sou · GRB338d2 · 2004-01-01 00:00:00 — el som produceras i reservgenerator vid driftsavbrott i den ordi- narie tillförseln och el som produceras i solcellanläggning med en effekt under- stigande 6 kW per hushåll och som är ansluten till bostad eller annan icke kommersiell verksamhet. Energiskattesatserna på el är differentierade beroende på om för- brukningen avser uppvärmning av permanentbostäder eller andra ändamål. Energiskatten består dels av den egentliga energiskatten, dels två små delbelopp, benämnda elsparebidrag respektive eldistributionsbidrag. Utöver energiskatt utgår även koldioxidskatt på el. Koldioxid- skattesatsens storlek var ursprungligen avsedd att motsvara vad som gäller för kol med motiveringen att de flesta kraftverk i är koleldade. Skattesatserna för energi- och kol- dioxidskatt på el framgår av tabellen nedan. Skatt på el i Skattebelopp (per kWh) 1Växelkurs per : 1 euro=7,4274 DKK=9,(EGT C 237,2.10.2002 s. 1). 2Avser elförbrukning för uppvärmning av permanentbostäder, vid förbrukning överstigande 4 000 kWh . Skattelättnader för energiintensiva företag För förbrukning av bränslen och el som sker i mervärdesskatte- registrerade verksamheter gäller generella bestämmelser om skatte- nedsättning. Som förutsättning härför gäller dels att energin skall ha förbrukats i näringsverksamheten, dels såsom s.k. processenergi. Med begreppet processenergi avses i princip all energianvändning frånsett lokaluppvärmning och uppvärmning av varmvatten. Skattenedsättning medges med hela energiskatten och delar av koldioxidskatten. För koldioxidskatten gäller att nedsättningens storlek är beroende av om energin förbrukats i s.k. lätta eller tunga processer. I lagen finns en uttömmande lista över de processer som i sammanhanget anses vara tunga. De uppgår till 35 stycken. Processlistan är utarbetad på grundval av en statistisk värdering av energiintensiteten i olika tillverkningsprocesser. Av de processer som finns upptagna på listan märks bland annat yrkes- mässig växthusodling (punkten 1), framställning av papper från returmaterial (punkten 21) och framställning av cement (punkten 29). Alla processer som inte återfinns i processlistan anses vara lätta processer. Vidare anses energi som endast förbrukats indirekt i den tunga processen, såsom t.ex. i lagerlokaler och administrations- byggnader ha förbrukats i en lätt process. Skattenedsättningens storlek uppgår till av koldioxidskatten på den energi som förbrukats i en tung process mot för den energi som förbrukats i en lätt process. Ovanstående bestämmelser om skattenedsättning gäller såväl bränslen som el.1 Vissa, i en bilaga till Lov om afgift af elektricitet, särskilt angivna verksamheter såsom advokatbyråer, revisionsbyråer, teatrar och liknande är dock undantagna från dessa skattelättnader såvitt avser deras elförbrukning. 1 har genom två beslut fått tillåtelse att tillämpa differentierade punktskattesatser. Se Rådets beslut /224/EG av om nedsättning av punktskattesatser och befrielse från punktskatter för vissa mineraloljor som används för särskilda ändamål (EGT L 84, 23.3.2001, s. 23) samt Rådets beslut /264/EG av om tillåtelse, i enlighet med artikel 8.4 i direktiv /81/EEG, för att tillämpa en differentierad punktskattesats för tjock eldningsolja och eldningsolja som används av vissa företag (EGT L 92, , s. 17). Bidrag med stöd av frivilliga avtal om energieffektivisering De danska företagen kan genom att sluta avtal med staten komma i åtnjutande av ytterligare skattelättnader. Dessa avtal kan slutas antingen individuellt eller på branschnivå. För det senare krävs en större eller mindre grupp av företag med likartade energiförbruk- ningsmönster. Vid utgången av fanns 90 individuella och 239 branschspecifika avtal. Skattelättnaderna hanteras genom ett bidragssystem som ligger utanför det egentliga beskattnings- systemet. Reglerna för detta återfinns i Lov om statstilskud till daekning af udgifter til kuldioxidafgift i visse verksamheter med et stort energiforbrug, jf. 