sou · GRB313d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Besvär orsakade av arbetet, både kroppsliga och andra typer av besvär, har ökat /96 för både kvinnor och män. Andra besvär än kroppsliga är genomgående vanligare bland kvinnor än bland män. 2.2.2 Kvinnor och män i olika åldrar Utveckling av vissa besvärsutfall bland kvinnor i olika åldrar De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV. Sovsvårigheterna bland kvinnor ökar med ökande ålder, liksom olika typer av fysiska besvär. Andra typer av besvär är mest förekom- mande i åldrarna 30–. Att känna olust inför att gå till arbetet är dock vanligast inom den yngsta gruppen och har varit så under hela den aktuella tidsperioden. Sovsvårigheter på grund av tankar på jobbet och olust inför att gå till jobbet har ökat för alla åldersgrupper utom vad det gäller olust bland de . Fysiska besvär och besvär av annan typ har också ökat för kvinnor i alla åldrar. Vad gäller ont i kroppen efter arbetet kan vi bara se små fluktuationer under tids- perioden. Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av vissa besvärsutfall bland män i olika åldrar De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV Bland män har både sovsvårigheter på grund av arbetet och olust inför att gå till arbetet ökat för alla ålders- grupperna. Detsamma gäller fysiska besvär och besvär av annan karaktär. Vad gäller ont i kroppen efter arbetet så har detta ökat endast bland yngre män. 2.2.3 Kvinnor och män inom olika sektorer Utveckling av vissa besvärsutfall bland kvinnor inom olika sektorer Kvinnor inom olika sektorer De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV. av kvinnorna, oavsett sektor, har ont i kroppen efter arbetet. Ökningen är störst för de kommunalanställda. Lägst andelar kvinnor som har svårt att sova på grund av tankar på jobbet återfinns bland de privatanställda. Inom alla sektorer har en ökning skett . Olust inför att gå till arbetet har också ökat men tycks inte vara beroende av vilken sektor man arbetar inom. Kroppsliga besvär är minst vanligt inom statlig sektor 2001/2002 och där har andelarna minskat något . Det gäller dock inte andra typer av besvär där en markant ökning skett . För övriga sektorer gäller att både fysiska och övriga besvär ökat . Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av vissa besvärsutfall bland män inom olika sektorer Män inom olika sektorer 97/98 99/00 De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV. Inom och privat sektor har av männen ont i kroppen efter arbetsdagens slut. Förändringarna under perio- den är små. Sovsvårigheter på grund av arbetet rapporteras av ungefär var femte, och i ökande grad . Kroppsliga besvär är något mindre vanligt inom statlig sektor men inom alla sektorer har en ökning skett. Andra besvär än kroppsliga är minst vanligt bland männen i privat sektor och van- ligast inom sektor. Över hela linjen har denna typ av besvär ökat . Här visas hur arbetsrelaterad sjukfrånvaro under de senaste 12 måna- derna utvecklats åren 1995/1996, 1997/98, 1999/00 samt 2001/02. Sjukfrånvaron (sammanlagda dagar ) uppdelad efter kort sjukfrånvaro () respektive lång (). 2.3.1 Kvinnor och män Utveckling av arbetsrelaterad sjukfrånvaro för kvinnor och män De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV Kvinnor har generellt högre sjukfrånvaro än män, det gäller såväl den korta som långa sjukfrånvaron. Den totala självrapporterade arbetsrelaterade sjukskrivningen har ökat både för kvinnor och män. Kvinnornas andel har ökat /96 till 2001/02, för männen är motsvarande ökning till 2001/02. Kvinnor har i stort sett lika fördelning mellan den totala och den långa sjukfrånvaron medan bland männen är den korta sjukfrån- varon mest frekvent. 2.3.2 Kvinnor och män i olika åldrar Utveckling av arbetsrelaterad sjukfrånvaro bland kvinnor i olika åldrar De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV. Den långa sjukfrånvaron är högre bland kvinnor än för kvinnor i andra åldersgrupper. Däremot är den korta sjukfrånvaron störst för kvinnor mellan . I stort sett all sjukfrånvaro, kort som lång, och i alla åldersgrupper har ökat . 