sou · GRB338d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Kol undantas helt från beskattning. För hushållen gäller dess- utom en nedsatt mervärdesskattesats på det kol som används (i stället för standardskattesatsen som är ). Cement- och kalktillverkningsprocesserna betraktas som upp- värmning och kan därför inte undantas från beskattning på den grunden. Detta torde innebära att främst skattefritt kol användas. En generell konsumtionsskatt tas ut på el med per kWh (ca ). Skatten tas endast ut på el som har låga volttal. I praktiken medför detta att industrin som normalt använder el med höga volttal inte betalar någon elskatt. 5 Skattesatsen understiger EG:s minimiskattesats om per ton. har dock genom s.k. 8.4-beslut tillåtits att underskrida minimiskattesatsen. Skattesatsen får dock under inga omständigheter vara lägre än per ton. Se Rådets beslut /224/EG av om nedsättning av punktskattesatser och befrielse från punktskatter för vissa mineraloljor som används för särskilda ändamål (EGT L 84, 23.3.2001, s. 23). Punktskatt tas ut på mineraloljor. Skattesatserna för tjock eld- ningsolja är differentierade utifrån energiprodukternas respektive svavelinnehåll. Som lågsvavlig olja anses olja med svavelinnehåll. Olja med högre svavelinnehåll räknas som högsvavlig. Skattesatserna är för högsvavlig olja per ton (ca ) respektive för lågsvavlig olja per ton (ca ). Det finns inte några särskilda nedsättningsregler för vare sig industri eller andra sektorer av näringslivet. Kol beskattas inte. Naturgas beskattas för det fall den förbrukas inom industrin och under förutsättning att förbrukningen uppgår till minst 18 000 GJ . Skatten tas i sådana fall ut på skillnaden mellan faktisk förbrukning och ett gränsvärde av 17 820 GJ. Skatten uppgår till per (ca ). El är undantagen från statlig beskattning. Däremot tas lokala skatter ut för förbrukning under 250 kilovoltampere (kVa). För mindre förbrukare, upp till 36 kVa, tas skatten ut på av elpriset och för förbrukare mellan 36 och 250 kVa tas den ut på av elpriset. För båda skatterna gäller att de beräknas på elpriset före skatt. I genomsnitt uppgår skatten till för förbrukning inom industrisektorn och till för övriga. Punktskatt tas ut på mineraloljor. Skattesatsen på tjock eldningsolja är per ton (ca ). Hela näringslivet beskattas enligt samma principer. Några nedsättningsregler för energiintensiv industri finns alltså inte. Kol, naturgas och el beskattas inte. Punktskatt tas ut på mineraloljor. Tjock eldningsolja beskattas med per ton (ca ). För trädgårdsodlarna, inklusive svampodlarna gäller reducerade skattesatser. Kol, naturgas och el beskattas inte. I tas punktskatt ut på mineraloljor. Tjock eldningsolja beskattas med per ton (ca ) vid industriell användning. När oljan används för övriga uppvärmningsändamål uppgår skattesatsen till per ton (ca ). Det finns inte några särskilda nedsättningsregler för näringslivet. Beskattning av kol introducerades i , dock till den mycket låga skattesatsen av per ton (ca ). Naturgasanvändning inom industrin beskattas med per 107kcal (ca ). För förbrukning överstigande 1 utgör skattesatsen per 107kcal (ca ). När naturgas används som råvara i den petrokemiska industrin är den undantagen från skatt. Vidare gäller nedsatta skattesatser vid elproduktion, per 107kcal (ca ) (vid egenförbrukning , eller , per 107kcal). För hushållen gäller olika skattesatser beroende på region och användningsområde. Även el beskattas enligt ett förhållandevis komplicerat system. Såväl statliga som regionala och kommunala skatter tas ut på elförbrukning. Generellt gäller att industrin omfattas av lägre skattesatser än hushållen. Vanligtvis är skattesatserna differentierade utifrån storleken på förbrukningen. Skattesatserna på tjock eldningsolja är differentierade utifrån svavelinnehåll (som högsvavlig olja räknas olja med en svavelhalt överstigande en procent; annan olja är lågsvavlig). Skattesatserna uppgår till per ton för högsvavlig olja och till per ton för lågsvavlig olja6 (169,respektive ). Skattesatserna för kommersiell, inklusive industriell, användning ligger högre än vad som gäller för användning för uppvärmningsändamål. För fotogen finns en särregel vilken medger skattefrihet för fotogen som används inom jordbruks- och växthussektorerna. I övrigt saknas särregleringar för näringslivet. 