sou · GRB388d1 · 2004-01-01 00:00:00 — sou 2003 88 d1 Regeringen beslutade att tillkalla en kom- mitté (dir 2001:73) med uppgift att utreda vissa frågor rörande det kommunala statsbidrags- och utjämningssystemet. Kommittén har antagit namnet (Fi 2001:14). Som ordförande förordnades fr.o.m. lands- hövdingen . Som ledamöter förordnades fr.o.m. kommunalrådet numera riksdagsledamoten , riksdagsledamoten , kommunal- rådet , kommunalrådet , f.d. kom- munalrådet , kanslichefen numera riksdags- ledamoten , riksdagsledamoten , ut- redaren , ingenjören och kommunalrådet . Som sakkunniga förordnades fr.o.m. departe- mentsrådet numera ämnesrådet (t.o.m. 14 okto- ber 2002), ekonomen och ekonomen . förordnades som sakkunnig fr.o.m. . Som experter förordnades fr.o.m. departements- sekreteraren , departementssekreteraren , kanslirådet , departe- mentssekreteraren och programchefen . Departementssekreteraren förordnades som expert fr.o.m. . I sekretariatet har ingått som sekreterare (fr.o.m. t.o.m. ), som sekre- terare (fr.o.m. ) samt förbundssekreteraren som biträdande sekreterare (fr.o.m. ). Departementssekreteraren har deltagit i sekreta- riatets arbete (fr.o.m. ). Kommittén får härmed överlämna sitt slutbetänkande Gemen- samt finansierad utjämning i kommunsektorn (SOU 2003:88). Reservationer och särskilda yttranden har avgivits av leda- möterna , och . Särskilda yttranden har avgivits av ledamöterna . Särskilda yttranden har avgivits gemensamt av sakkunniga och samt av experterna . Kommitténs uppdrag är härmed slutfört. )|UIDWWQLQJVI|UVODJ 1XYDUDQGH VWDWVELGUDJV RFK XWMlPQLQJVV\VWHP 6WDWVELGUDJVJLYQLQJ WLOO NRPPXQHU RFK ODQGVWLQJ 3ULQFLSHU I|U XWIRUPQLQJ DY VWDWVELGUDJV RFK XWMlP QLQJVV\VWHP .DUWOlJJQLQJ RFK DQDO\V DY QXYDUDQGH ELGUDJVJLYQLQJ 6WDWOLJW HOOHU NRPPXQDOW ILQDQVLHUDG XWMlPQLQJ gYHUYlJDQGHQ RFK I|UVODJ 2PI|UGHOQLQJ L LQNRPVWXWMlPQLQJHQ 0DUJLQDOHIIHNWHU RFK MXVWHUDG LQNRPVW XWMlPQLQJ .ULWLN PRW V\VWHPHW ,QNRPVWXWMlPQLQJHQ PHOODQ NRPPXQHU .RPPLWWpQV |YHUYlJDQGHQ RFK I|UVODJ (Q VWDWOLJW ILQDQVLHUDG LQNRPVWXWMlPQLQJ 'HQ VWDWOLJD ELGUDJVJLYQLQJHQ 'HQ JDUDQWHUDGH VNDWWHNUDIWHQ .RPPXQHU RFK ODQGVWLQJ PHG K|J VNDWWHNUDIW (IIHNWHUQD DY NRPPLWWpQV I|UVODJ 'HQ nOGHUVUHODWHUDGH GHOHQ DY GHW JHQHUHOOD VWDWVELGUDJHW 8WMlPQLQJ DY VWUXNWXUHOOD NRVWQDGVVNLOOQDGHU 9DUI|U XWMlPQLQJ" 9LOND NRVWQDGHU VNDOO XWMlPQDV 2OLND VlWW DWW XWMlPQD +XU P\FNHW XWMlPQDV GHW I|U" )|UVNROHYHUNVDPKHW RFK VNROEDUQVRPVRUJ 5HVXOWDW DY NRPPLWWpQV XSSI|OMQLQJ gYHUYlJDQGHQ RFK I|UVODJ (NRQRPLVND HIIHNWHU I|U NRVWQDGVXWMlPQLQJHQ *UXQGVNROD RFK I|UVNROHNODVV 5HVXOWDW DY NRPPLWWpQV XSSI|OMQLQJ gYHUYlJDQGHQ RFK I|UVODJ (NRQRPLVND HIIHNWHU I|U NRVWQDGVXWMlPQLQJHQ 5HVXOWDW DY NRPPLWWpQV XSSI|OMQLQJ gYHUYlJDQGHQ RFK I|UVODJ (NRQRPLVND HIIHNWHU I|U NRVWQDGVXWMlPQLQJHQ 5HVXOWDW DY NRPPLWWpQV XSSI|OMQLQJ gYHUYlJDQGHQ RFK I|UVODJ (NRQRPLVND HIIHNWHU I|U NRVWQDGVXWMlPQLQJHQ ,QGLYLG RFK IDPLOMHRPVRUJ 5HVXOWDW DY NRPPLWWpQV XSSI|OMQLQJ gYHUYlJDQGHQ RFK I|UVODJ (NRQRPLVND HIIHNWHU I|U NRVWQDGVXWMlPQLQJHQ 1XYDUDQGH XWIRUPQLQJ DY XWMlPQLQJ RFK ELGUDJ 5HVXOWDW DY NRPPLWWpQV XSSI|OMQLQJ (NRQRPLVND HIIHNWHU I|U NRVWQDGVXWMlPQLQJ %DUQ RFK XQJGRPDU PHG XWOlQGVN EDNJUXQG 5HVXOWDW DY NRPPLWWpQV XSSI|OMQLQJ gYHUYlJDQGHQ RFK I|UVODJ (NRQRPLVND HIIHNWHU I|U NRVWQDGVXWMlPQLQJHQ 5HVXOWDW DY NRPPLWWpQV XSSI|OMQLQJ gYHUYlJDQGHQ RFK I|UVODJ (NRQRPLVND HIIHNWHU I|U NRVWQDGVXWMlPQLQJHQ *DWRU RFK YlJDU $GPLQLVWUDWLRQ UlGGQLQJVWMlQVW PHG PHUD 