sou · GRB354d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Ett problem med att basera systemet på SGI, är att SGI-syste- met och administrationen runt detta enligt kontakter med RFV är behäftad med vissa problem. Det kan ibland vara svårt att bedöma om uppgifterna är korrekta, hur varaktiga de är m.m. Det kan där- för vara mindre lämpligt att basera ännu ett ersättningssystem på SGI. En fördel med SGI torde vara att den kan läggas till grund för semesterlöneberäkningen utan att bearbetning måste göras för frånvaro. Annan bearbetning kan emellertid behöva göras, såsom att plocka bort förväntade uppdragsinkomster. Skulle i stället den taxerade inkomsten av tjänst väljas som beräkningsunderlag måste den uppgiften rensas från ersättningar som utgått under frånvaro och även från andra poster såsom inkomst från uppdrag och pension. Ett problem med den taxerade inkomsten kan också vara att taxeringsbeslut normalt fattas . Om det inför sommarsemestern skall göras en semester- löneberäkning finns inte tillgång till uppgift om det senaste taxe- ringsåret. En period ännu längre tillbaka i tiden än intjänandeåret skulle då läggas till grund för semesterlöneberäkningen. Dessutom förekommer att taxeringsbeslut överklagas och att ett definitivt beslut fattas ännu senare än året efter inkomståret. Är dag med ersättning = semesterlönegrundande frånvarodag? Det är endast de frånvarodagar då arbetstagaren skulle ha arbetat som är semesterlönegrundande. Vissa av de försäkringsersättningar som utbetalas under frånvaron utgår emellertid även då arbetstagaren oavsett sjukdom eller dyl. hade varit ledig (, och andra helgdagar). Viss försäkringsersättning beräknas alltså kalendariskt. i de fall försäkringsersättningen utgår kalendariskt (t.ex. sjuk- och föräldrapengarna) är inte med ersättning = semesterlönegrundande frånvarodag. I de fall dag med ersätt- ning = dag då arbetstagaren är ledig (helt eller delvis) från anställningen, är dagen = med semesterlönegrundande från- varodag. Förenkling av semesterlagen – diskussion Ett system i statlig regi torde förenklas om det bestäms att med försäkringsersättning = semesterlönegrundande dag. Vet FK när tidsgränserna för semesterlönegrundande frånvaro löper ut? (t.ex. vid sjukfrånvaro) I de fall det inte finns någon särskild tidsgräns i semesterlagen (havandeskapspenning, tillfällig föräldrapenning, dagpenning vid totalförsvarplikt) torde detta inte vara något problem. Då är för- säkringsersättningens tidsgräns också tidsgränsen för hur många dagar som är semesterlönegrundande. I de fall försäkringsersättning utbetalas kalendariskt (måndag– söndag) kan FK se när tidsgränserna löper ut. Om det finns försäkringsersättningar där den semesterlönegrun- dande frånvaron har en särskild tidsgräns i semesterlagen men FK:s betalning inte är kalendarisk ser inte FK när tidsgränserna löper ut. Ett system i statlig regi torde förenklas om det bestäms att tids- gränserna för hur länge en frånvaro är semesterlönegrundande och hur länge en försäkringsersättning utgår räknas på samma sätt. Enligt semesterlagen skall semesterlönen i princip utbetalas i sam- band med semesterledigheten. Semesterlönebestämmelserna är så formulerade att semesterlönen skall bli lite högre än den vanliga lönen. En tanke är att man inte bara skall ha råd att vara ledig, utan också kunna använda semesterledigheten till kanske en resa eller dylikt, och därmed klara av tillfälligt högre utgifter. Om lagen då inte föreskrev att semesterlönen skall utgå vid semestertillfället skulle denna målsättning inte uppnås. Lagen innehåller emellertid ett undantag från den bestämmelsen. För de arbetstagare som har fast tidlön eller månad kan arbetsgivaren betala den löpande lönen och i efterhand göra semesterlönekalkylen och då betala den lön som eventuellt återstår. Detta för att förenkla administrationen. Om arbetsgivaren inte längre skulle betala all semesterlön verkar det sannolikt att det skulle tas ytterligare steg bort från principen om att semesterlön skall utgå vid semesterledighet. Förenkling av semesterlagen – diskussion betala ut semesterlönen vid semestertillfällena måste någon form av anmälan från arbetstagaren lämnas till myndigheten. Rimligare vore antagligen att FK , för- slagsvis när intjänandeåret löpt ut, räknar ut hur mycket semester- lön som tjänats in under frånvaro och utbetalar detta till arbetstaga- ren direkt eller till bankkonto som denne anvisat. Pengarna skulle då finnas då den största delen av semesterledig- heten tas ut, dvs. Ett principiellt problem kan kanske vara att denna del av semesterlönen då inte bara tappar kopplingen till semesterledigheten, utan sambandet mellan semesterledighet och semesterlön ytterligare försvagas och semes- terlönen mer får karaktären av inkomstförstärkning. Det senare kan emellertid i någon mån sägas redan gälla beträffande semester- lönen för dem med fast tidlön. Även uppräkningen av semester- lönen utbetalas ju utan samband med semesterledigheten i de fall arbetstagarna vid semestertillfället får sin vanliga lönenivå. Om arbetstagaren skall spara semesterdagar till ett senare år upp- står frågan om staten bör hålla inne den del av en så stor del av den särskilda semesterlönen som motsvarar de dagar som skall sparas. Detta torde förutsätta någon form av anmälan och blir mycket komplicerat. semesterkommitté föreslog att staten skulle betala ut all semesterlön som tjänats in under semesterlönegrundande frånvaro även om arbetstagaren sparar dagar, men att denne skulle informera arbetsgivaren om hur mycket han fått från staten. Arbetsgivaren skulle sedan i sin tur lägga ihop det han själv skall betala med det arbetstagaren fått från staten och ur totalsumman beräkna hur mycket semesterlön som belöper som skall sparas, och sedan hålla inne den summan från det han själv skall betala ut till arbetstagaren det semesteråret. Om inte en åtgärd såsom den som föreslogs av semesterkom- mittén vidtas skulle ytterligare ett steg tas bort från principen att semesterlön skall utgå vid semestertillfället. tycks ett bibehållande av principen i sparandesituationer innebära ett admi- nistrativt merarbete för såväl arbetsgivare som arbetstagare. Det kan tilläggas att en liknande situation uppkommer om semesterlagen ändras så att det blir möjligt att omvandla semester- Förenkling av semesterlagen – diskussion dagar till ledighet i del av dag, enligt förslagen i kommitténs delbe- tänkande5. I de fallen skall ju den semesterlön som belöper som omvandlas inte betalas ut. Då bör också den del av semesterlönen som tjänats in under frånvaro hållas inne eller, om den betalas ut, dras från den semesterlön som arbetsgivaren skall betala. 3.4.6Hur skulle en förändring påverka kollektivavtalen? För merparten av de anställda hos staten och i kommuner och landsting, närmare bestämt de som har fast lön, utgörs semes- terlönen av den aktuella månadslönen samt ett semestertillägg. Arbetstagaren har i enlighet med lagens principer rätt till semester med semesterlön i så många dagar som motsvarar anställningstiden, inklusive den semesterlönegrundande frånvaron, under intjänande- perioden. Frånvaron påverkar alltså hur många betalda dagar man har rätt till, men inte semesterlöneberäkningen. Även för majoriteten av tjänstemän inom privat sektor gäller att semesterlönen utgörs av den aktuella månads- eller veckolönen plus ett tillägg till den fasta lönen baserat på summan av rörliga löne- delar. Frånvaron påverkar (framför allt) hur många betalda dagar arbetstagaren har rätt till. Det kan läggas till att frånvaron kan påverka semesterlöneberäkningen vad gäller uträkningen av tilläg- get som baseras på de rörliga lönedelarna. Om den del av semesterlönen som beror på semesterlönegrun- dande frånvaro betalas av staten, skulle arbetsgivaren för dessa arbetstagare behöva göra ett avdrag på semesterlönen för att inte dubbel ersättning skall betalas ut. semesterkommitté före- slog att det skulle finnas en möjlighet till arbetsgivarinträde. Kol- lektivavtal skulle få träffas om att arbetsgivaren som utbetalat semesterlön för frånvaro inträder i arbetstagarens ställe vad gäller rätten till ersättning från staten. Mot bakgrund av ovan genomgång skulle – resonemangsvis – en modell för ett statligt system kunna utformas på sätt som följer. 