel på vad den nu föreslagna databasen kan belysa: sjukfrånvaron inom olika sektorer sjukfrånvaron inom olika branscher sjukfrånvaron för olika yrkesgrupper sjukfrånvaron inom olika regioner sjukfrånvaron inom olika företag hur ser sambandet ut mellan utbildning och sjukfrånvaro vilka arbetsmiljöfaktorer påverkar sjukfrånvaron vilka diagnoser dominerar i olika sjukfall diagnosernas koppling till olika arbetsmiljöfaktorer hur påverkar olika rehabiliteringsinsatser prognosen att återgå i arbete hur snabbt sker återgången till arbetet innebär återgång till arbete samma arbete eller nytt med av- seende på arbetets omfattning, arbetsgivare, bransch, sektor eller region hur ser den upprepade sjukfrånvaron ut ur ett individperspektiv Databasen föreslås innehålla uppgifter för personer i arbetsför ålder, 16 aktuell period och som och framåt varit folkbokförd i landet den 31/12. Uppgifter över befolkningen hämtas ur Registret över totalbefolkningen, RTB. Ur RTB hämtas vidare relevanta demografiska uppgifter, som civilstånd (även år i civilstånd), antal barn, ut- och invandring samt flyttningar inom . Till detta ska RFV påföra uppgifter om sjukskrivning, förslagsvis antal dagar, grad av sjukskrivning och antal sjukskrivningstillfällen. Sjuklöneperioden som insamlas av SCB för RFV:s räkning för alla företag med över 100 anställda och för ett urval av de med färre än 100 anställda ska också påföras. Även uppgifter om andra former av ersättning bör ingå. Diagnoser (i grupper), sjukskrivande läkare, rehabiliteringsinsatser påförs när detta blir möjligt. Därutöver föreslås att lämplig information från följande register/data- baser ingår i databasen: Viss personinformation för perioden inom områdena utbildning, inkomster och sysselsättning. Genom utnytt- jande av olika inkomstdata i såsom sjukpenning, förtids- pension och arbetsinkomst liksom uppgifter om sysselsättnings- status och yrkesställning fås dessutom en bild av personens deltagande i och eventuella frånvaro från arbetslivet för . (SREG), SCB I ingår uppgifter, utöver dem som finns i , om det företag och det arbetsställe personen huvud- sakligen arbetat vid , t.ex. företagets och arbets- ställets storlek, personalstruktur (t.ex. med avseende på formell kompetens, personalomsättning etc.). (JOBBREG), SCB. Via kan man lägga till motsvarande information som finns i SREG för alla anställningar som personen haft samt uppgifter om eget företagande i olika former. Via och identiteter hämtas ytterligare data om företagen och arbetsställen. Om uppgifter om sysselsättningsförändringar kombineras med ekonomisk informa- tion vid företag och arbetsställen finns även möjlighet att spåra s.k. magra organisationer. Via Händeldatabasen vid AMS föreslås uppgifter om arbets- sökandekategorier, sökperiodens längd m.m. ingå i databasen. Händeldatabasen uppdateras kontinuerligt och finns tillgänglig . Viss information från finns redan i och vi föreslår att den föreslagna databasen i första hand utnyttjar dessa data. Om man vill ha med fler Händeldata i databasen än som finns i , så hämtar man dessa från AMS direkt eller indirekt via en utvidgning av . Arbetsmiljödata, SCB. görs en undersökning om Arbetsorsakade besvär och vart annat år en Arbetsmiljöundersökning av SCB på uppdrag av (urvalsundersökningar). Utbildningsregister (U-REG), SCB. Den grundläggande informationen om den högsta formella utbild- ningen finns även i andra register, t.ex. . Visar bl.a. hur personer exponerats i olika yrken i de jobb man haft. Utanför den föreslagna centrala databasen kan vissa register finnas i beredskap för att kunna utnyttjas vid särskilda behov. Exempel på sådan information som ska vara lättillgänglig är data Lägenhetsregister, SCB. I det fall ett beslut fattas om folkbokföring på lägenhet kan uppgifter om hushållen tillföras registret. Detta möjliggör en redo- visning av förekomst av sjukskrivningar per hushåll. Vid EpC finns hälsodataregister som för många studier om sjuk- frånvaro innehåller