846 af 17. . Bidragssystemet administreras i samarbete mellan Energistyrelsen och Tull- och skattemyndigheten. Det består egentligen av två ordningar, dels en ordning med processavtal, dels en ordning med s.k. promsavtal 2. Som ett tillägg till dessa avtal finns även en möjlighet att sluta s.k. rumvarmeavtal. I normalfallet omfattas ett enskilt företag endast av den ena ordningen, men om förutsättningarna är uppfyllda kan tillämpning av båda ordningarna komma i fråga. Ett grundläggande krav för att kunna sluta avtal är att företaget är registrerat för mervärdesskatt. Processavtal ingås med företag som utför en, eller flera, av de tunga processerna (se ovan). Avtalsbindningen inleds med att företaget på en särskild blankett intygar att följande tre förutsätt- ningar föreligger: 1.att företaget bedriver en eller flera tunga processer, 2.att företaget har för avsikt att ingå avtal om energieffektivise- ring med Energistyrelsen och 3.att företaget skall konstruera och implementera ett energiled- ningssystem i enlighet med särskilda riktlinjer samt därtill utar- beta ett förslag till avtal inom en av Energistyrelsen fastslagen tidsplan. För att även ingå tilläggsavtal, rumvarmeavtal, måste verksamheten uppfylla det s.k. rumvarmekriteriet. För detta krävs att den energi- och koldioxidskatt som åtgår för lokaluppvärmning och uppvärmning av varmvatten beräknas uppgå till av de framställda produkternas försäljningsvärde. 2 Proms är ett konstruerat ord. Det har således inte någon innebörd utöver att användas såsom term i nu aktuellt sammanhang. Energibeskattningen i omvärlden SOU 2003:38 ovan angivna uppgifter meddelar Energistyrelsen ett beslut om villkorade bidrag avsedda att delvis täcka företagets koldioxid- skatteutgifter (för processenergi) eller energi- och koldioxidskatter (för lokaluppvärmning och uppvärmning av varmvatten) för en period . Före tidsperiodens slut skall företaget uppfylla sina förpliktelser på ett sådant sätt att avtal kan slutas. Avtal sluts därefter för en tidsperiod om högst , inbegripet den inledande villkorade perioden. Under avtals- periodens gång måste företaget uppfylla sina förpliktelser i form av energieffektiviseringsåtgärder m.m. såsom de framgår av avtalet. Energistyrelsen underrättar Tull- och skattemyndigheten om att ett avtal föreligger varefter Tull- och skattemyndigheten efter ansökan betalar ut bidrag. Promsavtal kan ingås av företag som har hög energiförbrukning inom andra områden än de som utgör tunga processer. För dessa avtal gäller samma kriterier 2. och 3. som för processavtal ovan. Därutöver gäller att företaget skall uppfylla det s.k. promskriteriet3. För detta krävs att koldioxidskatten som belastar processenergi, tillsammans med den energi- och koldioxidskatt som belastar energianvändning för lokaluppvärmning och uppvärmning av varmvatten beräknas uppgå till av de framställda produkternas försäljningsvärde. Promsavtal kan, liksom process- avtal, förenas med rumvarmeavtal. Utbetalning av bidrag med stöd av promsavtal sker på samma sätt som för processavtal. Bidragets storlek uppgår till av koldioxidskatten. Detta innebär att de företag som tillgodogör sig skattelättnader för tunga processer efter bidrag betalar en kol- dioxidskatt om . För de företag som får skattelättnader för lätta processer innebär det en koldioxidskatt om . De bidrag som utgår med stöd av rumvarmeavtal uppgår till av den energi- och koldioxidskatt som är hänförlig till lokaluppvärmning och uppvärmning av varmvatten. Vid utbetalning av bidraget sker ett avdrag med (ca , ). För växthusodlarna gällde tidigare (ca , ). är avdraget dock lika stort för samtliga kategorier företag. Om avtalet träffats på branschnivå sker inget avdrag. Oavsett avtalen gäller emellertid att EG:s minimiskattesatser för mineraloljor måste iakttas. De företag som har processavtal får i och med detta inte några bidrag 3 Se not 2. för sin användning av tjock eldningsolja. För den lätta eldnings- oljan är bidraget begränsat till per liter (0,24 