sou · GRB385d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Endast den del av slutavstämningen som framkommer i SPV:s prognos över slutliga meddelas i sådan tid att de hinner tas med som skuld eller fordran i myndigheternas bokslut. De preliminära premierna beräknas och aviseras normalt –november året före premieåret och grundas på anställ- ningsuppgifter vid utgången av andra året före premieåret samt de genomsnittliga lönerna (pensionsunderlaget) för femårsperioden . De slutliga premierna beräknas och aviseras, som vi beskrivit, året efter premieåret och grundas på anställ- nings- och löneuppgifter vid utgången av premieåret. På grund av förändringar i uppgifterna uppstår differenser vid slutavstämningen mellan de preliminära och de slutliga premierna. SPV tillämpar olika datasystem för beräkningar av de preliminära respektive slutliga premierna. De preliminära beräkningarna innehåller exempelvis bruttolönesumma och antaganden om löneuppräkningar till den lönenivå som prognostiseras för året före premieåret. Dessa pro- gnosuppgifter ersätts i systemet för de slutliga premieberäkning- arna med faktiskt pensionsunderlag för femårsperioden före pre- mieåret. De olika beräkningssystemen kan ha varit en bidragande orsak till de differenser som uppkommit vid gjorda slutavstäm- 1 Förordning (1997:908) om för statens avtalsförsäkringar. Systemet för beräkning och betalning av Bruttolönesumman och pensionsunderlaget kan ha olika relation till varandra för samma arbetsgivare vid olika beräkningsår, vilket också kan bidra till differenser vid det slutliga premiefast- ställandet. De differenser som uppkommer mellan preliminärt och slutligt beräknade medför ofta krav på betalning av stora belopp i efterhand. För flera myndigheter har detta medfört problem med finansieringen, eftersom justeringsbeloppen inte meddelas förrän i april året efter premieåret och skall vara betalda . En sammanställning över det totala utfallet av differenserna mellan de slutligt debiterade och de preliminärt inbetalda premierna , 2001 och 2002 redovisas här nedan. I denna sammanställ- ning ingår samtliga arbetsgivare som är anslutna till systemet för de statliga avtalsförsäkringarna. Det innebär både arbetsgivare som betalar pensionspremier och arbetsgivare som enbart betalar risk- då de i övrigt skuldför sina pensionsåtaganden i boksluten. Tabell 2.1 Differens mellan preliminära och slutliga för samtliga arbetsgivare inom det statliga avtalsförsäkringsområdet Skillnaden mellan de preliminära och de slutliga premierna har –2002 genomsnittligt uppgått till 7,5–11,av de preliminärt inbetalda premierna. För enskilda statliga arbetsgivare, särskilt de mindre myndigheterna, kan premiejusteringen vid debi- teringen av de slutliga premierna uppgå till väsentligt högre tal. För myndigheter och övriga arbetsgivare anslutna till de statliga avtals- försäkringarna innebär systemet med slutavräkning och be- talning ofta en mycket besvärande oförutsedd utgift. En slutlig premie som aviseras först året efter premieåret är naturligtvis svårt, för att inte säga omöjlig, att planera och budgetera för. Utöver ryckighet i den ekonomiska planeringen kan Systemet för beräkning och betalning av de oförutsedda slutavräkningarna medföra behov av en omplane- ring av verksamheten under löpande år. Ett sätt att lösa problemet med de stora oförutsedda slutavstäm- ningarna har varit det försök som NSA/SPV gjort med att beräkna en prognos över premierna för premie- året. Som underlag har använts korrekta löneuppgifter för de som föregår premieåret. har dock inte kunnat be- aktas de förändringar av anställningar under premieåret som rap- porteras först året efter premieåret. Inte heller de prognostiserade premierna har därför motsvarat de slutliga premier- na i tillräckligt hög grad. En sammanställning av prognosutfallet redovisas här nedan. I denna sammanställning ingår enbart statliga arbetsgivare för vilka pensionspremier beräknas. Tabell 2.2 Differens mellan slutliga