6 har genom s.k. 8.4-beslut tillåtits att underskrida EG:s minimiskattesatser på samma sätt som gäller för ; se vidare not 1. Kol och naturgas beskattas inte. El beskattas enligt en fallande skala och skattesatsen beror på förbrukningens storlek (se tabell 14.5 nedan). Skatt på el i Årlig förbrukning, kWh 0–1 M 1 000 M–100 M Den nederländska mervärdesskatten uppgår till och tas ut på både varor och tjänster. Det nederländska energibeskattningssystemet är uppbyggt av tre komponenter. Dessa är följande: En punktskatt som utgår på de harmoniserade bränslena, en allmän bränsleskatt som utgår på de harmoniserade bränslena samt kol och naturgas, och en s.k. reglerande energiskatt. Skattesatserna är avtagande beroende på förbrukningens storlek. För de största förbrukarna innebär detta en nollskattesats på marginalen. El beskattas med flera olika skattesatser enligt en avtagande skatteskala, se tabell 14.6 nedan. Från och med en förbrukning överstigande 10 000 MWh sker inte någon beskattning. För varje konsument avräknas en rabatt om (1 ) per varje tolvmånadersperiod. Energibeskattningen i omvärlden SOU 2003:38 Skatt på el i 0–10 000 10 001–50 000 50 001–10 M Mineraloljor är belagda med punktskatt. Skattesatsen på tjock eldningsolja (lågsvavlig) är per ton (127,) och för högsvavlig per ton (266,). Hela näringslivet beskattas enligt samma principer, dock med undantaget att mineraloljor som används för elproduktion är undantagna från skatten. Nedsättningsregler för energiintensiv industri förekommer inte. Kol och naturgas beskattas inte. Såvitt bekant förekommer dock inte naturgasanvändning i någon större utsträckning i . För förbrukning av el tas en avgift ut med per kWh (0,). Avgiften avser att täcka kostnader för nyttjande av elnätet och utgör därför inte någon skatt i egentlig mening. Mineraloljor beskattas med punktskatter. Beträffande skattesatserna kan som exempel nämnas att skattesatsen för tjock eldningsolja ligger obetydligt över EU:s minimiskattesats (14,per ton jämfört med per ton; jämfört med ). Hela näringslivet beskattas utan några sektorsvisa differentieringar. Kol beskattas inte. Naturgas beskattas vid icke industriell förbrukning med en skatt om högst av energipriset. Industrins förbrukning är således befriad från skatt på naturgas. Samma gäller för elproduktion. För producerad el gäller att den beskattas med en skattesats om av elpriset multiplicerat med en faktor om 1,05113 dvs. faktisk skatt = 0,04864 x (elpriset x 1,05113). Mervärdesskatten i uppgår till och tas ut på samtliga energislag. För hushållssektorn gäller emellertid en skattesats om . tar ut punktskatt på mineraloljeprodukter med stöd av Duties Act 1979 samt olika s.k. . Regelverket överensstämmer i stort med den EG- rättsliga harmoniseringen på området. Vissa särbestämmelser kvarstår ännu med stöd av s.k. 8.4-beslut7. har bland annat rätt att låta bli att ta ut skatt för gasol, naturgas och metan som används som drivmedel i motorfordon samt att sätta ned punktskattesatserna för diesel för att främja användningen av mer miljövänliga bränslen. Här kan nämnas bland annat skattefrihet eller nedsättning för mineraloljeprodukter som används i fordon i lokal kollektivtrafik och i privata fritidsbåtar. Klimatförändringsskatten (Climate change levy) Klimatförändringsskattens rättsliga grund är finanslagen (Finance Act 2000, Section 30 och Schedules 6 och 7). Denna skatt infördes och är utformad för att täcka användningen av energiprodukter utanför hushållen som används som bränsle. Användningen som bränsle inkluderar belysning, uppvärmningsbränsle, samt bränsle för att driva motorer och apparater. Energiprodukter som används som bränsle