eurocent, ). Energistyrelsen har två sanktionsmöjligheter för att tillse efter- levnaden av de ingångna avtalen. För det första kan Energistyrelsen annullera avtalen, vilket innebär stopp för ytterligare bidrag. För det andra kan tidigare utbetalda bidrag återkrävas. har löpande fått godkännande av kommissionen för det gröna skattepaketet. Den senaste gången energiskatte- system var uppe till en mer genomgripande prövning var (stöd nr N840/A/2000). hade då framförallt anmält vissa förändringar av det ovan redovisade bidragssystemet. Av dessa kan nämnas ändringar av promskriteriet samt slopande av det avdrag som gäller vid utbetalning av bidrag för de fall frivilliga avtal sluts på branschnivå. Avdraget skulle dock finnas kvar vid ingående av individuella avtal med företag. Bidragssystemet skulle dessutom utökas med en möjlighet för företag som använder mycket energi för uppvärmningsändamål att sluta avtal om energieffektivisering, genom att uppfylla det ovan redovisade rumvarmekriteriet. Orsaken till den senare ändringen var att en del företag (tillverkningsföretag med en betydande energiförbrukning för arbetsmiljöbetingad ventilation, hotell, äventyrsbad m.fl.) drabbats mycket hårdare av energi- och koldioxidskatterna på energi som används för uppvärmning, än vad man utgick ifrån då det gröna skattepaketet antogs. De ändringar som var uppe till prövning godkändes av kommissionen. Kommissionen ansåg vid sin bedömning att de anmälda ändringarna kunde godtas vid en prövning mot de nya miljöriktlinjerna (se 10.5.4). tolkning av beslutet är att hela den danska energiskatteordningen därmed prövats mot de nya miljöriktlinjerna. De godkända ändringarna trädde i kraft . har därefter, genom beslut av kommissionen (stöd nr N 540/2002), fått ett 10-årigt godkännande av vissa tillägg till den s.k. processlistan. Även dessa justeringar av stödsystemet tillämpas från . I tas mervärdesskatt ut på varor och tjänster. Olika skatte- satser förekommer. Standardskattesatsen uppgår till . Såväl bränslen som el beskattas enligt denna skattesats. Den finländska energibeskattningen regleras huvudsakligen i två lagar. I lagen om accis på flytande bränslen (Nr 1472/1994) finns bestämmelser om beskattning av mineraloljor och i lagen om accis på elström och vissa bränslen (Nr 1260/1996) finns bestämmelser om beskattning av el, kolbränslen, torv, naturgas och råtallolja. Enligt båda lagarna gäller att skatten tas ut i form av dels grundaccis, dels tilläggsaccis. Därutöver tas även en mindre s.k. försörjningsberedskapsavgift ut. För mineraloljor samt kol och naturgas tillämpas samma skattesatser för alla förbrukarkategorier. beskattas endast vid värmeframställning och under förutsätt- ning att förbrukningen uppgår till mer än 25 000 MWh under ett kalenderår. Råtallolja beskattas endast till den del den används för uppvärmning hos någon som bedriver industriell produktionsverk- samhet. För viss bränsleanvändning gäller skattefrihet. Så är fallet bland annat om bränslet används såsom råvara eller hjälpprodukt vid industriell produktion eller direkt vid första användningen då en vara tillverkas. Bestämmelsens utformning och dess tillämpning har bland annat inneburit att inte beskattar det bränsle som används vid cement- och kalktillverkning. Även bränsle som används vid elproduktion är skattefritt (med undantag framförallt för vissa mindre produktionsställen och förbrukning i transport- medel för dess eget bruk). Skattesatserna för bränslen redovisas i tabell 14.3 nedan. El beskattas enligt två olika skattesatser beroende på förbrukar- kategori. En lägre skattesats 0,433 eurocent per kWh (ca ) skall betalas för el som används inom industrin och som kan mätas skilt för sig vid leveransen. För övriga, dvs. m.fl., tillämpas en högre skattesats 0,703 eurocent per kWh (ca ). Med industrin avses i det här sammanhanget brytning av mineraler samt industriell tillverkning och förädling av varor. Med industri jämställs även yrkesmässig växthusodling. För elproducenter