5HVXOWDW DY NRPPLWWpQV XSSI|OMQLQJ gYHUYlJDQGHQ RFK I|UVODJ (NRQRPLVND HIIHNWHU I|U NRVWQDGVXWMlPQLQJHQ 5HVXOWDW DY NRPPLWWpQV XSSI|OMQLQJ gYHUYlJDQGHQ RFK I|UVODJ (NRQRPLVND HIIHNWHU I|U NRVWQDGVXWMlPQLQJHQ 5HVXOWDW DY NRPPLWWpQV XSSI|OMQLQJ .RPPLWWpQV |YHUYlJDQGHQ RFK I|UVODJ 5HVXOWDW DY NRPPLWWpQV XSSI|OMQLQJ gYHUYlJDQGHQ RFK I|UVODJ (NRQRPLVND HIIHNWHU I|U NRVWQDGVXWMlPQLQJHQ gYHUYlJDQGHQ RFK I|UVODJ (NRQRPLVND HIIHNWHU I|U NRVWQDGVXWMlPQLQJHQ 5HVXOWDW DY NRPPLWWpQV XSSI|OMQLQJ gYHUYlJDQGHQ RFK I|UVODJ (NRQRPLVND HIIHNWHU I|U NRVWQDGVXWMlPQLQJHQ +DQGLNDSSRPVRUJ HQOLJW 6RFLDOWMlQVWODJHQ RFK +lOVR RFK VMXNYnUGVODJHQ I|U SHUVRQHU XQGHU /66 RFK / gYHUYlJDQGHQ RFK I|UVODJ 1lULQJVOLYV RFK V\VVHOVlWWQLQJVEHIUlPMDQGH nWJlUGHU 8WIDOOVI|UlQGULQJDU Sn JUXQG DY GHQ O|SDQGH ([HPSOHW JUXQGVNRODQ 0DUJLQDOHIIHNWHU YLG LQ UHVSHNWLYH XWIO\WWQLQJ )|UlQGULQJDU L NRVWQDGVXWMlPQLQJHQ WLOO I|OMG DY GHQ nUOLJD XSSGDWHULQJHQ )|UlQGULQJ L NRVWQDGVXWMlPQLQJHQV ROLND GHODU .RVWQDGVXWMlPQLQJHQ RFK EHIRONQLQJV PLQVNQLQJ gYHUYlJDQGHQ RFK I|UVODJ 9LVVD |YHUJULSDQGH DVSHNWHU 6DPODGH HNRQRPLVND HIIHNWHU DY NRPPLWWpQV I|UVODJ .RPPXQHU RFK ODQGVWLQJ VDPPDQWDJHW ,QI|UDQGHW DY GH I|UHVODJQD I|UlQGULQJDUQD 1XYDUDQGH XWIRUPQLQJ DY LQI|UDQGHUHJOHU gYHUYlJDQGHQ RFK I|UVODJ 6\VWHPHWV IRUWOHYQDG %HKRY DY O|SDQGH XSSI|OMQLQJ 5HVHUYDWLRQHU RFK VlUVNLOGD \WWUDQGHQ %LODJD .RPPXQJUXSSVLQGHOQLQJ P P %LODJD (IIHNWHU DY NRPPLWWpQV I|UVODJ %LODJHGHO L VHSDUDW YRO\P %LODJD 6DPPDQIDWWQLQJ DY 6WDWVNRQWRUHWV UDSSRUW 6WDWV ELGUDJHQ WLOO NRPPXQHU RFK ODQGVWLQJ (Q NDUWOlJJ QLQJ RFK DQDO\V %LODJD (NRQRPLVND NRQVHNYHQVHU DY EHIRONQLQJVI|UlQG ULQJDU L NRPPXQHU RFK ODQGVWLQJ %LODJD *OHV EHE\JJHOVHVWUXNWXU %LODJD 1RUPNRVWQDGVEHUlNQLQJDU I|U lOGUHRPVRUJ %LODJD 8WYlUGHULQJ DY VMXNYnUGVPRGHOOHQ L ODQGVWLQJHQV NRVWQDGVXWMlPQLQJ %LODJD *HQGHUDQDO\V DY NRVWQDGVXWMlPQLQJHQV GHO PRGHOOHU I|U lOGUHRPVRUJ VDPW KlOVR RFK VMXNYnUG har haft i uppdrag att utreda vissa frågor rörande det kommunala statsbidrags- och utjämningssystemet samt vid behov föreslå förändringar. Förändringarna föreslås införas . Nuvarande bidrags- och utjämningssystem utgår från målen att skapa likvärdiga förutsättningar för alla kommuner och landsting i landet att kunna tillhandahålla sina invånare service oberoende av inkomstförhållanden och opåverkbara strukturella kostnader. Det sker genom en långtgående utjämning av skatteinkomster och genom att beakta strukturella merkostnader. Kommittén har i sitt arbete utgått från målen om likvärdiga ekonomisk förutsättningar för alla kommuner och landsting och att detta ställer krav på en långtgående utjämning av skatte- inkomster och av strukturella kostnadsskillnader. För inkomst- utjämningen har, med bibehållet mål om långtgående utjämning, alternativa tekniska lösningar prövats. För kostnadsutjämningen har kommittén utgått ifrån att den utjämningsteknik som tillämpas i nuvarande system, den s.k. standardkostnadsmetoden, skall användas också fortsättningsvis. Kommittén har vidare utgått från de nu gällande förutsättningarna att kostnadsutjämningen inte skall kompensera för skillnader i servicenivå, kvalitet, avgiftssättning och effektivitet. Vidare skall kostnadsutjämningen baseras på mätbara och för kommuner och landsting opåverkbara faktorer som mäter strukturella kostnadsskillnader. Hur utredningsarbetet lagts upp beskrivs i kapitel 1.5. Metoden för att beräkna kostnadsutjämningen är den s.k. standardkostnads- metoden, som