omfattas av klimatförändringsskatten när den används av konsumenter inom industrin (inklusive bränsleindustrin), handel, jordbruk, offentliga sektorn och andra tjänster. Skatten debiteras slutkonsumenten på försäljningsstället. Varor som beskattas är el, gas, kol och andra fasta bränslen samt gasol (LPG). Mineraloljor omfattas inte av 7 Rådets beslut /224/EG av om nedsättning av punktskattesatser och befrielse från punktskatter för vissa mineraloljor som används för särskilda ändamål (EGT L 84, 23.3.2001, s. 23). skatten eftersom de redan är belagda med skatt med stöd av Duties Act 1979 (se ovan). Enligt klimatförändringsskatten kommer de energiprodukter som omfattas av skatten att undantas från den när de används för andra ändamål än som bränsle. Klimatförändringsskatten tillämpas därmed inte på energiprodukter som enbart används som råmaterial, dvs. annan användning än som bränsle undantas från beskattning. Dessutom, om en energiprodukt huvudsakligen används för andra ändamål än som bränsle undantas användningen av produkten från klimatförändringsskatten (undantag för bränsle för blandad användning, s.k. dual use). En fullständig förteckning över de bearbetningsprocesser som inkluderar bränsle för blandad användning finns klimatförändringsbestämmelser (bränsleanvändning) (Climate Change (Use as Fuel) Regulations 2001). Utöver dessa undantag undantar klimatförändringsskatten energiprodukter från beskattning i följande fall: El, gas och kol som används för allmänna kommunikationer och järnvägstransporter, insatsvarorna bränsle och el som framställs i kvalitetsmärkta kraftvärmeanläggningar, samt el som framställs från miljövänliga energikällor. Dessutom finns möjlighet att medge skattereduktioner för företag som ingår klimatförändringsavtal, eller s.k. långsiktiga avtal. Förutsättningarna härför anges nedan. Skattelättnader för energiintensiva företag Inom det regelverk som styr klimatförändringsskatten finns möjligheter för energiintensiva sektorer av näringslivet att få skatten reducerad . För detta krävs att det aktuella företaget ingår långsiktiga avtal om energieffektivisering eller utsläppsreduktioner (Co2). De sektorer som betraktas som energiintensiva av lagstiftaren anges i 2000 No. 1973 och 2001 No. Här återfinns ett tiotal större energiintensiva sektorer såsom t.ex. aluminium, cement, kemi, livsmedel, papper och stål. Utöver dessa större sektorer finns ett trettiotal mindre sektorer som också betraktas som energiintensiva. Gemensamt för valet av sektorer är att det inom samtliga förekommer energiintensiva processer. avtal har förhandlats fram med respektive branschorganisation som i sammanhanget agerar såsom företrädare för företag inom berörda sektorer. I ett första skede är företagen berättigade till skattereduktion för tid till och med . Som förutsättning för skattereduktion efter gäller att företagen nått de mål som ställts upp i de ingångna avtalen. Inom ovan beskrivna sektorer återfinns inte jordbrukssektorn. Lagstiftaren har emellertid uppmärksammat att även denna sektor är relativt energiintensiv och i likhet med ovan nämnda sektorer utsatt för internationell konkurrens. Till följd härav har det skapats ett särskilt åtgärdspaket för denna sektor i vilket bland annat ingår rådgivning avseende energieffektivisering m.m. Dessutom ges sektorn en tillfällig (femårig) skattereduktion av klimatförändringsskatten. Jordbrukssektorn betalar således hälften av de ordinarie klimatförändringsskattesatserna. I samband med införandet av klimatförändringsskatten anmälde denna till kommissionen för prövning. Kommissionen ansåg de flesta undantagen förenliga med fördraget och godtog dessa för den sökta perioden, . Dock ifrågasatte kommissionen det föreslagna undantaget för s.k. dual use, eller blandad användning bland annat av det skälet att man ansåg att borde kunna utforma en mekanism för att uppskatta förhållandet mellan användningen som bränsle och annan användning än som bränsle för vissa processer, och sedan tillämpa