och prognosberäknade för statliga arbetsgivare med pensionspremier Vi har tagit del av SPV/NSA:s premieberäkningar . En sammanställning ordnad efter antalet anställda hos respektive arbetsgivare framgår nedan. I tabellen redovisas de statliga myndig- heterna på huvudgruppsnivå, vilket innebär att eventuella regionala och lokala myndigheter ingår i redovisningen för en huvudgrupps- myndighet. Systemet för beräkning och betalning av Tabell 2.3 Variationer i premieprocent för statliga arbetsgivare med pensionspremie för åren 2001–2002 Medelvärde av totala , 501–1 000 1 001–10 000 -0,15 10 001–25 000 -0,56 */ Uppgifter saknas här om slutliga premieprocenter och/eller prognos . **/ Totala premieprocenter avser vägt medelvärde av premierna. Av tabellen framgår att variationerna avseende de slutliga premier- na varit genomsnittligt störst för de 47 statliga arbetsgivare som har färre än 30 anställda. De slutliga premierna ökade för dessa arbetsgivare medan motsvarande ökning för de största arbetsgivarna med mer än 10 000 anställda endast uppgick till . Arbetsgivare med färre anställda har också väsentligt högre premie- procent, , i medelvärde av totala , mot 10,18 pro- cent för de största arbetsgivarna med mellan 10 000 och 25 000 anställda. En förklaring till detta kan vara att de större myndig- Systemet för beräkning och betalning av heterna i genomsnitt har flera anställda med löner som understiger taket 7,5 förhöjda prisbasbelopp2, vilket medför att sparpremien för de förmånsbestämda pensionerna blir väsentligt lägre. För myndig- heter med färre anställda slår en individuell lönehöjning för in- komster över taket 7,5 förhöjda prisbasbelopp, där sparpremien är väsentligt dyrare, igenom mycket mera märkbart. Åldersstrukturen har också stor betydelse eftersom löneökningsdelar slår igenom med högre sparpremier för äldre arbetstagare. Detta gäller främst för löneökningar över 7,5 förhöjda prisbasbelopp respektive 7,5 in- komstbasbelopp. Vi har dock inte haft tillgång till uppgifter om de anställdas ålder och kan därför inte dra några säkra slutsatser om hur den kan ha påverkat de slutliga premierna för avtalsförsäk- ringarna. Premievariationerna mellan de slutliga premierna och prognosen för de slutliga premierna är för de flesta arbetsgivare unge- fär hälften av de premievariationer som uppstått mellan slutliga för helåren 2001 och 2002. Detta gäller dock inte för arbetsgivare med mellan 31 till 100 anställda, där prognosen visade på en sänkt premie medan den slutliga i stället blev höjd . För arbetsgivare med mellan 1 001 till 10 000 anställda visade prognosen en sänkt premie medan de slutliga premierna enbart sjönk . Det nya pensionsavtalet PA 03 väntas innebära stabilare på grund av att den förmånsbestämda delen av pensionerna har minskat och ersatts med en avgiftsbestämd individuell ålderspen- sion som uppgår till av utbetald lön. En ytterligare stabiliserande faktor är att PA 03 ger möjlighet till fribrev och att beräkningen av därigenom ska baseras på att dessa anses löpande. En ökning av pensionsunderlaget skall då betalas som en premie fördelad som återstår fram till pensionen, medan motsvarande kostnad i det tidigare PA-91 skulle betalas som en engångspremie. 2 I PA-91 utgörs taket av 7,5 förhöjda prisbasbelopp medan det i PA 03 utgörs av 7,5 in- komstbasbelopp. Systemet för beräkning och betalning av 2.2.2Tillfällig preliminär och ny preliminär premie Ett ytterligare exempel på nuvarande systems känslighet illustreras av fastställandet av tillfälliga preliminära och slutliga preliminära . Detta var visserligen en engångsföreteelse bero- ende på övergången till det nya pensionsavtalet PA 03. NSA beslutade om en tillfällig preliminär pre- mie . Premien motsvarade samma premieprocent som fram- räknats som prognos över de slutliga premierna 2002 men med ett schablonmässigt avdrag på motsvarande skillnaden mellan PA-91 och PA 03. Anledningen till den tillfälligt preliminära premien var att NSA och SPV inte hade