sou · GRB343d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Utredningen värderar nedan mera i detalj fyra alternativ. Alter- nativet egen civil högskola under ut- giftsområde behålls för att belysas ytterligare. a.FHS som sektorshögskola under Fö med anslagsfinansiering, b.FHS som sektorshögskola under Fö med uppdragsfinansiering, c.FHS som del av ett civilt universitet i form av inrättning för särskilda uppgifter, FHSc, med uppdragsfinansiering. d.FHS som civil högskola med anslagsfinansiering, FHSd Mål med akademiseringen avseende omfattning Det långsiktiga målet är att all militär utbildning som fyller kvali- tetskraven skall få akademisk status. FHS akademiseras och läggs under Fö alternativt under . MHS och Fack- och Funktionsskolornas utbildningar i form av program och kurser akademiseras i den takt som är möjligt med hänsyn till deras kvalitetsutveckling och FHS:s kapacitet att ta program- och kurs- ansvar avseende kvalitet (kvalitetssäkra). MHS och Fack- och Funktionsskolorna tillhör dock även i det läget fysiskt Försvars- makten. 3 Bedömning av de fyra alternativen I alla ovanstående fall kan huvuddelen av forskningen uppdrags- finansieras både från FM och externa uppdragsgivare. FHS bör, liksom alla högskolor, också få ett basanslag för att driva fri forsk- ning d.v.s. sådan där forskarna själva väljer forskningsuppgift. Detta kommer i fallet sektorshögskola (a och b) från Fö och i fallet del av eller egen civil högskola (c och d) från Utbildningsdeparte- mentet (genom transferering från Fö). Dock skulle även i det senare fallet Fö eller FM kunna stå för denna del genom att ge ett uppdrag gällande fri forskning. I fallet c går uppdragsmedlen till den särskilda enheten, men overhead kommer att tas ut för att täcka FHS del av infrastrukturkostnaden. Nivån på overhead-påslag på uppdragsforskning inom den civila högskolan fastställs ofta genom förhandlingar särskilt om det rör sig om större satsningar eller projekt. Detta bör bli fallet även här. Forskningsmiljön som FHS kommer att verka i är i fallen a, b och d en vidareutveckling av den som finns . I fallet c kommer FHS in i en större forskningsmiljö där man både kan ta och ge. FHS förfogar själv över forskningsmedlen och styr därmed sam- arbetet med övriga delar av värduniversitetet och andra externa forskningspartners. 3.2Inrättande och examina/examensrätt Sektorshögskola, FHSa, beslutas av och förutsättningar för att få examensrätt prövas av . Regeringen in- rättar examina för sektorshögskolan i en egen examensordning och föreskriver även vilka examina som får ges av högskolan. Som redan sagts bör de två frågorna behandlas i ett sammanhang. Beslut om att FHS skall bli del av civil högskola, FHSc, sker genom att beslutar om byte av huvudmannaskap för FHS. Examensrätten behöver inte prövas formellt av Högskolever- ket i detta fall. Den finns hos den civila högskolan. Om en ny exa- men, t.ex. yrkesexamen, behöver inrättas gör regeringen detta. Värduniversitetet inrättar huvudämnen, i detta fall främst krigs- vetenskap. Egen civil högskola, FHSd, beslutas av och får exa- mensrätt prövad av . Huvudman för den är staten och den finns under utgiftsområde. Den omfattas av högskolelag och högskoleförordning (med dess examensordning). Den har stor frihet att verka inom lagens och förordningens ramar samt i enlighet med de rättigheter, gällande bl.a. examination, som den ges av regeringen. Bedömningar faller här i huvudsak tillbaka på frågan om anslags- eller uppdragsfinansierad utbildning; alltså grundläggande högskole- utbildning eller uppdragsutbildning och den styrning av utbild- ningen som detta innebär. I fallet FHSb, en sektorshögskola med uppdragsutbildning, kommer huvuddelen av utbildningen vid hög- skolan att finansieras via uppdrag. Den utbildningsdel som FHSb har riktad mot civila samhället och som är anslagsfinansierad är liten. FHS kan då inte omfattas av högskolelagen som föreskriver att ut- bildningen i huvudsak skall vara grundläggande högskoleutbild- ning. För att FHS ändå skall kunna ge akademiska examina bedöms att en särskild lag måste bestämmas för FHS:s verksamhet. Lagen fastställs av , och kan vara svår att få gehör för. FHSb blir i detta fall inte en högskola under högskolelagen men utbildningen får akademisk standard om samma system med examina och examensrätt tillämpas som gäller för högskolor under högskolelagen. Mot ovanstående bakgrund har alternativ FHSb ansetts mindre framkomligt och intressant än övriga alternativ och utredningen är mycket tveksam att gå vidare med det. Sektorshögskola med anslagsfinansiering, FHSa, kommer att få medel för utbildningen från Fö som ett anslag relaterat till volym, omfattning och examination (om samma principer tillämpas som i den civila högskolan). Regeringen föreskriver vilka examina som får avläggas samt fastställer mål för de examina som skall ges (exa- mensbeskrivningar) i en särskild examensordning för FHS. FHS som del av civil högskola, FHSc, har som särskild uppgift att ge uppdragsutbildning för Försvarsmakten. Denna uppgift kom- mer att vara en mindre del av hela högskolans/utbild- ning. I den särskilda förordningen kan föreskrivas att högskole- lagen och högskoleförordningen skall gälla för utbildningen. För en egen civil högskola med anslagsfinansiering, FHSd, är fri- heten stor. (Se ovan under inrättande.) Ramar