sou · GRB313d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Arbetsställningarna har fått en något mindre betydelse både beträffande fysiska besvär och ont i kroppen. Beträffande olust och andra besvär än fysiska har höga krav i arbetet fått en ökande betydelse. 4Sambandet mellan exponering och sjukfrånvaro I detta kapitel visas samband mellan de olika exponeringsvariab- lerna och arbetsrelaterad sjukfrånvaro. Här visas sambanden mellan dem som måste lyfta och som också varit sjukfrånvarande till följd av arbetet. Sjukfrånvaron är här redovisad efter total respektive lång sjukfrånvaro (). Tunga lyft i kombination med sjukfrånvaro totalt 1995-2002 Kvinnor som lyfter tungt mer sällan M än som lyfter M än som lyfter tungt mer sällan Källa: SCB och AV Tunga lyft i kombination med lång sjuk- frånvaro 1995-2002 Kvinnor som lyfter tungt mer sällan M än som lyfter M än som lyfter tungt mer sällan Källa: SCB och AV Utveckling av tunga lyft i kombination med sjuk- frånvaro totalt bland kvinnor och män Källa: SCB och AV Måttliga till starka samband finns mellan att lyfta tungt i arbetet och att vara sjukfrånvarande på grund av arbetsförhållandena och sambanden är starkare bland män än bland kvinnor. För både kvin- nor och män har sambanden ökat i styrka . samband finner vi bland unga män 1997/98. Bland kvinnor är sam- banden något starkare inom privat sektor. Utveckling av tunga lyft i kombination med lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män Källa: SCB och AV Vad gäller arbetsrelaterad sjukfrånvaro så är sam- banden starkare bland män än bland kvinnor. Sambanden har dock ökat för kvinnor medan de gått ned något för män- nen. Här visas sambanden mellan dem som arbetar i framlutad arbets- ställning utan stöd för händer eller armar och som också de se- naste 12 månaderna varit sjukfrånvarande till följd av arbetet. Sjuk- frånvaron är här redovisad efter total respektive lång sjukfrånvaro (). Framlutad arbetsställning i kombination med sjuk- frånvaro totalt 1995-2002 Kvinnor som minst 1/4 av tiden arbetar framlutade Kvinnor som arbetar framlutade mer sällan M än som som minst 1/4 av tiden arbetar framlutade M än som arbetar framlutade mer sällan Källa: SCB och AV Framlutad arbetsställning i kombination med lång sjukfrånvaro 1995-2002 Kvinnor som minst 1/4 av tiden arbetar framlutade Kvinnor som arbetar framlutade mer sällan M än som som minst 1/4 av tiden arbetar framlutade M än som arbetar framlutade mer sällan Källa: SCB och AV Utveckling av framlutad arbetsställning i kombina- tion med sjukfrånvaro totalt bland kvinnor och män Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV Starka samband finns mellan arbetsrelaterad sjukfrånvaro och att arbeta i framåtlutad arbetsställning. Sambanden är starkare bland män än bland kvinnor men har minskat . Höga sam- band (oddskvoter>4) finner vi bland äldre män i början av perio- den och bland unga kvinnor 1999/00. Utveckling av framlutad arbetsställning i kombina- tion med lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV Sambanden mellan framåtlutad arbetsställning och lång sjukfrån- varo är starka, starkare för män än för kvinnor. Sambanden har minskat i styrka på samma sätt som den totala arbetsrelaterade sjukfrånvaron. Här visas sambanden mellan dem som arbetar i vriden arbetsställ- ning och som också varit sjukfrånvarande till följd av arbetet. Sjukfrånvaron är här redovisad efter total res- pektive lång sjukfrånvaro (). Vriden arbetsställning i kombination med sjuk- frånvaro totalt 1995-2002 Kvinnor som minst 1/4 av tiden arbetar i vriden ställning Kvinnor som arbetar i vriden ställning mer sällan M än som minst 1/4 av tiden arbetar i vriden ställning M än som arbetar i vriden ställning mer sällan Källa: SCB och AV Vriden arbetsställning i kombination med lång sjukfrånvaro 1995-2002 Kvinnor som minst 1/4 av tiden arbetar i vriden ställning Kvinnor som arbetar i vriden ställning mer sällan M än som minst 1/4 av tiden arbetar i vriden ställning M än