innebär att varje verksamhet och kostnad som ingår i utjämningen beräknas var för sig med hjälp av en särskild delmodell. Varje delmodell baseras, för respektive verksamhet, på sådana faktorer som skall beakta behovs- och strukturella kost- nadsskillnader. Uppbyggnaden av nuvarande kostnadsutjämning, i ett flertal delmodeller, har varit en viktig utgångspunkt för upp- läggningen av utredningsarbetet. En betydande del av kommitténs arbete har inriktats på att följa upp kostnadsutjämningen verk- samhetsvis för att bedöma i vilken utsträckning de nuvarande utjämningsmodellerna på ett tillfredsställande sätt tar hänsyn till de strukturella förhållanden som skall ligga till grund för utjämningen. Vissa delar av analysarbetet har lagts ut som externa uppdrag. Parallellt med detta arbete har nuvarande system för inkomst- utjämning analyserats och alternativa metoder utretts. Kommittén föreslår att statliga bidrag, så långt det är möjligt, bör finansiera utjämningen av skillnaderna i de beskattningsbara inkomsterna mellan kommuner respektive landsting. Kommitténs överväganden och förslag rörande inkomstutjämningen behandlas i kapitel 3. För att åstadkomma ett statligt finansierat system före- slås att nuvarande inkomstutjämning och det generella stats- bidraget avskaffas. Kommuner och landsting erhåller istället ett statligt bidrag som beräknas med utgångspunkt från skillnaden mellan en garanterad skattekraft och den egna skattekraften. Den garanterade skattekraften uttrycks som en procentandel av medel- skattekraften. Den garanterade skattekraften skall uppgå till av medelskattekraften för såväl kommuner som lands- ting. Den garanterade nivån skall ligga fast. Genom den föreslagna konstruktionen kommer de generella statsbidragen att räknas upp i samma takt som skatteunderlaget ökar. Statens kostnader för att upprätthålla garantinivån finansieras genom särskilda beslut om ändringar i en regleringspost som kom- mittén föreslår skall införas. används också för ekonomiska regleringar mellan staten och kommun- Den påverkas även av eventuella förändringar i den totala statsbidragsramen. Inledningsvis fastställs regleringsposten så att de förändringar i systemet som föreslås blir finansiellt neutrala mellan staten och kommunsektorn. Denna konstruktion möjliggör en ökad grad av fokusering på generella statsbidrag, som enligt kommitténs åsikt är mer ända- målsenliga och effektiva ur ett kommunalt perspektiv. Den statliga bidragsgivningen bör i ökad grad fokuseras på generella bidrag snarare än riktade bidrag. Statskontoret har på kommitténs uppdrag gjort en kartläggning av statsbidragen till kommuner och landsting. Av denna framgår att alla, utom två, av de 127 anslag som 2001 berörde den kommunala sektorn var verksamhetsanknutna. Antalet anslag som berör den kommunala sektorn har mer än fördubblats och de nya anslagen rör sig i stort sett bara om riktade bidrag. Verksamhets- anknutna statsbidrag enbart avsedda för vissa kommuner eller landsting kan medföra stor risk för snedvridning av utjämningen. Dessa bidrag kan t.ex. bekosta insatser som andra huvudmän får betala själva eller tvingas avstå från. De negativa effekterna av dessa bidrag ökar med bidragets storlek och varaktighet. Det är denna grupp statsbidrag som har ökat mest i antal . Stats- kontoret anser att den typ av statsbidrag som kan inordnas i det generella statsbidraget i första hand är de som är