som använder förnybara bränslen (vindkraft, vattenkraft, ved eller träbaserade bränslen) och elproducenter som använder avgaser från metallurgiska processer finns en stödordning som medger återbetalning med en stor del av elskatten (mellan 0,69 c/kWh och 0,25 c/kWh, beroende på bränsle). Detta bidrag medför att t.ex. massa- och pappersindustrin har mycket små, om ens några, kostnader för elskatt. Elproducenter som producerar el i vissa mindre kraftverk (vind- kraft m.fl.) kan efter ansökan tillgodogöra sig ett mindre stöd beroende på den mängd el som tillförs nätet. Skattelättnader för energiintensiva företag Det finländska energibeskattningssystemet innefattar skattelättna- der för energiintensiva företag. Ett företag betraktas som energiin- tensivt om de punktskatter som företaget betalar på vissa energi- produkter (el, kol, naturgas, bränntorv, tallolja, lätt- och tjock eld- ningsolja) uppgår till av förädlingsvärdet . Återbetalningar av energiskatt (inklusive beslutade skattelättnader för energiintensiva företag) beaktas inte när förädlingsvärdet och punktskatten på energiprodukter fast- ställs. Däremot måste alla ovannämnda skatteåterbetalningar dras av när energiskatten fastställs. Företagens återbetalningar uppgår till av de energiskatter som överstiger det ovannämnda förädlingsvärdet. Återbetalning medges endast för den del som överstiger (). Beroende på denna gräns kommer ett mycket litet antal företag i åtnjutande av denna ned- sättningsregel. för regelns införande 1998 beräkna- des att ca 30 företag skulle kunna utnyttja regeln. En särskild undantagsregel finns för den som bedriver yrkesmäs- sig växthusodling. Denna kategori förbrukare har rätt att efter ansökan få (ca ) i återbäring för den skatt som betalts per liter lätt eldningsolja vilken använts vid yrkesmässig växthusodling. För tjock eldningsolja återbetalas på motsvarande vis (ca ) per kilo. Ansökan skall avse användningen under ett kalenderår, alternativt någon av sexmånadersperioderna januari–juni eller juli–december. Åter- betalning medges inte om den skatt som skall återbetalas understiger (ca ) för den aktuella perioden. Både det finländska systemet med nedsättning för energiintensiva företag och systemet med skatteåterbetalning till elproducenter som använder förnybara bränslen har prövats och godkänts av kommissionen (stöd nr N 515/98 och nr N 292/99). Kommissio- nen tog vid sin bedömning av nedsättningssystemet hänsyn till flera olika faktorer, av vilka inte någon i sig ansågs avgörande. Vad beträffar tröskelvärdet (, ) anförde kommissionen att detta utan tvekan får till följd att små och medelstora företag får betala ett högre energipris än vissa energiintensiva företag. Att det är elförbrukningen och inte företagsstorleken som var avgörande för priset medförde emellertid att kommissionen ansåg att tröskelvärdet kunde betraktas som en åtgärd motiverad av systemets art och funktion. När det gäller driftsstödet som sådant anförde kommissionen att det i vissa fall, vid fall av höjda miljö- och energiskatter, kan vara nödvändigt att ge de energiintensiva företagen vissa skattelättnader under en över- gångsperiod för att kunna ställa om till, och utveckla, nya mer ener- gieffektiva produktionsprocesser. Slutligen påpekade kommissio- nen att driftsstöd kan vara nödvändigt för att uppväga förlorad konkurrenskraft, framförallt internationellt. Kommissionen kon- staterade därvid att många av de medlemsstater och tredje länder med vilka de finska energiintensiva företagen konkurrerar ännu inte har några jämförbara energiskatter. I fråga om stödordningen med återbetalning av biobränsleprodu- cerad el m.m. anförde kommissionen att de effekter stödet har på konkurrensen elimineras genom miljöeffekter, varför stödet god- kändes. Kommissionens godkännanden för stödordningarna ovan löpte ut . har ansökt om förlängning. När det gäller de differentierade skattesatserna på el har kommissionen prövat dessa såsom ett icke anmält stöd (nr NN 75/2002) utifrån de