som arbetar i vriden ställning mer sällan Källa: SCB och AV Utveckling av vriden arbetsställning i kombination med sjukfrånvaro totalt bland kvinnor och män Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV Sambanden mellan vriden arbetsställning och arbetsrelaterad sjuk- frånvaro är starka, starkare bland kvinnor än män, men har minskat för männen . Starkast samband (oddskvoter>4) fin- ner vi bland äldre och medelålders män i början av perioden. Utveckling av vriden arbetsställning i kombination med lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa :SCB och AV Sambanden mellan vriden arbetsställning och lång sjukfrånvaro är starkare än för total sjukfrånvaro i början av perioden men har sedan minskat i styrka. 4.4Arbete med händerna upplyfta Här visas sambanden mellan dem som arbetar med händerna upp- lyfta i höjd med axlarna eller högre och som också varit sjukfrånvarande till följd av arbetet. Sjukfrånvaron är här redovisad efter total respektive lång sjukfrånvaro (). Arbete med upplyfta händer i kombination med sjuk- frånvaro totalt 1995-2002 Kvinnor som minst 1/4 av tiden arbetar med upplyfta händer Kvinnor som arbetar med upplyfta händer mer sällan M än som minst 1/4 av tiden arbetar med upplyfta händer M än som arbetar med upplyfta händer mer sällan Källa: SCB och AV Arbete med upplyfta händer i kombination med lång sjukfrånvaro 1995-2002 Kvinnor som minst 1/4 av tiden arbetar med upplyfta händer Kvinnor som arbetar med upplyfta händer mer sällan M än som minst 1/4 av tiden arbetar med upplyfta händer M än som arbetar med upplyfta händer mer sällan Källa: SCB och AV Utveckling av arbete med upplyfta händer i kombi- nation med sjukfrånvaro totalt bland kvinnor och män Arbete med upplyfta hän- Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV Starka samband finns mellan att arbeta med lyfta armar och arbets- relaterad sjukfrånvaro. Sambanden är starkare bland män än bland kvinnor men har minskat i styrka. Starkast samband (oddskvot>3) finner vi bland män inom offentlig sektor 1997/98 och bland medelålders män 1995/96. Utveckling av arbete med upplyfta händer i kombi- nation med lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV Sambanden mellan att arbeta med lyfta armar och lång sjukfrånvaro är starkare än vad gäller sjukfrånvaro totalt i början och mitten av perioden och starkare bland män än bland kvinnor. Sambanden har minskat i styrka. Här visas sambanden mellan dem som har ett arbete med många upprepade moment och som också varit sjukfrånvarande till följd av arbetet. Sjukfrånvaron är här redovisad efter total respektive lång sjukfrånvaro (). Upprepat arbete i kombination med sjukfrån- varo totalt 1995-2002 Kvinnor som minst halva tiden har upprepade arbetsmoment Kvinnor som mer sällan har upprepade arbetsmoment M än som minst halva tiden har upprepade arbetsmoment M än som mer sällan har upprepade arbetsmoment Källa: SCB och AV Upprepat arbete i kombination med lång sjuk- frånvaro 1995-2002 Kvinnor som minst halva tiden har upprepade arbetsmoment Kvinnor som mer sällan har upprepade arbetsmoment M än som minst halva tiden har upprepade arbetsmoment M än som mer sällan har upprepade arbetsmoment Källa: SCB och AV Utveckling av upprepade arbetsmoment i kombina- tion med sjukfrånvaro totalt bland kvinnor och män Källa: SCB och AV Sambanden mellan att arbeta med upprepade arbetsmoment och arbetsrelaterad sjukfrånvaro är måttliga till starka. Starkare bland män än bland kvinnor och de minskar i styrka . Starkast samband (oddskvoter>3) finner vi bland medelålders män 1997/98 och äldre män 1995/96. Utveckling av upprepade arbetsmoment i kombina- tion med lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män Upprepade arbetsmoment 95/96 97/98 99/00 01/02 Källa: SCB och AV Sambanden mellan upprepade arbetsmoment och lång sjukfrånvaro är starkare än vad gäller sjukfrånvaro totalt bland kvinnor och bland män i början. Sambanden minskar dock i styrka . 