gjort klart systemet för en premieberäkning enligt det nya pensionsavtalet PA 03. I den information som lämnades myndighe- terna meddelades att den tillfälliga preliminära premien var schablon- mässigt beräknad och att den skulle komma att ersättas av en ny preliminär premie beräknad enligt PA 03. NSA meddelade därvid att det dramatiska börsfallet medfört att konsolideringsgraden vid utgången av oktober var uppskattad till . Enligt NSA:s fastställda konsolideringspolicy kan premierabatter lämnas så länge konsolide- ringsgraden inte understiger . NSA gjorde dock bedöm- ningen att försäkringsmodellen visserligen har fått sin ekonomiska ställning allvarligt försvagad, men att läget inte kan be- skrivas som en akut kris. NSA fastställde att den preliminära premien för ska motsvara prognosen för den slutliga premien , schablonmässigt nedjusterad med hänsyn till övergången till PA 03. Det innebär att rabatten preliminärt ligger kvar . Den tillfälliga premien uppgick till genomsnittligt och betalades av arbetsgivarna – april månad 2003. Premien grundades på följande förutsättningar: , dock med beaktande att premien för den nya avgiftsbaserade individuella ålderspensionen enligt PA 03 skulle redovisas separat med ett schablonmässigt avdrag på 2,1 pro- centenheter. Övriga ändringar i PA 03-avtalet var inte framräk- nade och beaktade. samma premierabatt som tillämpades . Systemet för beräkning och betalning av meddelade NSA den nya preliminära premien . Premien uppgick i genomsnitt till och grundades på följande förutsättningar: tillämpning av PA 03-avtalet med nytt premieberäkningssätt. indragning av premierabatterna, motsvarande 2,5 miljarder kro- nor eller en höjning av sparpremien med drygt fem procenten- heter, eftersom försäkringsrörelsens finansiella ställning kraf- tigt hade försämrats. ny höjd riskpremie med ökat inslag av kollektiv finansiering i enlighet med de ändrade villkoren i PA 03 och på grund av ökade kostnader för sjukfrånvaro. retroaktiv verkan för den framräknade nya årspremien. Detta innebär att, månad 2003 betalar arbetsgivarna dels motsvarande den nya årspremien och dels den andel av premieändringen som belöper . Den nya premien, som betalas , motsvarar därför 12 månaders premiehöjning för- delad . Effekterna av de ändrade premierna för de statliga ar- betsgivarna med pensionspremier, i förhållande till den tillfälliga preliminära premien, framgår av nedanstående sammanställning. Sam- manställningen är baserad på 230 huvudgruppsmyndigheter under regeringen med sammanlagt 195 000 anställda. Av sammanställningen framgår också hur stor andel anställda som finns inom respektive grupp och hur stor beloppsmässig ändring av premierna som gjordes. Systemet för beräkning och betalning av Tabell 2.4 Statliga arbetsgivare med pensionspremie grupperade efter storleken på premieändringar på grund av PA 03, indragna premierabatter och ökade riskpremier -7,5 Sänkt årspremie 2– -3,9 -0,7 -2,4 Höjd årspremie 2– Totalt med ny premie Sammanställningen visar att den totala procentuella ändringen av premierna, som gjordes , för hela det statliga avtalsför- säkringsområdet varit rimlig och i genomsnitt uppgått till 1,4 pro- cent av årslönesumman. För enskilda myndigheter har dock pre- mieändringarna varit mycket kraftiga och har inneburit besvärande kostnadsosäkerhet då beskedet om kostnadsförändringarna kom in på budgetåret. Sammanställningen visar att 65 pro- cent av arbetsgivarna fick högre för sina anställda vid den nya preliminära premieberäkningen. I effekterna ovan ingår då också de indragna premierabatterna och de höjda riskpremierna för den ökade sjukfrånvaron. Kostnadsomfördelningen mellan myndighe- terna kan förenklat beskrivas som en minskning av premierna för en tredjedel av myndigheterna av de anställda och kostnadsökningar för två tredjedelar av myndigheterna med 85 pro- cent av de anställda. Den sammanlagda nettoeffekten av ändrade avtalsförsäkringspremier medförde en höjning med . Systemet för beräkning