den för skatteuttaget. Vidare anförde kommissionen att man genom undantaget inte behandlar jämförbara situationer på ett likvärdigt sätt i den utsträckning vissa processer för blandad användning undantas från skatten, medan andra processer som också kan betraktas som blandad användning inte undantas. argumenterade framgångsrikt i frågan om det var vetenskapligt möjligt eller praktiskt att genomföra en fördelning på det sätt kommissionen anvisat. Kommissionen godtog därefter att det inte är praktiskt möjligt att göra den uppskattning av bränslets fördelning som man tidigare krävt. Vad beträffar frågan om likabehandling av jämförbara situationer åtog sig att ändra undantaget för blandad användning till att även omfatta vissa återvinningsprocesser som i utgångsläget inte avsågs omfattas av undantaget och sålunda inledningsvis ålagts högre klimatförändringsskatt än motsvarande mer energiintensiva processer. Utifrån denna förändring av undantaget för blandad användning kunde kommissionen godkänna detta såsom tillåtet statligt stöd. Godkännandet beviljades för en inledande period . Skatter på bränslen och el i 20021 Skattebelopp (per enhet) Dieselolja (per liter) (per 1 000 l) (per 1 000 l) (per MWh) (per kWh) 1 Växelkurs per : 1 euro=0,6174 GBP=9,(EGT C 237,2.10.2002 s.1). Mervärdesskatten i uppgår till och tas ut på samtliga energislag. Allmänt om beskattningen av energi introducerades den tyska ekologiska skattereformen. Den innebar bland annat att en konsumtionsskatt på el infördes och att skatterna på mineraloljor höjdes. Syftet med skattereformen var att höja kostnaderna för energikonsumtion för att skydda miljön och spara de icke förnybara energikällorna. Ett mål med skattereformen var att den skulle vara inkomstneutral genom att staten minskade socialförsäkringsavgifterna som energiskatterna höjdes. Reformen har införts genom fyra årliga stegvisa höjningar av energiskatterna. Punktskatter tas ut på mineraloljor samt naturgas. Kol och kärnbränslen beskattas inte i . Tysk industri kan dock välja att betala en eco-skatt på kol mot att få en sänkning av arbetsgivaravgifterna. (16,). Skattelättnader för energiintensiva företag För att skydda framförallt den energiintensiva industrins konkurrenskraft finns flera olika skattenedsättningar. Dessa utgår i huvudsak från företagens sektortillhörighet och utgör därmed statsstöd (se mer om detta nedan). Tillverkningsindustri, jordbruk, skogsbruk och fiskenäringen betalar av skatten på Motsvarande nedsättning gäller för elskatten. Därutöver finns en takregel för tillverkningsindustrin, den s.k. Spitzenausgleich, som innebär att tillverkningsindustrin kan få ytterligare sänkt skatt om skattebördan (exklusive skatten på bränsle och tung eldningsolja) uppgår till mer än 1,2 gånger minskningen av pensionsavgiften. Efter ansökan kan företagen få hela det överstigande beloppet tillbaka. har flera förändringar föreslagits. Av de föreslagna ändringarna bör följande nämnas. Tillverkningsindustrin, jordbruk, skogsbruk och fiskenäringen föreslås få betala av den generella skattenivån på mineraloljor, naturgas och el, dvs. en nedsättning mot tidigare 80. Beräkningsgrunden för takregeln föreslås ändras på ett sådant sätt att även en hög energikonsumtion beskattas på marginalen till en måttlig, men ekologiskt meningsfull, skattenivå. I beskattas energi dels genom en punktskatt på mineraloljor och dels genom en energiskatt på el och naturgas. Den senare skatten benämns energiskatt även om den inte i sig är relaterad till energiinnehållet i produkten. Näringslivet betalar full skatt på mineraloljor, vilken betydligt överstiger EG:s minimiskattesatser. För mineraloljebeskattningen finns inte några särregler för energiintensiva företag. Kol är emellertid skattefritt. Företag inom tillverkningsindustrin har vidare haft rätt till återbetalning av all energiskatt på el och naturgas som använts i tillverkningsprocessen och överstigit av förädlingsvärdet. Denna återbetalning har kommit företagen till del