4.6Monotont arbete (upprepat, enkelt, styrt arbete) Här visas sambanden mellan dem som har ett monotont arbete och som också varit sjukfrånvarande till följd av arbetet. Sjukfrånvaron är här redovisad efter total respektive lång sjukfrånvaro (). Monotont arbete i kombination med sjukfrån- varo totalt 1995-2002 Kvinnor som minst halva tiden har monotont arbete Kvinnor som mer sällan har monotont arbete M än som minst halva tiden har monotont arbete M än som mer sällan har monotont arbete Källa: SCB och AV Monotont arbete i kombination med lång sjuk- frånvaro 1995-2002 Kvinnor som minst halva tiden har monotont arbete Kvinnor som mer sällan har monotont arbete M än som minst halva tiden har monotont arbete M än som mer sällan har monotont arbete Källa: SCB och AV Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av monotont arbete i kombination med sjukfrånvaro totalt bland kvinnor och män Källa: SCB och AV Sambanden mellan monotont arbete och arbetsrelaterad sjukfrån- varo är måttliga till starka. Sambandet är starkare bland män än bland kvinnor och särskilt i början av perioden. Starkast samband (oddskvot>3) finner vi bland äldre män 1995/96. Utveckling av monotont arbete i kombination med lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män Källa: SCB och AV Sambanden mellan monotont arbete och lång sjukfrånvaro är star- kare än för sjukfrånvaro totalt bland kvinnor och bland män i början av perioden. Sambanden avtar dock i styrka . Här visas sambanden mellan dem som har höga krav i arbetet och som också varit sjukfrånvarande till följd av arbetet. Sjukfrånvaron är här redovisad efter total respektive lång sjukfrånvaro (). Krav i arbetet i kombination med sjukfrån- varo totalt 1995-2002 Kvinnor som har höga krav i arbetet Kvinnor som har låga krav i arbetet M än som har höga krav i arbetet M än som har låga krav i arbetet Källa: SCB och AV Krav i arbetet i kombination med lång sjuk- frånvaro 1995-2002 Kvinnor som har höga krav i arbetet Kvinnor som har låga krav i arbetet M än som har höga krav i arbetet M än som har låga krav i arbetet Källa: SCB och AV Utveckling av krav i arbetet i kombination med sjukfrånvaro totalt bland kvinnor och män Källa: SCB och AV Bland kvinnorna är det klart större andel som varit sjukskrivna bland dem som är utsatta för höga arbetskrav. Sambanden är mått- liga men ökar . Detta gäller både sjukfrånvaro totalt och lång sjukfrånvaro. Krav i arbetet förklarar alltså allt mer av risken för arbetsrelaterad sjukfrånvaro. Bland män ligger också andelen med sjukfrånvaro högst i grup- pen som utsätts för höga arbetskrav. Sambanden är svagare än för kvinnor och fluktuerar . Först stiger oddskvo- terna, dvs. arbetskraven har större förklaringsvärde, men sedan minskar kvoterna av okänd anledning. Här visas sambanden mellan dem som har litet inflytande över det egna arbetet och som också varit sjuk- frånvarande till följd av arbetet. Sjukfrånvaron är här redovisad efter total respektive lång sjukfrånvaro (). Inflytande i arbetet i kombination med sjukfrån- varo totalt 1995-2002 Kvinnor som har litet inflytande Kvinnor som har stort inflytande M än som har litet inflytande M än som har stort inflytande Källa: SCB och AV Inflytande i arbetet i kombination med lång sjuk- frånvaro 1995-2002 Kvinnor som har litet inflytande Kvinnor som har stort inflytande M än som har litet inflytande M än som har stort inflytande Källa: SCB och AV Utveckling av inflytande i arbetet i kombination med sjukfrånvaro totalt bland kvinnor och män Källa: SCB och AV Utveckling av inflytande i arbetet i kombination med lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män Källa: SCB och AV Sjukfrånvaro är vanligare bland de kvinnor som har litet inflytande över sitt arbete än bland dem med stort inflytande. Både för dem med litet och stor inflytande har sjukfrånvaron ökat. Oddskvoten ökar men minskar sedan något. Om man ser till den långa sjukfrånvaron bland kvinnor är situationen likartad. Litet inflytande har samband med sjukfrånvaro. Betydelsen av inflytande för sjukfrånvaron stiger fram till sista mätningen därefter är den något lägre. Också för män har lågt inflytande samband med sjukfrånvaro, oavsett frånvarons längd. Starkast samband mellan lågt inflytande och lång sjukfrånvaro finns bland män inom offentlig sektor (oddskvot>3). 