och betalning av Tabell 2.5 Premieförändringar hos statliga arbetsgivare grupperade efter storleken på premieändringar 2003 PA 03 och utan Sänkt årspremie 2– Totalt med ny premie Sammanställningen ovan visar att de arbetsgivare som tidigare hade högst fick kraftigt sänkta medan de som tidigare hade lägst fick kraftiga höjningar. De ekonomiska effek- terna av den ändrade preliminära premien framgår också av ovanstående sammanställning. Förändringar som aviserades och som skall betalas under årets resterande åtta månaderna uppgår för de 80 myndigheter som fått sänkta i genomsnitt till sänkt premiekostnad. De 150 myndigheter som fick höjda drabbades av en höjd premiekostnad på i genomsnitt . För enskilda myndigheter har effekterna varit ännu mer drama- tisk. I nedanstående tabell redovisas de ändrade premierna för ett antal myndigheter. Systemet för beräkning och betalning av Tabell 2.6 Premieförändringar hos vissa statliga arbetsgivare (jan–april) -48,8 -0,5 -19,5 -14,8 -9,6 -9,1 -0,7 -6,8 (inkl SKM/KFM) (inkl länsmyndigheter) 2.2.3Faktorer som påverkar premieberäkningen Sparpremien, som finansierar den förmånsbestämda ålderspensionen, beräknas individuellt utifrån försäkringstekniska grunder. Den är den största av de som betalas för avtalsförsäkringarna. Den uppgår preliminärt till i snitt av bruttolöne- summan inklusive särskild löneskatt. Övriga avtalsförsäkringspre- mier, så kallade kollektiva (riskpremie, ÖB-premie, TA- premie, TGL-premie och PSA-premie), uppgår preliminärt till i snitt inklusive särskild löneskatt av brutto- lönesumman och beräknas efter en fast procentsats av pensions- Systemet för beräkning och betalning av underlaget eller bruttolönesumman eller med fast belopp per an- ställd. Utöver dessa betalar arbetsgivarna även exklusive särskild löneskatt av bruttolönesumman för den avgiftsbestämda individuella ålderspensionen enligt PA 03 och exklusive särskild löneskatt till Kåpan, vilka ligger utanför försäkringsmodellen. I den fortsatta framställningen behandlas enbart sparpremien, eftersom det enbart är den förmånsbestämda pensionspremien som vållar problem med kostnadsosäkerhet. Sparpremien baseras på pensionsunderlaget för en arbetstagare. I avtalet definieras pensionsunderlaget som medeltalet av den pen- sionsgrundande lönen för de fem kalenderåren närmast före av- gångsåret. Den pensionsgrundande lönen räknas om till nivån för före beräkningstillfället med hjälp av prisbasbeloppet. Enligt pensionsavtalen garanteras arbetstagaren en förmån vars storlek bestäms av avtalen. Arbetsgivaren skall i princip betala in tillräckligt stora för att täcka den framtida utbetalningen av förmånen. Premiernas storlek påverkas framför allt av arbetstaga- rens lön, ålder, pensionsålder och de försäkringstekniska riktlinjerna. De försäkringstekniska riktlinjerna rör framför allt antaganden om dödlighet, grundränta, omkostnader, tjänstetid och konsolidering samt fördelning av överskott i försäkringsrörelsen. Riktlinjerna följer allmänna försäkringstekniska antaganden och Finansinspek- tionens föreskrifter i tillämpliga delar för försäkringsrörelser med likartad verksamhet. Premieberäkningen sker könsneutralt, det vill säga samma dödlighetsantagande tillämpas för såväl män som kvinnor. Arbetstagaren tjänar in pensionsrätt och för full pension krävs en tjänstetid . Värdet av den intjänade pensionsrätten beror på arbetstagarens lön. Exempel på premie- kostnadens känslighet för ålder och lön framgår av nedanstående tabell. Av tabellen framgår också skillnaden i mellan det nya pensionsavtalet PA 03 och det gamla PA-91. För att premierna skall vara i huvudsak jämförbara har premiekostnaden för indivi- duell ålderspensionen (IÅP) lagts till sparpremien enligt PA 03. I båda exemplen har förutsatts en löneutveckling . Systemet för beräkning och betalning av Tabell 2.7 Premiekostnad 2003 i kr enligt PA-91 och PA 03 för anställda med olika ålder och lön, vid en antagen löneutveckling Lön /mån* (under taket) Lön /mån* (över