för högskolans agerande och organisation ges i högskolelagen och förordningen. Här skiljer sig de fyra fallen åt. Inflytande genom finansiering har belysts ovan både för forsknings- och utbildningsverksamheten. I fråga om styrorgan gäller i fallet sektorshögskola med anslagsfinan- siering, FHSa, att regeringen tillsätter styrelsen. Denna bör ha en majoritet av högskoleexterna representanter och i övrigt represen- tation av lärare och studenter. (I högskolelagen står det följande: Regeringen utser ordföranden i en högskolas styrelse. Rektor skall ingå i styrelsen. Regeringen utser flertalet av styrelsens övriga leda- möter. Lärare och studenter vid högskolan har rätt att vara repre- senterade i styrelsen. Till ordförande i styrelsen bör regeringen utse någon som inte är anställd vid den högskola som uppdraget avser). Det skall inrättas ett särskilt organ för grundutbildningen där lärarna har majoritet och där studenterna är representerade. Exempel på sektorshögskola av detta slag är , . Någon sektorhögskola med uppdragsfinansiering, FHSb, finns inte . En sådan bedöms kräva en särskild lag (ej högskolelagen). Det torde vara svårt att få en högskola inrättad på dessa villkor. I fallet del av civil högskola, FHSc, föreskrivs i förord- ningen för den särskilda inrättningen uppgifter, organisation, hur styrelsen skall sammansättas m.m. FHSc lyder dock under värd- styrelse. Eventuellt kan Försvarsmakten få represen- tation där. Regeringen tillsätter majoriteten av dessa styrelseleda- möter. Därtill skulle också någon av lärarrepresentanterna i styrelsen kunna komma från FHS. I fallet en egen civil högskola med anslagsfinansiering, FHSd, gäller högskolelagen enligt ovan och högskoleförordningen med dess examensordning. Högskolan beslutas av och får sin examensrätt av . Den lyder under Utbildningsde- partementet och har stor frihet att välja sin väg så länge den upp- fyller akademiska kvalitetskrav och har en ekonomiskt sund verk- samhet. I samtliga fall sker lärartillsättning enligt högskolelagen och hög- skoleförordningen för professorer och lektorer (d.v.s. samma regler som tillämpas på FHS). När det gäller sektorshögskola får, om inte regeringen föreskriver annat, högskolan själv bestäm- ma krav på och tillsättning av övriga lärare. När det gäller del av civil högskola finns det bestämmelser i högskoleförordningen om vilka lärare som får finnas vid en högskola och om deras behörighet och anställning. Det torde inte vara något problem att anställa militära lärare i aktuella befattningar. Behörighet, avskiljande från utbildningen, överklagande. Här be- höver det inte bli någon avgörande skillnad mellan alternativen. Frågorna bedöms kunna lösas tillfredsställande för FM. Det bör här påpekas att anpassning av alternativet del av civil högskola, FHSc, till Försvarsmaktssidans önskemål och krav blir beroende av förhandlingarna med det presumtiva värduniversitetet och andra inblandade. Regeringen beslutar om förordningen för den särskilda inrättningen. Det finns inget exempel på enhet av FHS:s storlek som inordnats i civilt universitet på detta sätt. För fallet sektorshögskola med anslagsfinansiering, FHSa, finns ett exempel i , det stora som ligger under . 4 Slutsats av bedömningen Slutsatsen är att alternativen FHSa och FHSc, d.v.s. sektorshögskola med anslagsfinansiering respektive del av civil högskola med upp- dragsfinansiering ur ett samlat perspektiv, genomförbarhet och mål- uppfyllelse, är de som utredningen bedömer har störst möjlighet att leda till målet och därför vill gå vidare med. Båda alternativen ger Fö och/eller FM inflytande på avtal, regelverk, målformuleringar och ekonomi. Alternativ FHSc, del av civil högskola, bedöms vara det som enklast och snabbast leder till egen examensrätt i forskarutbild- ningen. Alternativet FHSb har avförts från diskussionen då det bedöms som orealistiskt att få genomfört och inte heller leder till uppsatta mål för de militära utbildningarna. Det leder inte heller till målet en Försvarshögskola som blir erkänd som likvärdig partner i hög- skolevärlden. Alternativ FHSd, egen civil högskola med anslagsfinansiering, har avförts då det avseende inflytande bedöms föra FHS och officersutbildningen alltför långt bort från Försvarsmaktens in- flytande. Officersexamen uppnås efter fullgjorda kursfordringar om sam- manlagt minst 40 poäng. Dessa poäng utgörs av kurser på hög- skolenivå inom yrkesofficersutbildningen. Därtill ställs krav på genomgången yrkesofficersutbildning enligt Officersförordningen (1994:882) samt psykologisk lämplighet i enlighet med Försvars- maktens föreskrifter. Mål (utöver de allmänna målen i 1 kap 9 § högskolelagen) För att erhålla officersexamen skall studenten ha förvärvat kunskaper och färdigheter som utgör grund för officersyrket samt kunna tjänstgöra som utbildare samt chef för förbandsenhet i insatsorganisationen förvärvat kunskaper som förbereder för tjänstgöring i militär internationell verksamhet förvärvat kunskaper inom svensk säkerhetspolitik och total- försvarets funktioner i fred, kris och krig tillägnat sig kunskaper i krigsvetenskap och tillämpad krigs- vetenskap förvärvat kunskaper för att utöva ett tydligt ledarskap som bygger på ett etiskt och moraliskt förhållningssätt och som är i överensstämmelse med internationell rätt (folkrätt) Härutöver gäller mål som högskolan bestämmer.