verksamhets- anknutna och avsedda för alla kommuner eller landsting. I kart- läggningen har man funnit ett femtontal anslag som är av den typen. Kommitténs förslag innebär att ett antal riktade statsbidrag samt den åldersrelaterade delen av det generella bidraget avvecklas och förs till det generella utjämningsbidraget. Riktade bidrag för maxtaxa inom barnomsorg, skolsatsning, kunskapslyft, läkemedels- förmånen och tillgänglighetssatsningen inom vården bör föras över till det generella bidraget 2005. En garanterad nivå på är inte tillräckligt hög för att omfatta samtliga kommuner och landsting. Kommittén anser att samtliga kommuner och landsting skall omfattas av systemet om det huvudsakliga syftet med utjämningssystemet, att ge likvärdiga ekonomiska förutsättningar, skall uppnås. En särskild utjämnings- avgift bör därför tas ut av de kommuner och landsting som har en skattekraft som överstiger den garanterade. Underlaget för avgiften skall vara skillnaden mellan den egna skattekraften och den garan- terade. Kompensationsgraden i inkomstutjämningen skall vara oföränd- rad, dvs. För kommuner och landsting med en skatte- kraft som överstiger den garanterade skattekraften sänks kompen- sationsgraden till för den överskjutande delen. Den justerade inkomstutjämningen slopas. De länsvisa skattesatserna uppdateras till nivå. Resultatet av kommitténs uppföljning av samtliga delar av kost- nadsutjämningen för kommuner och landsting samt förslag till uppdateringar och förändringar redovisas i kapitel 4. Barnomsorgsmodellen bibehålls i princip oförändrad men under- laget för beräkningen av kommunernas barnomsorgsbehov upp- dateras. Antalet sexåringar i förskoleklass beaktas i kostnadsutjäm- ningen för . I samtliga utjämningsmodeller där befolkningens geografiska fördelning beaktas i kostnadsutjämningen har ett aktuellare befolk- ningsunderlag använts. I grundskolemodellen ändras underlaget för att beräkna kostna- der för modersmålsundervisning från medborgarskap till utländsk bakgrund och sexåringar i förskoleklass beaktas i kostnadsutjäm- ningen. För gymnasieskolan föreslås programvalsfaktorn beräknas som ett genomsnitt för elevernas programval . Äldreomsorgen uppdateras med utgångspunkt från en fältunder- sökning som på kommitténs uppdrag genomförts i ett antal kommuner. Åldersindelningen ändras till femårsklasser och etni- citetsfaktorn ändras till att avse personer födda inom respektive utom . Beräkningen av individ- och familjeomsorg föreslås bli uppdelad i två delar. I den ena beräknas strukturella skillnader för ekono- miskt bistånd, missbrukarvård samt övrig individ- och familje- omsorg. I den andra delen beräknas strukturella skillnader inom barn- och ungdomsvården. De två delarna summeras till en stan- dardkostnad för verksamhetsområdet. Nuvarande kompensation för totalfolkmängdens minskning under den bibehålls oförändrad. Kompensationen för minskning av antalet skolelever sänks och begränsas. Kom- muner som har haft en kraftig ökning av antalet skolelever kom- penseras för detta. De kommuner som haft en kraftig ökning av folkmängden kompenseras för den efter- släpning av intäkterna som förekommer i systemet. Standardkostnaderna för fyra delmodeller, byggkostnader, upp- värmning, administration och räddningstjänst med mera i glesbygd samt gator och vägar slås samman i en gemensam ny modell, benämnd näringsgeografi. Utjämningsmodellerna för vatten och avlopp samt kallortstillägg