5 SOU 2002:58. Förenkling av semesterlagen – diskussion Enligt semesterlagen skall arbetsgivaren för uträkningen av antal betalda semesterdagar tillgodoräkna arbetstagaren semes- terlönegrundande frånvaro på samma sätt som . Semester- lagen anger att semesterlön som tjänats in under sådan frånvaro utgår enligt en ny lag. Arbetsgivaren åläggs att inrapportera all sjukfrånvaro till FK, för myndighetens beräkning av semesterlön. I semesterlagen införs bestämmelser om att den arbetstagare som vill spara semesterdagar till ett senare år (eller omvandla semesterdagar till ledighet i del av dag, om en sådan möjlighet tillförs lagen), skall underrätta arbetsgivaren om hur mycket han har fått i semesterlön ur semesterlönefonden. Med ledning av detta kan arbetsgivaren sedan minska semesterlönen med så mycket som motsvarar de dagar som skall sparas. Genom den nya lagen inrättas en statlig semesterlönefond. Genom lagen åläggs arbetsgivare att betala en särskild semes- terlöneavgift till fonden. Uträkning och utbetalning av semesterlön (administrationsansvaret) från fonden hanteras av RFV/FK. Fondens medel förvaltas enligt lagen om förvaltning av vissa fonder inom socialförsäkringssystemet. Enligt den nya lagen har man som arbetstagare rätt till särskild semesterlön enligt följande. För med semesterlöne- grundande frånvaro av arbetstagarens senast upp- givna SGI, rensad från allt som inte är att hänföra till inkomst av anställning, delad med 365. Då grundförutsättningen för semesterförmåner enligt semes- terlagen alltjämt skulle vara att anställning föreligger, får det ligga i FK:s uppgifter enligt den nya lagen att kontrollera detta. Utbetalning av semesterlön ur semesterlönefonden sker en gång , t.ex. . Då utbetalas allt som tjänats in under semesterlönegrundande frånvaro under intjänandeåret. Den nya lagen innehåller bestämmelser om besvär mot beslut som fattats om denna del av semesterlönen. I lagstiftningen om rekryteringsbidrag för vuxenstudier och statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar införs bestämmelser om skyldighet för CSN att avisera bidragsmotta- garens försäkringskassa att ersättning utgår för ledighet som kan vara semesterlönegrundande. FK får sedan undersöka om semesterlön skall utgå. För deltagande i svenskundervisning för invandrare måste motsvarande rapportering göras av den för SFI-undervisningen ansvariga kommunen. Förenkling av semesterlagen – diskussion Lagstiftningen ändras så att tidsgränser och sättet att konsu- mera dagar blir lika i de lagar som berörs. 3.4.8Argument för och emot I ljuset av ovan genomgång, vad talar för en ändring? Det verkar rätt sannolikt att viss administrativ förenkling skulle uppnås vid en ändring. Detta trots att arbetsgivaren fortfarande skulle ha kvar att beakta frånvaro för uträkning av antal semesterdagar med semes- terlön, vara tvungen att justera beräkningsunderlaget med anled- ning av utbetald ersättning under en semesterlönegrundande från- varodag samt sannolikt får en del ny administration med anledning av ändringen, t.ex. i samband med sparande av semester. Följande faktorer kan anses tala mot en ändring. Bör en så stor ändring göras om arbetsgivaren ändå inte blir av med all administration runt semesterlönegrundande frånvaro? Kan en ändring anses gå på tvärs mot den aktuella tendensen i arbetslivspolitiken med avseende på sjukfrånvaro och arbetsskada? Om den aktuella tendensen i arbetslivspolitiken är att försöka hitta vägar som förstärker arbetsgivares ansvar för frågor om ohälsa, skulle man kunna hävda att ett förslag om att staten tar över ansva- ret för semesterlön som tjänas in under sådan frånvaro inte är kon- sistent med arbetslivspolitiken i övrigt. Är det rätt sätt att utnyttja myndigheternas resurser? Semester- lönen skulle som nämnts antagligen, administrativt och finansiellt, lämpligast hanteras åtskild från socialförsäkringen i övrigt. Någon materiell prövning av själva rätten skulle inte behövas, men där- emot kan förutses att FK måste lägga ned en del arbete ned på att kontrollera och sammanställa uppgifter och i övrigt hantera ett nytt system. Detta torde inte främst vara kvalitativa uppgifter, men väl uppgifter som kvantitativt skulle ta en del resurser i anspråk. En ändring bör inte genomföras om det inte görs förenk- lingar i regelsystemet, dels för att myndighetens arbete inte skall bli för betungande ur resurssynpunkt, dels för att skapa förutsebarhet