uppgifter lämnat i förlängningsärendet ovan. Kommissionen fann därvid att de differentierade skatte- satserna utgjorde statsstöd. Eftersom stödet varit i kraft under flera år fick kommissionen företa en prövning mot såväl de gamla som de nya miljöriktlinjerna. Kommissionen beslutade därvid godta stödet för en period med den huvudsakliga motiveringen att de berörda sektorerna, trots den lägre skattesatsen ändå betalar en betydande del av den nationella skatten. Kommissionen har därefter, genom ett beslut (ärende nr N 74/A/2002), godkänt stödordningen till förmån för energiintensiva industriföretag och yrkesmässiga växthusodlare. Godkännandet är tidsbegränsat till en tioårsperiod. Kommissionen konstaterade att de skattelättnader som kommer energiintensiva företag till del utgjorde statligt stöd, men att eftersom företagen betalar av hela skatten är kravet på en betydande del i den mening som avses i punkten 51.1 b i miljöriktlinjerna uppfyllt. Skatter på bränslen i Skattebelopp (per enhet) Dieselolja (per liter) (per MWh) (per Nm3) (per kg) 1Växelkurs per : 1 euro=9,(EGT C 237,2.10.2002 s. 1). har en generell mervärdesskatt om som läggs på alla inköp av energi. Ett undantag finns emellertid som innebär att försäljning av el till hushåll i vissa nordligare delar av landet (och vissa kommuner i Nord-Troms) inte är belagd med mervärdesskatt. I genomfördes den s.k. gröna skattereformen. Refor- men bygger på tanken om en grön skatteväxling där skatterna höjs på miljöstörande verksamhet och sänks på arbete. Koldioxidskatt tas ut på mineraloljor, bensin, kol, koks samt naturgas. Skatten på naturgas tas dock endast ut när gasen förbränns eller släpps ut till luft i verksamhet på kontinentalsockeln. Reducerade skattesatser gäller för massa-, pappers- och fiskmjölsindustrins mineraloljean- vändning. Skattesatsen för dessa förbrukare är reducerad . För kol och koks som används som råvara eller reduk- tionsämne i en industriell process gäller att dessa bränslen är undantagna från beskattning. Samma gäller för kol och koks som används i cement- eller lecaframställning. Regeringen har dock föreslagit att koldioxidskatten på kol och koks tas bort från . En generell skattefrihet från koldioxidskatt skulle då gälla för dessa bränslen. Aktuella skattesatser framgår av tabell 14.4 nedan. infördes en särskild (uppvärmnings-) skatt på eld- ningsolja som utgår när oljan används för uppvärmningsändamål. Syftet med att införa skatten var att motverka ökad oljeanvändning i samband med att skatten på el höjdes. Skattesatsen är per (ca , ). Massa- och pappersindustrin är undantagen från denna skatt. 4 Toll- og avgifsdirektoratet: Rundskriv 2002/3502 (arkiv); Budgetforslag for 2003- St.prp.nr 1, (2002–2003). För el tillämpas en generell konsumtionsskatt som utgår med 0,093 NOK per kWh (ca 1,27 eurocent, ). Konsumenter i och vissa kommuner i Nord-Troms är emellertid undantagna från skatten, i likhet med vad som gäller på mervärdesskatteområdet (se ovan). Detta undantag gäller såväl hushållens som näringslivets förbrukning. Vidare undantas tillverkningsindustrin från beskattning för den el som används i tillverkningsprocessen. Annan användning, såsom belysning och uppvärmning av kontor, skall dock beskattas. För växthusnäringen gäller däremot att den är helt undantagen från beskattning av el. Energibeskattningen i omvärlden SOU 2003:38 Skatter på bränslen och el i Skattebelopp (per enhet) Dieselolja (per liter) Lätt/tung eldningsolja3 (per Sm3) El (per kWh) 1Växelkurs per : 1 euro=7,315 NOK=9,(EGT C 237,2.10.2002 s. 1). Utöver de redovisade skatterna tas även svavelskatt ut för mineraloljorna. Svavelskatten uppgår till 0,07 NOK per liter (0,, ) för varje påbörjad andel av 0.25 viktprocent svavel i oljan. Skatten tas inte ut för oljor, vars svavelhalt understiger 0,05 viktprocent. 2Skattesatserna i kolumnen avser i tur och ordning auto dieselskatt för dieselolja; skatt på olja som används för uppvärmningsändamål samt konsumtionsskatt på el. 3Koldioxidskatten för pappers-, massa- och fiskmjölsindustrin uppgår till av de angivna skattesatserna. 