föreslås utgå ur kostnadsutjämningen. Nuvarande beräkningsmodell för barn och ungdomar med utländsk bakgrund bibehålls oförändrad. Hälso- och sjukvårdsmodellen uppdateras med senast tillgängliga kostnadsunderlag. Definitionen av vissa vårdtunga grupper justeras. Delmodellen för små landsting överförs från kostnadsutjämningen till ett föreslaget strukturbidrag. Landstingens kostnader för läkemedelsförmånen ingår inte i nuvarande kostnadsutjämning för landstingen. Kostnadsutjäm- ningen för läkemedel sker för perioden 2004 separat i ett särskilt system. Kommittén föreslår att nämnda utjämningsmodell för läkemedel infogas i landstingens nuvarande kostnadsutjämning som en egen delmodell. Delmodellen för kollektivtrafik uppdateras utifrån ett aktuellare kostnadsunderlag. Därvid används länstrafikhuvudmännens kost- nader för trafiken, reducerade med den genomsnittliga avgiftsnivån. Nuvarande reducering av standardkostnaderna utgår. Fördelningen av kostnaderna mellan kommunerna i respek- tive län uppdateras. Kommitténs förslag leder sammantaget till förenklingar av utjämningssystemet. Antalet delmodeller i kostnadsutjämningen för kommunerna minskas från 16 till 9. Kommittén föreslår i kapitel 5 att vissa delmodeller bryts ut ur kostnadsutjämningen och att de kommuner och landsting som påverkas negativt av detta kompenseras genom att man inför ett statligt finansierat bidrag, ett så kallat strukturbidrag. Detta stat- sbidrag föreslås ligga utanför dagens utjämningssystem. Två del- modeller i kostnadsutjämningen för kommuner (näringslivs- och sysselsättningsbefrämjande åtgärder och svagt befolkningsunder- lag) utgår ur kostnadsutjämningen och skapar tillsammans med effekterna av de förändringar i statsbidrags- och utjämningssyste- met som kommittén föreslår tillsammans med effekterna av att de nuvarande fasta införandetilläggen ett strukturbidrag vid sidan av utjämningssystemet. För landstingen är det en delmodell (små landsting) plus utfallseffekter som förs samman till ett nytt statligt strukturbidrag. Strukturbidraget föreslås ligga utanför utjämningssystemet och finansieras genom att den föreslagna regleringsposten sänks med motsvarande belopp. Utfallet av de föreslagna förändringarna Utfallseffekterna av de förändringar i statsbidrags- och utjämnings- systemet som kommittén föreslår tillsammans med effekterna av att de fasta införandetilläggen upphör beskrivs i kapitel 8 samt i tabellbilaga. De största bidragsförändringarna av kommitténs för- slag inklusive effekterna av upphörande fasta införandetillägg men exklusive de föreslagna införandereglerna uppkommer för de kom- muner som i nuvarande system har stora fasta införandetillägg och/eller kallortstillägg. Det gäller främst kommuner i Norr- bottens och samt ett begränsat antal kommuner i med hög skattekraft. Nästan samtliga län i och får i genomsnitt ökade bidrag, men utfallet varierar för enskilda kommuner. De största bidragsminskningarna får gruppen glesbygdskommuner. Större städer och landsbygdskom- muner får i genomsnitt ökade bidrag. Även för landstingen uppkommer de största förändringarna där man i nuvarande system har fasta införandetillägg och/eller kall- ortstillägg. Det gäller norrlandslandstingen exklusive samt . Övriga landsting, undantaget, får ökade bidrag. Införandet av de föreslagna förändringarna För att undvika drastiska effekter för enskilda kommuner och landsting av de föreslagna förändringarna