retroaktivt, genom årsvis skatteåterbetalning. har dock i den s.k domen fastslagit att en regel med denna utformning utgör statsstöd (se 12.6.6). Med anledning av utgången i domen ändrade återbetalningsregelns tillämpningsområde till att avse hela näringslivet, med undantag för energiomvandlingssektorn. Denna ändring var dock tidsbegränsad och löpte ut i och med utgången av . Överväganden pågår inom det österrikiska om en framtida utformning av energibeskattningen, bland annat med beaktande av det nya energibeskattningsdirektivet. har historiskt sett haft låga skatter på bränslen. Framförallt har skatten tagits ut på petroleumprodukter som används som drivmedel. Oreducerade skattesatser tillämpas när bränslet används för motordrift. För annan bränsleanvändning såsom till exempel när bränslet används för uppvärmningsändamål inom industrin tillämpas en reducerad skattesats. Bränsle som används för annat ändamål än motordrift eller uppvärmning är skattefritt, liksom vissa alternativa bränslen som gasol (LPG) och etanol. Först infördes en mervärdesskatt (General sales tax, GST) om på energi. I samband med att denna skatt infördes sänktes bränsleskatterna överlag för att inte införandet av mervärdesskatten skulle påverka bränslepriset. I förhållande till har detta medfört lägre bränslekostnader för näringslivet eftersom mervärdesskatten restitueras. Noterbart är att kolbränslen i varierande omfattning har beskattats ända . Situationen i avviker från den i de flesta övriga länder eftersom hela oljemarknaden, inklusive produktion, försäljning m.m. är hänförliga till ett statskontrollerat monopol. Detta innebär bland annat att bränslepriserna är offentligt reglerade, varav vilka vissa till och med är fastställda av regeringen. har emellertid det brasilianska parlamentet öppnat en möjlighet för privata företag att komma in på oljemarknaden. Det är nu för tidigt att säga hur detta kommer att påverka den statsreglerade marknaden. finns ungefär 50 slags federala, statliga och kommunala skatter. Stat och kommun är helt oberoende vad gäller att bestämma skattenivåer. I korthet dock kan sägas att den huvudsakliga statliga och kommunala skatten på energiområdet är den skatt som benämns ICMS, vilken skulle kunna sägas motsvara den svenska mervärdesskatten. För denna skatt, , gäller att den restitueras för kommersiella användare, inklusive således användare inom den industriella sektorn. De huvudsakliga federala skatterna benämns PIS/Pasep, CPMF och Cofins. ICMS restitueras inte denna skatt. Slutsumman av de federala skatterna ligger kring av energipriset. I beskattas bränslen i huvudsak då de används som drivmedel. Såväl statliga som federala punktskatter förkommer. De federala skattesatserna varierar i nivå och är i allmänhet högre än de statliga skattesatserna. Samtliga delstater tillämpar hel eller delvis återbetalning av skatten för yrkesmässig jordbruks- och fiskeriverksamhet. Flera delstater tillämpar vidare skattebefrielse för de fall bränslet används direkt i tillverkningsprocessen. Material till kapitlet har hämtats från ett flertal olika källor. Förutom visst material som inkommit via försorg har framförallt följande källor använts: Energy Prices & Taxes, fourth quarter 2001 (), Kommissionens Excise Duty Tables (ref 1.015, ) Kommissionens sammanställning Inventory of taxes (2000) The /EU database on environmentally related taxes8 Nationella hemsidor för såväl departement som skattemyndig- heter m.m. Kommissionens beslut, domar och övrigt officiellt material från EU. Insamlad information har i förekommande fall kompletterats genom kontakter med tjänstemän vid några länders departement och skattemyndigheter. Skatt på bränslen och el I tabell A 14.1 nedan återfinns en sammanställning av de skattesatser som tillämpas i de länder som ingår i detta kapitel. Ambitionen har varit att så långt möjligt ange de skattesatser som gäller för näringslivets och industrins energianvändning. Detta innebär att angivna skattesatser i flera fall skiljer