4.9Kombinationen krav och kontroll (hög/låg anspänning, aktiva/passiva jobb) Här utgör exponeringen fyra kombinationer av arbetskrav och kontroll (inflytande): hög/låg anspännig, aktiva/passiva jobb. För varje kombination visas sambandet med dels andelen sjukfrånva- rande dels andelen som varit sjukfrånva- rande minst på grund av besvär till följd av arbetet. Krav och inflytande i arbetet i kombination med sjuk- frånvaro totalt 1995-2002 Källa: SCB och AV Krav och inflytande i arbetet i kombination med sjuk- frånvaro totalt 1995-2002 Källa: SCB och AV Utveckling av krav och kontroll i kombination med sjukfrånvaro totalt bland kvinnor och män De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02 Källa: SCB och AV Utveckling av krav och kontroll i kombination med lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02 Källa: SCB och AV Andelen sjukfrånvarande är klart högst bland dem som arbetar under hög anspänning. Ungefär var tredje kvinna bedöms arbeta under hög anspänning. I denna utsatta grupp har andelen sjukfrån- varande fördubblats . I de andra grupperna ökar andelen också signifikant. Den långa sjukfrånvaron visar en liknande bild. Andelen med lång sjukfrånvaro är klart högst bland dem som har arbete med hög anspänning, och andelen har fördubblats. Den långa sjukfrånvaron ökar även bland dem som har aktiva jobb (för- dubbling) och bland dem med låg anspänning i arbetet. Bland män är också andelen sjukfrånvarande högst vid hög anspänning, och andelen ökar tydligt. Ökningar finns även bland dem med passiva jobb och låg anspänning men däremot antagligen inte bland dem som har aktiva jobb. Männens långa sjukfrånvaro är högst bland dem som arbetar under hög anspänning. Den har i den gruppen ungefär fördubblats . Relativt sett lika stora ökningar, fast på en lägre nivå, har skett bland dem med låg anspänning och passiva jobb. 4.10Socialt stöd i arbetet Här visas sambanden mellan dem som har litet socialt stöd i arbetet och som också varit sjukfrånvarande till följd av arbetet. Sjukfrånvaron är här redovisad efter total respek- tive lång sjukfrånvaro (). Socialt stöd i arbetet i kombination med sjukfrån- varo totalt 1995-2002 Kvinnor med dåligt socialt stöd Kvinnor med bra socialt stöd M än med dåligt socialt stöd M än med bra socialt stöd Källa: SCB och AV Socialt stöd i arbetet i kombination med lång sjuk- frånvaro 1995-2002 Kvinnor med dåligt socialt stöd Kvinnor med bra socialt stöd M än med dåligt socialt stöd M än med bra socialt stöd Källa: SCB och AV Utveckling av socialt stöd i arbetet i kombination med sjukfrånvaro totalt bland kvinnor och män Socialt stöd i arbetet Källa: SCB och AV Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av socialt stöd i arbetet i kombination med lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män Socialt stöd i arbetet Källa: SCB och AV Sambandet mellan dåligt socialt stöd i arbetet och sjukfrånvaro, oavsett längd, för kvinnor fluktuerar över åren och är relativt mått- liga. För män är utvecklingen likartad. Kort sammanfattning av kapitel 4 Här visas att starka samband finns mellan arbetsrelaterad sjukfrånvaro totalt och *lyfta tungt i arbetet *arbeta i framåtlutad arbetsställning *arbeta i vriden arbetsställning *arbeta med lyfta armar *många upprepade arbetsmoment (gäller för män) *höga arbetskrav (gäller för kvinnor) arbetsrelaterad sjukfrånvaro minst och att *lyfta tungt i arbetet *arbeta i framåtlutad arbetsställning *arbeta i vriden arbetsställning *arbeta med lyfta armar *många upprepade arbetsmoment *höga arbetskrav (gäller för kvinnor) De som arbetar under hög anspänning är i större utsträckning än andra sjukfrånvarande till följd av besvär, både totalt