och upphörande fasta införandetillägg måste förändringarna införas successivt. Detta beskrivs i kapitel 9. Effekterna av de förändringar i statsbidrags- och utjämningssystemet som kommittén föreslår tillsammans med effekterna av att de nuvarande fasta införandetilläggen upphör före- slås regleras genom ett strukturbidrag vid sidan av utjämnings- systemet. För kommuner och landsting med negativa bidragsförändringar förs till strukturbidraget ett belopp av den storleken att den årliga negativa bidragsförändringen högst motsvarar en utdebi- tering på för kommuner respektive för landsting beräknat på eget skatteunderlag införandeåret. Införandet av effek- terna för kommuner och landsting med negativa bidragsföränd- ringar sker om högst . Ett belopp motsvarande en negativ bidragsförändring över- stigande i utdebitering för kommuner och för lands- ting förs utan tidsbegränsning till strukturbidraget. För kommuner och landsting med positiva bidragsförändringar bör förändringarna slå igenom fullt ut som förändringar- na införs. Bidragsförändringar som beror på förändringar i skattekraft och struktur bör som slå igenom utan begränsning vid de årliga uppdateringarna av utjämningssystemet. Utjämningssystemet bör bli föremål för en kontinuerlig löpande uppföljning och utvärdering. I kapitel 10 föreslås att ett mindre permanent organ bör tillskapas med ansvar för en kontinuerlig uppföljning. Kommittén avstår dock från att lämna förslag om i vilken form en fortsatt uppföljning bör ske. Kommittén anser att en parlamentariskt sammansatt referensgrupp bör knytas till det löpande uppföljningsarbetet oavsett vilken organisatorisk lösning som väljs. lag om inkomstutjämning för kommuner och landsting Härigenom föreskrivs följande. 1 § Kommuner och landsting bedriver sin verksamhet på den kom- munala självstyrelsens grund och skall ha likvärdiga ekonomiska förutsättningar för detta. För att utjämna skillnader i skattekraft i kommuner och lands- ting regleras i denna lag statliga bidrag och avgifter i ett system för inkomstutjämning. Med landsting avses i denna lag i tillämpliga delar också kom- muner som inte ingår i ett landsting. 2 § I denna lag används följande termer i den betydelse som anges här: Uppräknat skatteunderlag: De sammanlagda beskattningsbara in- komsterna för en kommun eller ett landsting enligt årliga taxeringsbeslut enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) om taxering till inkomstskatt året före bidragsåret, upp- räknade med uppräkningsfaktorerna enligt 4 § tredje stycket lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Uppräknad medelskattekraft: Totalsumman av det uppräknade skatteunderlaget för hela landet dividerad med antalet invånare i landet året före bidragsåret. Garanterad skattekraft: Garantinivå uttryckt i procent av den uppräknade medelskattekraften för kommuner och landsting. Garanterat skatteunderlag: De beskattningsbara inkomster för en kommun eller ett landsting som motsvarar av den upp- räknade medelskattekraften, multiplicerad med antalet folkbok- förda invånare i kommunen eller året före bidragsåret. Bidragsår: Det år under vilket bidrag betalas ut av staten eller avgift skall betalas av kommuner och landsting. 3 § Regeringen skall fastställa länsvisa skattesatser med utgångs- punkt från medelutdebitering för kommuner respektive för lands- ting. Vid beräkningen av de länsvisa skattesatserna skall medelutdebi- teringen minskas för bidragsberättigade och för avgiftsskyldiga kommuner och landsting. Vid beräkningen skall därefter hänsyn tas till överenskommelser om ändrad uppgiftsfördelning mellan kommun och landsting. 