sig åt från tillämpliga hushållsskattesatser. Tabellen ger emellertid endast en översikt över industrins och näringslivets energibeskattning i de olika länderna, varför kompletterande information i förekommande fall får sökas under de relevanta avsnitten av detta kapitel. Exempelvis kan skattesatserna under vissa förutsättningar i några fall reduceras, med helt andra skattesatser som följd. För jämförelsens skull kan noteras att skattesatserna för blyfri bensin medtagits, även om detta innebär att vi då är inne på drivmedelsbeskattningen. För fullständighetens skull redovisas även aktuella mervärdesskatter på energi i de olika länderna i tabell 14.12 nedan. Skattesatserna skiljer sig åt, såväl mellan som inom länderna. I möjligaste mån har standarskattesatsen angivits i tabellen och eventuella avvikelser inom landet anges i fotnot till tabellen. I sammanhanget bör noteras att näringsidkande verksamheter i de olika länderna har möjlighet att lyfta av mervärdesskatten i rörelsen. Tabell A 14.1. Energiskattesatser i och i omvärlden (skattesatser i euro, beloppen avser lätt industri, för tung industri finns normalt skattenedsättningar som gör att det är svårt att jämföra.) Skattesats (per enhet) **** **** ***** ****** 1 För det fall de nationella skattesatserna är differentierade utifrån oljans svavelinnehåll anges skattesatserna för lågsvavlig olja. 2Skattesatserna avser blyfri bensin. Om det finns olika skattesatser för blyfri bensin anges skattesatsen för den bensin som har bäst miljöegenskaper. 3Skattesats enligt det kommande energi- beskattningsdirektivvet. 4Skattesats per GJ. 5Skattesats per 1 000 l. 7Obs, reglerna om återbetalning, se avsnitt 14.1.2. 8Skattesats per MWh. .. =Aktuella uppgifter saknas. x=Energislaget är inte belagt med skatt. *Skatten tas ut vid förbrukning överstigande 18 000 GJ , se avsnitt 14.2.2. **Differentierade skattesatser för naturgas, se avsnitt 14.2.5; angående el mkt varierande skattesatser, se samma avsnitt. ***Differentierade skattesatser, se tabell 14.5. ****Differentierade skattesatser, se tabell 14.6 *****För elskattens beräkning, se avsnitt 14.2.9. ****** Kol är skattefritt. Tysk industri kan dock välja att betala en eco-skatt på kol mot att få en sänkning av arbetsgivaravgifterna. Tabell A 14.2. Mervärdesskattesatser på energi i och i omvärlden 1Mervärdesskattesatsen för hushållens kolanvändning är . 2Mervärdesskattesatserna (ICMS tax) är starkt differentierade beroende på energislag; som exempel är skattesatsen för naturgas och för bensin . 3Mervärdesskattesatsen på naturgas och el är . 4Mervärdesskattesatsen på dieselolja och bensin som används som drivmedel är . 5Mervärdesskattesatserna på el respektive kol är för hushållen respektive . 6Mervärdesskatt tas inte ut vid försäljning av el till hushåll i vissa nordligare delar av landet (och vissa kommuner i Nord-Troms). 7Mervärdesskattesatsen på el och naturgas är . För tung eldningsolja och fotogen som används för uppvärmning är skattesatsen . 8Mervärdesskattesatsen för hushåll är . 15Energikostnadsstrukturen inom olika sektorer I kapitlet redovisas energikostnadsstrukturen inom olika sektorer av samhället. I enlighet med kommitténs direktiv presenteras också motsvarande arbetskraftskostnader och relativa faktorkostnader. För fullständighetens skull avslutas kapitlet med definitioner av ingående SNI-koder1 samt tabeller som belyser energi- och löne- kostnadernas utveckling . Beräknings- underlag har erhållits från (). Efter- släpningen i dataproduktionen är sådan att uppgifter för senare perioder än inte hinner färdigställas för att kunna inkluderas inom den tidsram som gäller för kommitténs arbete. Energiskatternas betydelse för individuella sektorer beror natur- ligtvis på hur stor andel av sektorns produktionskostnader som är relaterade till inköp av energi. Tabell 15.1 redovisar sektorernas energiförbrukning i kostnadstermer, medan sektorernas energi- kostnadsandelar uttryckta i procent, per produktslag, redovisas i tabell 15.2.