4Kol och koks som används som råvara eller reduktionsämne i en industriell process undantas från beskattning. Samma gäller för kol och koks som används i cement- eller lecatillverkning. 5Koldioxidskatt för olja, kondensat och naturgas som förbränns eller släpps ut till luft i verksamheten på kontinentalsockeln. Naturgasanvändning på fastlandet är skattebefriad. 6I den kategori som är befriad från elskatt ingår bland annat vissa nordligare delar av landet (och vissa kommuner i Nord-Troms), all industriell verksamhet samt växthusnäringen. EFTA och – Statsstödsaspekter reglerar förehavandena mellan EU och de EFTA-stater som anslutit till avtalet, medan medlemsstaternas förehavanden sinsemellan regleras av gemenskapsrätten. För att åstadkomma konformitet mellan dessa ordningar har två parallella juridiska system, med en likformig tillämpning, fått utvecklas. med- lemskap i EFTA och landets anslutning till innebär därför restriktioner vid utformningen av energibeskattningen på För att uppnå en likformig tillämpning av EES-reg- lerna skall EFTA:s övervakningsmyndighet samarbeta med kommissionen. Som tidigare redovisats (avsnitt 12.6.4) har kommissionen utfär- dat olika riktlinjer till ledning för bedömningen av om ett statligt stöd är förenligt med den gemensamma marknaden. Sådana rikt- linjer finns bland annat på miljöområdet genom de s.k. miljörikt- linjerna (EGT C 37, 3. 2.2001, s. 3). Dessa miljöriktlinjer gäller inom gemenskapen och är inte tillämpliga för EFTA- staterna. I linje med tanken på parallella system finns därför på EFTA-området miljöriktlinjer med motsvarande innebörd som de inom gemenskapen gällande. De senast utfärdade riktlinjerna beslutades (beslut nr 152/01/) i syfte att korrespondera med de vid tillfället beslutade gemenskaps- riktlinjerna. I samband med att de nya riktlinjerna beslutades anmodade EFTA:s övervakningsmyndighet att komma in med en över- sikt över gällande undantag och nedsättningsregler på energibe- skattningsområdet för att kunna göra en prövning mot de nya rikt- linjerna. lät sig inte nöja med svar utan har inlett en formell prövning av de norska undantagen. Skriftväxling pågår och ärendet är ännu inte avslutat. Till de undan- tag som ifrågasatts hårdast hör de sektorsvisa och regionala skatte- nedsättningarna på el. anmärkte bland annat på att nedsätt- ningarna inte är vare sig tillfälliga eller tidsbegränsade. Vidare ifrågasattes skattebefrielserna dels för kolbränslen som används som råvara eller i reduktionsprocessen dels för kolbränslen som används vid cementtillverkning. Mot dessa skattebefrielser invände övervakningsmyndigheten bland annat att de inte är tidsbegränsade och inte heller villkorade genom långsiktiga avtal (LTA). Inte hel- ler betalar företagen en betydande del av den nationella skatten (eftersom de är helt befriade), vilket skulle kunna medföra att stödet är godtagbart. beskattar flertalet mineraloljor. Det rör sig dels om en sär- skild punktskatt som tas ut för vissa energislag, dels om en energi- skatt som räknas ut på grundval av bränslets energiinnehåll. Ingen- dera skatten är således kopplad till bränslets koldioxidinnehåll. Punkskatten på tjock eldningsolja är per ton5 (ca ) för lågsvavlig (svavelhalt under en procent) och för högsvavlig (svavelhalt över en procent) sådan är den per ton (ca ). Några särskilda regler finns inte för energiintensiva företag. Vissa användningsområden är dock undantagna från beskattning. Bland annat undantas bränsle som används för annat ändamål än drivmedel och uppvärmning från beskattning i enlighet med vad som gäller enligt mineraloljedirektivet. Även bränsle som används i masugnsprocessen undantas från beskattning. Naturgas beskattas i enlighet med följande differentiering. För hushåll gäller en skattesats om per GJ (ca ). Denna skattesats gäller även för småförbrukare (upp till 3 517 GJ ). För storförbrukare (över 3 517 GJ ) är förbrukningen skattefri.