viktig information. Rutiner föreslås utarbetas i samband med uppbyggnaden av den ovan presenterade databasen så att sambearbetningar med EpC:s datamaterial underlättas. Databasens aktualitet garanteras genom regelbunden uppdatering. Data från olika källor har dock olika aktualitet. Den register- baserade statistiken blir ofta klar först efter den referensperiod den belyser. För att ge ett optimalt underlag för matchning mellan SCB:s register och RFV:s register hämtas aktuella personnummer från RTB inför varje leverans från RFV (förslagsvis varje kvartal). Data från de registerbaserade källorna påförs , medan data från arbetsmiljöstatistiken läggs in i databasen efter det att en ny undersökning genomförts. I SCB:s verksamhet för framställning av statistik skyddas uppgift om enskild av statistiksekretess enligt 9 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100). Statistiksekretessen är enligt huvudregeln absolut. I vissa fall och efter särskild prövning kan dock uppgifter enligt bestämmelsen lämnas ut för forskning och statistik samt i av- identifierad form. En förutsättning är att det står klart att ett utlämnande inte kan innebära skada eller men för den som uppgifterna rör eller någon av dennes närstående. SCB:s behandling av personuppgifter för framställning av officiell statistik regleras i lagen (2001:99) om den officiella statistiken och en anslutande förordning. Därutöver gäller bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998: 204). Många olika myndigheter och forskningsinstanser har för forsk- nings- och statistikändamål önskat tillgång till SCB:s rika data- material. SCB:s policy är att utlämnanden i princip endast görs i avidentifierad form. Avidentifierade mikrodatabaser har levererats för forskningsändamål till framför allt olika forskningsinstitu- tioner. Utlämnanden från den nu föreslagna databasen skulle bygga på ovan nämnda huvudprinciper. Detta innebär att användare utanför SCB gör analyser på ett avidentifierat material och att detta material, om det finns ett särskilt behov, regelbundet kan upp- dateras. Ett särskilt behov anses föreligga t.ex. vid longitudinella studier. Den föreslagna databasen kommer att ha stor betydelse för många myndigheter som behöver uppgifter för analyser inom området arbetsliv och frånvaro relaterad till arbetslivet. Det kan därför finnas skäl att överväga om inte SCB:s förande av databasen bör författningsregleras. Därigenom blir det tydligt att det är SCB som ansvarar för och är skyldig att föra databasen. En reglering kan också långsiktigt säkerställa att uppgifter om ohälsa finns samlade i en databas. En sådan reglering bör av integritetsskäl innehålla en reglering av vilka känsliga uppgifter som databasen får innehålla. De känsliga personuppgifter som är aktuella är framför allt uppgift om ohälsa och facklig tillhörighet. SCB:s register för databasservice anges i 4 § förordningen (1988:137) med instruktion för Statistiska Det kan därför vara lämpligt att även reglera SCB:s förande av denna databas i instruktionen. SCB föreslår därför att det i SCB:s instruktion tas in en ny bestämmelse, som innebär att SCB för forskning och statistik inom området arbetsliv och frånvaro relaterad till arbetslivet, skall föra en särskild databas. Databasen får innehålla uppgifter om en persons ohälsa och med- lemskap i fackförening. Tillgång till data från databasen Forskare, statistikansvariga myndigheter och andra användare som behöver uppgifter för statistik och forskningsändamål (användare) och som behöver data som kombinerats från flera källor, får i regel tillgång till dessa genom att en skräddarsydd databas levereras till användarna. Den databas som levereras innehåller endast de data som behövs för den specifika studiens syfte. Utlämnandet föregås av sedvanlig sekretessprövning (se avsnittet Sekretess och säker- het). Ett syfte med den nu föreslagna databasen är att det ska vara möjligt för användare, utan direkt anknytning till SCB eller