och rättssäkerhet för den enskilde arbetstagaren. På flera avtalsområden har man hittat regler som innebär en för- enklad hantering av semesterlönegrundande frånvaro. Den förenk- lade hanteringen bygger på att man kan betala semesterlön i form av den löpande lönen plus ett schablontillägg. Det är oklart om och hur man skulle tillämpa sådana semesterlönebestämmelser om sta- Förenkling av semesterlagen – diskussion ten övertar betalningsansvaret för semesterlön som tjänats in under semesterlönegrundande frånvaro. Ett alternativ till att låta staten ta över semesterlöneansvaret för all semesterlönegrundande frånvaro kunde vara att flytta över ansvaret för endast viss sådan frånvaro, t.ex. föräldraledighet. Sådan ledighet svarar för en väsentlig del av all frånvaro och den föräldra- ledighet som är semesterlönegrundande är alltid förenad med ersättning från staten, varför alltid har vetskap om den. Det kan dock konstateras att huvuddelen av de fråge- tecken och invändningar som anförts mot att flytta över ansvaret för all semesterlönegrundande frånvaro också kan anföras mot att göra en sådan ändring endast avseende föräldraledighet. Kommit- tén anser därför att inte heller en sådan, mer begränsad, ändring av ansvaret för den semesterlön som tjänas in under frånvaro bör före- slås. Avslutningsvis konstaterar kommittén att det är fel tillväga- gångssätt att försöka åtgärda de problem som vållas av krångliga regler och omfattande administrativa uppgifter för arbetsgivaren genom att ansvaret för dessa uppgifter flyttas från arbetsgivaren till FK. Det innebär ingen lösning på problemet i sig. I stället bör regelverket i möjligaste mån göras enklare. Kommittén konstaterar att semesterlagen måste betraktas som en ändamålsenlig lagstiftning. Den reglerar en stor mängd frågeställ- ningar och situationer på ett för alla arbetstagare centralt område. De frågor som inte reglerats fullt ut i lagen fylls ut och komplette- ras genom olika slags kollektivavtalsregleringar. För stora delar av arbetsmarknaden har också de delar av lagen som är särskilt tek- niskt komplicerade ersatts av avtalsbestämmelser som förenklar hanteringen av semesterfrågorna. Även om kollektivavtalsbestäm- melser ersatt delar av lagen kvarstår det faktum att lagen i sig i vissa delar är komplicerad. Komplexiteten torde vålla störst problem bland mindre företag. Det finns därför all anledning att försöka hitta förenklingar. En förenkling torde innebära att reglerna blir långsiktigt mer stabila. I detta kapitel har vi gått igenom ett antal idéer om mer eller mindre genomgripande ändringar i lagen. Kommittén konstaterar att ett system utan krav på intjänande av semesterförmånerna Förenkling av semesterlagen – diskussion skulle förenkla semesterlagstiftningen avsevärt, men bli orimligt i ett antal avseenden. Det bör finnas en proportionalitet mellan anställningstiden å ena sidan, i vilken både arbete och (för att låna departemenstchefens ord i 1976/proposition6) sådan frånvaro som arbetsgivare normalt bör räkna med skall ingå, och semesterförmånernas omfattning å den andra. Kommittén konstaterar vidare att ett system som innebär paral- lellt intjänande under semesteråret väcker ett antal frågor som kan innebära behov av delvis nya regler. Ett sådant system skulle inte innebära förenklingar i sådan utsträckning att en ändring bör göras. Att införa en möjlighet att ta ut ännu inte intjänad betald semester skulle medföra behov av ytterligare regler. Kommittén anser dock att reglerna för semesterlönegrundande frånvaro bör förenklas och återkommer till detta i nästa kapitel. Bestämmelserna om semesterlöneberäkningen hör till lagens mer komplicerade. I detta kapitel har vi konstaterat att vissa förenk- lingar bör göras, med avseende på vilka poster som bör ingå i underlaget för beräkningen av semesterlönen och med avseende på skillnaderna i beräkningen av semesterlön för ordinarie respektive sparad semester. Vi återkommer i nästa kapitel till de konkreta änd- ringsförslagen. Då presenteras ytterligare ett par ändringsförslag som har att göra med lagens ekonomiska semesterförmåner. I kapitel 4 kommer också de övriga ändringar som kommittén anser bör göras i förenklingssyfte att tas upp. 1976/77:90, sid. 125.