och sett till den långa sjukfrånvaron. Sambanden mellan de olika exponeringar vi undersökt och sjukfrånvaro är starka genom hela perioden. Relativt sett tende- rar några av de fysiska påfrestningarna att bli något mindre betydelsefulla. Höga arbetskrav förklarar alltmer av kvinnors sjukfrånvaro. De fysiska påfrestningarna kan fortfarande i abso- luta tal tänkas förklara minst lika mycket sjukfrånvaro som tidigare, men det är främst de psykosociala förhållanden såsom höga arbetskrav som förklarar ökningen av sjukfrånvaron. I kapitel 4 har vi visat att samband finns mellan en rad olika arbetsmiljöfaktorer och arbetsrelaterad sjukfrånvaro. Ett mått på hur stor betydelse varje faktor har för den arbetsrelaterade sjuk- frånvaron är etiologisk fraktion. Den anger den andel av arbetsre- laterad sjukfrånvaro som skulle försvinna om den högexponerade gruppen fick sin sjukfrånvaro sänkt till den nivå som gäller för den mindre exponerade gruppen. För att detta skall gälla måste ett orsakssamband ha påvisats. Vi hävdar inte att så är fallet – men har ändå med denna reservation valt att visa den etiologiska fraktionen för de berörda faktorerna. Etiologisk fraktion för olika arbetsmiljöfaktorer 2001/02 Framlutad arbetsställning minst 1/4 av tiden Vriden arbetsställning minst 1/4 av tiden Arbete med upplyfta händer minst 1/4 av tiden Många upprepade arbetsmoment minst ½ tiden Höga krav i arbetet Litet inflytande i arbetet Bristande socialt stöd i arbetet Källa: SCB och AV Av tabellen framgår bland annat att om man kunde eliminera arbete i framlutad arbetsställning skulle andelen som varit sjukfrånvarande minska bland män och bland kvinnor . Man skulle få motsvarande effekt om man tog bort arbete i vridna arbetsställ- ningar. Om man ser till den långa sjukfrånvaron bland män ser man ännu tydligare vådan av de påfrestande arbetsställningarna. I och med att kroppsliga påfrestningar i arbetet inte är åtskilda från varandra, utan att man ofta utsätts för en kombination av olika påfrestningar, går det inte att summera de olika procentandelarna. Tungt och kroppsligt påfrestande arbete, oavsett exponeringstyp, visar på en andel bland män runt 20–. Bland kvinnor med höga krav i sitt arbete skulle färre vara sjukfrånvarande om kraven blev lägre. Att komma till rätta med de höga kraven i arbetet skulle på motsvarande sätt innebära att andelen kvinnor med lång sjukfrånvaro skulle minska . Bland män skulle en minskning av de höga kraven ha en mindre betydelse för deras sjukfrånvaro. Trots att mycket av ökningen av sjukfrånvaron verkar hänga samman med de psykosociala påfrestningarna tycks fortfarande de kroppsliga belastningarna ha en ännu större betydelse. Åtgärder för att få ner den arbetsrelaterade sjukfrånvaron bör därför riktas mot såväl de kroppsliga som de psykosociala påfrestningarna i arbetet. 6Sambandet mellan besvär och sjukfrånvaro Man kan jämföra över tiden i vilken utsträckning grupper med respektive utan vissa besvär är sjukfrånvarande. Även om andelen som har ett visst besvär ändras över tiden skulle benägenheten att sjukskriva sig eller att inte göra det kunna vara . Om man istället skulle finna att sjukfrånvaron ökar bland dem som har besvär jämfört med dem som har samma besvär skulle det kunna tolkas som att man blivit mindre tålig (utan att man fördenskull behöver värdera om detta är bra eller dåligt). Även andra tolkningar är möjliga, t.ex. att arbetets art kanske i mindre utsträckning gör det möjligt att arbeta när man inte är helt kurant. I samband med att antalet sysselsatta förändras ändras även möjlig- heterna att få och behålla ett arbete för personer med hälso- problem. Effekten av detta har vi inte kunnat analysera. Först visas all sjukfrånvaron under mätveckan (enligt AKU:s definition) och hur mycket av denna frånvaro som är arbetsrela- terad. Data har hämtats från Arbetskratsundersökningarna () och undersökningarna om Arbetsorsakade besvär 1996 2002. Total sjukfrånvaro under mätveckan och arbetsrelaterad