RFV, att få tillgång till data från den föreslagna databasen. Detta kan ske så som ovan beskrivits för hur skräddarsydda databaserna levereras. En annan lösning som kan bli möjlig beskrivs i det följande: Vid SCB pågår en förstudie benämnd Mikrodata till forskare. Studiens syfte är att utröna möjligheterna till åtkomst av information från databaser vid SCB, utan att data lämnar verket. Via Internet ska användarna kunna beställa statistiska bearbet- ningar med utgångspunkt från de variabler som användarna fått behörighet till. Målet är att användarna ska kunna arbeta som om data fanns i den egna PC:n. För att lättare få ett begrepp om materialets beskaffenhet ska användaren exempelvis kunna ta fram individposter på sin egen PC-skärm. Däremot ska det inte kunna gå att kopiera informationen. Denna typ av lösning har prövats vid statistik med framgång. Databasen för sjukfrånvaro skulle med den ovan skisserade lösningen kunna komma användare till del i samband med analyser av sjukfrånvaro m.m. Användare söker behörighet och kan därefter via Internet bearbeta de delar av databasen som är aktuella för På detta sätt kan data utnyttjas av fler användare, utan att känslig information behöver lämna SCB. SCB har beräknat att databasen kostar omkring 1 000 1 500 tkr att bygga upp. För uppdateringar och registerunderhåll har SCB beräknat en kostnad av 600 tkr 800 tkr kronor . Om SCB erhåller anslag för uppbyggnad, uppdateringar och underhåll av databasen, kan användarnas kostnader inskränka sig till marginalkostnader motsvarande de faktiska kostnaderna för uttag och leverans av specifika databaser samt viss support. Om SCB endast erhåller anslag för uppbyggnaden av databasen, måste även kostnader för underhåll och uppdateringar inkluderas i de priser som sätts. SCB föreslår att verket , som en för- beredande del i databasuppbyggnaden, ges i uppdrag att utreda registeruppbyggnad, kartlägga innehåll i befintliga aktuella system, tekniska möjligheter till integration av olika system m.m. Resurser för att genomföra en sådan utredning måste i så fall tillställas SCB. SCB beräknar att uppbyggnaden av en grundläggande men fullskalig databas (punkt 4 nedan) med huvuddelen av de uppgifter som nämns ovan tar i anspråk efter det att alla för- utsättningar är fastslagna. Uppläggningen av databasen föreslås genomföras stegvis. 1.Förslag till teoretisk databasmodell skapas 2.En test-databas bestående av en eller ett par årgångar skapas 3.Uppdaterings- och uttagsrutiner prövas En etappvis uppbyggnad ger fördelar i form av att prioriteringar och metoder kan ändras under uppbyggnadsarbetets gång. SCB ställer sig positiv att vara ansvarig för sammanställning av uppgifter som möjliggör uppföljning, utvärdering och analys av ohälsoutveckling. SCB kommer också att med dataunderlag och analyskompetens kunna bistå andra myndigheter som fått till uppgift att utvärdera sjukfrånvaron. SCB kan ansvara för: Uppbyggnad av det registersystem som utgör den nödvändiga grunden för uppföljning, utvärdering och analys av sjukfrån- varoutvecklingen. Kontinuerlig uppdatering och registerförvaltning. Framställande av löpande statistik. Att komplettera registerinformationen med enkät- och inter- vju- undersökningar för att fånga individers utveckling liksom effekter på arbetsmarknaden. Sådana undersökningar kan SCB göra på uppdrag av myndigheter och institutioner. Att ställa material till förfogande för andra myndigheter och institutioner som har till uppgift att utvärdera sjukfrånvaro, med hänsyn tagen till gällande sekretessregler. SCB har dokumenterad erfarenhet av att samordna uppgifter från olika administrativa register samt att utifrån databaser framställa underlag för uppföljning och utvärdering. Publicering och presen- tation av resultat vad gäller löpande statistik om sjukfrånvarons utveckling och andra resultat inom området hälsa och arbete kan göras på SCB:s webbplats. Spridning av resultat görs så snart den aktuella statistiken är framställd.