taket) *Premieberäkningarna har gjorts med en antagen löneutveckling . **Premie inkl avgiftsbestämd IÅP eller oavsett ålder. ***Premie inkl avgiftsbestämd IÅP eller oavsett ålder. Beräkningarna har gjorts för . För PA 03 påverkas beräkningen av övergångsbestämmelserna med ett intjänande per med en avtrappning, som innebär att den förmånsgrundande pensionens storlek beror på födelseår. Detta kommer att medföra vissa ytterligare sänkta när premie- beräkningen görs då en anställd med viss ålder har ett senare födelseår än . Av tabellen framgår att premie- kostnaderna ökar för äldre arbetstagare. Det framgår också att den anställdes ålder och löneutveckling påverkar premien enligt PA-91 i väsentligt högre utsträckning om årslönen delvis ligger över taket på 7,5 förhöjda prisbasbelopp (/månad). Det nya pen- sionsavtalet PA 03 har däremot premiekostnader som är mindre känsliga för den anställdes ålder och lönenivå. Premiekostnaden är väsentligt högre för alla ålderskategorier, enligt både det gamla och det nya pensionsavtalet, om årslönen delvis ligger över taket på 7,5 förhöjda prisbasbelopp respektive 7,5 inkomstbasbelopp. Detta be- ror på att tjänstepensionen då är högre eftersom dessa lönedelar inte ger rätt till allmän pension. Premien för en 40-åring är enligt PA-91 högre än för en 30-åring om lönen ligger under taket (/månad). Enligt PA 03 är motsvarande premie en- bart högre. Om årslönen ligger delvis över detta tak (/månad) är 40-åringens premiekostnad enligt PA-91 Systemet för beräkning och betalning av högre än för en 30-åring. Enligt PA 03 är motsvarande premie enbart högre. Av jämförelsen framgår att pre- miekostnaden enligt PA 03 blir väsentligt mindre känslig för den anställdes ålder och löneutveckling än premien enligt PA-91. För- hållandet framgår tydligt när vi för in index från ovanstående tabell i nedanstående diagram. Diagram 2.1 Premiekostnad 2003 enligt PA-91 för anställda i olika ålder och lön, vid en antagen löneutveckling Premiekostnad 2003, PA-91, för anställda Ovanstående diagram visar att premiekostnaderna enligt PA-91 ökar ju äldre en arbetstagare är. De ökade premierna beror på att lönen har beräknats öka och att regler om livränta innebär att hela premieökningen för den årliga löneökningen tas ut som en engångspremie. Om årslönen överstiger taket 7,5 förhöjda prisbasbelopp påverkas premien för den del av lönen som överstiger taket mycket kraftigt för äldre arbetstagare. Systemet för beräkning och betalning av Diagram 2.2 Premiekostnad 2003 enligt PA 03 för anställda i olika ålder och lön, vid en antagen löneutveckling Premiekostnader 2003, PA 03, för anställda Premiekostnaderna i det nya pensionsavtalet PA 03 är betydligt stabilare och påverkas i mindre utsträckning av arbetstagarens ålder. De ökade premierna beror på att lönen har beräknats öka med 4 pro- cent och att PA 03-avtalets regler om fribrev innebär att premieökningen för den årliga löneökningen slås ut över alla år fram till pensionsavgång. 2.2.4Förbättringar i nuvarande system Vi har i tidigare avsnitt konstaterat att en av orsakerna till kost- nadsosäkerheten i nuvarande system med preliminära och slutliga är att den preliminära premieberäkningen sker på anställ- ningsuppgifter som är upp till i förhållande till premie- året. I dagens system sker överföringen av uppgifterna en gång före premieåret. Ett sätt att förbättra aktualiteten av uppgifter vore att införa ett ytterligare inrapporteringstillfälle för anställnings- och löneuppgifter. Detta skulle lämpligen ske per för att kunna ligga till grund för beräkningen av de preliminära premierna månad året före premieåret. Ytterligare nio månaders förändringar i anställnings- och löneuppgifter skulle då komma att beaktas redan vid beräk- Systemet för beräkning och betalning av ningen av de preliminära premierna. Om den årliga lönerevisionen är klar och inlagd i löneuppgifterna per kommer sådana löneuppgifter med i beräkningsunderlaget redan för de preli- minära premierna. Härigenom