sjukfrånvaro under mätveckan 1996-2002 Arbetsrelaterad sjukfrånvaro under mätveckan Ej arbetsrelaterad sjukfrånvaro under mätveckan Källa: SCB och AV. Den totala sjukfrånvaron bland kvinnor har ökat kraftigt och ökningen beror till största delen på den arbetsrelaterade sjukfrånvaron. Denna frånvaro utgör nu av den totala sjukfrånvaron. Kurvan för den ej arbetsrelaterade sjukfrån- varon har planat ut . Total sjukfrånvaro under mätveckan och arbetsrelaterad sjukfrånvaro under mätveckan 1996-2002 Arbetsrelaterad sjukfrånvaro under mätveckan Ej arbetsrelaterad sjukfrånvaro under mätveckan Källa: SCB och AV. Den totala sjukfrånvaron bland män har ökat men verkar därefter att ha stabiliserats. Den arbetsrelaterade sjukfrånvaron som utgör av den totala sjukfrånvaron bland män ökade för att sedan plana ut. Den ej arbetsrelaterade sjukfrånvaron har fluktuerat mellan åren och ligger , , på samma nivå som 1996. 6.1Olust att gå till jobbet Här visas sambanden mellan dem som känner olust att gå till jobbet och som också varit sjuk- frånvarande till följd av arbetet. Sjukfrånvaron är här redovisad efter total respektive lång sjukfrånvaro (). Olust att gå till arbetet i kombination med sjukfrån- varo totalt 1995-2002 Kvinnor som känner olust Kvinnor som mer sällan känner olust M än som känner olust M än som mer sällan känner olust Källa: SCB och AV. Olust att gå till arbetet i kombination med lång sjukfrånvaro 1995-2002 Kvinnor som känner olust Kvinnor som mer sällan känner olust M än som känner olust M än som mer sällan känner olust Källa: SCB och AV. Utveckling av olust att gå till arbetet i kombination med sjukfrånvaro totalt bland kvinnor och män Sjukfrånvaro totalt de senaste Känner olust att gå till Källa: SCB och AV. Det finns starka samband mellan att känna olust när man går till arbetet och att också vara sjukfrånvarande för arbetsrelaterade besvär. Sambandens styrka varierar och vi kan inte se någon klar utvecklingslinje . Utveckling av olust att gå till arbetet i kombination med lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män Känner olust att gå till Källa: SCB och AV. Sambanden mellan lång sjukfrånvaro och olust att gå till arbetet följer i stort samma mönster som gäller för sjukfrånvaro totalt men tycks vara något starkare bland män. 6.1.2Kvinnor och män i olika åldrar Utveckling av olust att gå till arbetet i kombination med sjukfrånvaro totalt bland kvinnor och män i olika åldrar Källa: SCB och AV. Starkast är sambanden bland yngre män 2001/02 och bland äldre män 1995/96 vad gäller sjukfrånvaro totalt. Utveckling av olust att gå till arbetet i kombination med lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män i olika åldrar Källa: SCB och AV. Sambanden för lång sjukfrånvaro och olust är starkast bland yngre och medelålders kvinnor i mitten av den studerade perioden och bland yngre män i början, bland medelålders män i slutet och bland äldre män i mitten av perioden. 6.1.3Kvinnor och män inom olika sektorer Olust att gå till arbetet i kombination med lång sjukfrånvaro 1995-2002 Kvinnor inom offentlig sektor som känner olust att gå till jobbet Kvinnor inom offentlig sektor som mer sällan känner olust att gå till jobbet Kvinnor inom privat sektor som känner olust att gå till jobbet Kvinnor inom privat sektor som mer sällan känner olust att gå till jobbet Källa: SCB och AV. Olust att gå till arbetet i kombination med lång sjukfrånvaro 1995-2002 M än inom offentlig sektor som känner olust att gå till jobbet M än inom offentlig sektor som mer sällan känner olust att gå till jobbet M än inom privat sektor som känner olust att gå till jobbet M än inom privat sektor som mer sällan känner olust att gå till jobbet Källa: SCB och AV. Utveckling av olust att gå till arbetet i kombination med sjuk- frånvaro totalt bland kvinnor och män inom olika sektorer Källa: SCB och AV. Sambanden mellan olust att gå till arbete och att vara sjukfrån- varande på grund av arbetet är starkast bland män inom offentlig sektor .