4 § Kommuner och landsting med ett uppräknat skatteunderlag som är lägre än det garanterade skatteunderlaget har rätt till in- komstutjämningsbidrag av staten. Detta bidrag skall motsvara skill- naden mellan garanterat skatteunderlag och uppräknat skatte- underlag, multiplicerad med den länsvisa skattesatsen som fastställs enligt 3 § denna lag, för respektive kommun och landsting. 5 § Kommuner och landsting som har ett uppräknat skatteunder- lag som är högre än det garanterade skatteunderlaget skall betala inkomstutjämningsavgift till staten. Denna avgift skall motsvara skillnaden mellan uppräknat skatteunderlag och garanterat skatte- underlag, multiplicerad med den länsvisa skattesatsen som fastställs enligt 3 § denna lag, för respektive kommun och landsting. Regleringsposter för kommuner och landsting 6 § För att upprätthålla garantinivån och bestämma den statliga finansieringsandelen i inkomstutjämningen fastställer en regleringspost för kommunerna och en regleringspost för landstingen. Denna kan vara såväl positiv som negativ. 7 § Ändras indelningen av kommuner eller landsting, beräknas bidrag respektive avgift på grundval av den indelning som gäller vid bidragsårets ingång. 8 § skall året före bidragsåret lämna uppgift till varje kommun och landsting om pre- liminära bidrag enligt 4 § och avgifter enligt 5 §. 9 § skall preliminärt besluta om bidragens storlek samt under bidragsåret lämna uppgift till varje kommun och landsting om storleken av preliminära bidrag respek- tive avgifter. Kommuner och landsting kan påtala fel i underlaget för beslutet. fastställer bidragens respektive avgifternas storlek samt lämnar bidragsåret uppgift om detta till varje kommun och landsting. 10 § Statsbidrag betalas ut enligt de regler som gäller för utbetal- ning av kommunalskattemedel enligt 4 § lagen (1965:269) med sär- skilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebite- ring av skatt, m.m. 11 § Avgift betalas genom avräkning vid utbetalning av kommu- nalskattemedel enligt 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestäm- melser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. 12 § beslut enligt denna lag får överklagas hos rege- ringen. 13 § Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer med- delar närmare föreskrifter om beräkningen av bidrag och avgifter enligt denna lag. Denna lag träder i kraft . lag om kostnadsutjämning för kommuner och landsting Härigenom föreskrivs följande. 1 § Kommuner och landsting bedriver sin verksamhet på den kom- munala självstyrelsens grund och skall ha likvärdiga ekonomiska förutsättningar för detta. I syfte att utjämna strukturellt betingade kostnadsskillnader i kommuner och landsting regleras i denna lag förutsättningar för kostnadsutjämningsbidrag respektive kostnadsutjämningsavgift. Med landsting avses i denna lag i tillämpliga delar också kom- muner som inte ingår i ett landsting. 2 § I denna lag används följande termer i den betydelse som anges här: Standardkostnad: En för varje kommun eller landsting beräknad teoretisk kostnad för var och en av de verksamheter och kostnads- slag som anges i 3 §. Standardkostnad beräknas med utgångspunkt i faktorer som är av särskild betydelse för strukturella förhållanden.