skulle den preliminära premien i väsentligt högre grad överensstämma med den slutliga premien än vad som är fallet . Även prognoser över och pensions- skulder skulle kunna beräknas på aktuellare uppgifter, vilket skulle medföra att dessa skulle bli säkrare. Variationer i mellan åren skulle kunna förväntas minska eftersom beräkningarna baseras på aktuellare uppgifter. En ytterligare förbättringsåtgärd skulle vara att tidigarelägga den slutliga premieberäkningen året efter premieåret. Härigenom skulle arbetsgivarna månad efter premieåret få besked om eventuella differenser mellan preli- minära och slutlig . Det skulle ge arbetsgivarna bättre planeringsförutsättningar även om det optimala är att kostnaden för premieåret är känd före ingången av ett nytt budgeteringsår. Det kan befaras att detta dock skulle leda till att antalet fall där en slutlig premie måste ändras, eftersom den fastställts på grundval av felaktigt inrapporterade anställningsuppgifter, kommer att öka. Den nuvarande tidpunkten för beslut av de slutliga premierna är satt för att SPV på grundval av de först efter årets utgång inrap- porterade anställningsuppgifterna skall ha möjlighet att beräkna premierna. En inrapportering av uppgifterna för tiden till och med september bör kunna bidra till att detta arbete går snabbare. Vi har kunnat konstatera att det nya pensionsavtalet PA 03 med- för väsentligt stabilare . Detta medför i sig att problemet med stora differenser mellan i första hand preliminär och slutlig premie kan förväntas minska. Kostnadsosäkerheten vid den nuva- rande prognosberäkningen för premieåret kan också förväntas minska. Även vid ett beaktande av dessa faktorer samt ett införande av ovan nämnda förbättringsförslag kommer kostnadsosäkerheten med avvikelser mellan preliminära och slutliga emellertid att kvarstå. Vår uppfattning är därför att enbart införa förbättringsåtgärder i nuvarande system inte är tillräckligt för att lösa de problem som finns. Systemet för beräkning och betalning av Som ett alternativ till nuvarande system har vi övervägt ett förslag till premiefastställelse genom en årsvis totalpremie. För att varje ar- betsgivare skall kunna ta sitt fulla kostnadsansvar och då premierna är beroende av anställningshändelser är det inte möjligt, vid förutsättningen att överföringar av uppgifter sker , att komma ifrån en slutlig avstämning av premierna efter premieårets utgång. Om anställnings- och löneuppgifter hämtas in än bedömer vi dock att uppemot 9/12 av felkällan elimineras. Det slutavstämningsbelopp som ändå kvarstår, motsvarande tre av 60 månaders lönebeslut och därutöver anställ- ningsförändringar under premieåret, skulle enligt denna modell kunna hanteras genom ett justeringsbelopp som vägs in vid beräk- ningen av de två kommande årens premieprocent. Härigenom skulle arbetsgivare anslutna till de statliga avtalsförsäkringarna få en totalt ekonomiskt förutsägbar premie. Detta beräkningssystem skulle också vara mycket enkel att administrera för myndigheterna, eftersom de får besked om sin premieprocent året före premieåret och att denna gäller på samma sätt som de lagstadgade arbetsgivaravgifterna. Förslaget till ett system med en årsvis totalpremie kan samman- fattas enligt figur 2.2. Systemet för beräkning och betalning av Figur 2.2 System med en årvis totalpremie Inbetalningar (% på lön, +/- Slutlig +/- Slutlig +/- Slutlig - ev återbäring. - ev återbäring. Enligt figuren skall beräknas för . Premien beräknas på uppgifter som SPV mottager från arbetsgivarna. Medellönen för åren 2000–2004 utgör grund för premieberäkningen. En prognos görs baserad på septemberuppgifterna. Vid fastställande av en års- premie fattar NSA beslut om eventuella premierabatter utifrån för- säkringsrörelsens aktuella konsolidering m.m. betalar arbetsgivarna månatligen in den totala premien. mot- tager SPV anställningsuppgifter för anställda dels per den 31 de- cember 2004 som utgör grund för dels slutlig avstämning av och dels en prognos .