5,6 5,1 5,9 6,9 6,0 6,1 7,6 8,3 7,0 6,6 7,8 10,20,9 1,0 0,5 0,9 1,9 1,4 2,1 2,7 4,0 2,6 4,9 5,8 Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av arbetsrelaterad sjukfrånvaro bland män i olika åldrar Kort (mindre än 5 veckor) 4,7 4,0 5,4 6,0 4,2 4,7 5,5 5,6 3,1 3,9 2,9 4,4 De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV. Bland män är den långa sjukfrånvaron störst för de över 50 och den korta för de under 50. För den yngsta åldersgruppen har ingen signifikant ökning skett varken av lång eller kort sjukskrivning medan både kort och lång sjukskrivning ökat i övriga åldersgrupper . 2.3.3 Kvinnor och män inom olika sektorer Utveckling av arbetsrelaterad sjukfrånvaro bland kvinnor inom olika sektorer Kvinnor inom olika sektorer 95/96 97/98 99/00 01/02 95/96 97/98 99/00 01/02 95/96 97/98 99/00 01/02 95/96 97/98 99/00 01/02 Lång (el. De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV. Inom sektor är den arbetsrelaterade sjukfrånvaron bland kvinnor störst och lägst inom . Den långa sjukfrånvaron förefaller vara högst inom sektor. Inom alla sektorer har både kort och lång sjukskrivning ökat . SOU 2003:13 Bilaga 4 Utveckling av arbetsrelaterad sjukfrånvaro bland män inom olika sektorer Män inom olika sektorer 95/96 97/98 99/00 01/02 95/96 97/98 99/00 01/02 95/9697/98 99/00 01/02 95/96 97/98 99/00 01/02 Lång (el. De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV. Bland män är kort arbetsrelaterad sjukfrånvaro vanligast inom och privat sektor. Lång sjukfrånvaro är mest frekvent inom kommunerna. Inom statlig, och privat sektor har den arbetsrelaterade sjukfrånvaron gått upp , både vad gäller lång och kort frånvaro, även om vissa ökningar är något osäkra. Däremot inom landstingssektorn fluktuerar värdena och 2001/02 har den långa sjukfrånvaron gått ned liksom i viss mån även den korta. Kort sammanfattning av kapitel 2 Här framgår att andelen kvinnor och män med höga krav i arbetet ökat kontinuerligt /98. Kvinnornas andel med dagliga tunga lyft har minskat konti- nuerligt /96. Över hälften av kvinnorna inom kommun- och landstings- sektorerna har litet inflytande över sitt arbete. För de kommu- nanställda har en stadig minskning av inflytandet skett som kraven i arbetet ökat. Detta har resulterat i att arbetade under hög anspän- ning 2001/02. Det är genomgående vanligare att män har ett fysiskt ansträng- ande arbete inom privat sektor än det är inom övriga sektorer. Däremot har inga stora förändringar skett Besvär orsakade av arbetet, både kroppsliga och andra typer av besvär, har ökat /96 för både kvinnor och män. Andra besvär än kroppsliga är genomgående vanligare bland kvinnor än bland män. Kvinnor har generellt högre sjukfrånvaro än män, det gäller såväl den korta som långa sjukfrånvaron. 3Sambandet mellan exponering och besvär I detta kapitel visas samband mellan de olika exponeringsvariabler- na och besvärsutfallen från kapitel 2. Här visas sambanden mellan dem som måste lyfta och som också känner olust, har sovsvårigheter, har kroppsligt ont samt fått fysiska eller andra besvär till följd av arbetet. 3.1.1Olust att gå till jobbet Tunga lyft i kombination med olust för att gå till jobbet 1995-2002 Kvinnor som lyfter tungt mer sällan M än som lyfter M än som lyfter tungt mer sällan Källa: SCB och AV. Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av tunga lyft i kombination med olust bland kvinnor och män Känner olust att gå till jobbet Källa: SCB och AV För kvinnor ökar andelen som lyfter tungt och som också känner olust att gå till jobbet kontinuerligt över perioden. Sambanden mellan tunga lyft och olust är måttliga men ökar kons- tant. Män som lyfter tungt känner olust inför att gå till jobbet i stort sett i samma utsträckning som kvinnor som lyfter tungt. Samban- den är dock något starkare för män men relativt konstanta . Sambanden mellan tunga lyft och olust varierar i de olika åldersgrupperna men utan någon tydlig trend. Man kan dock notera att de högsta sambanden (oddskvot>2,5) återfinns för unga kvinnor /02 och unga män 1999/00. 3.1.2Svårt att sova på grund av tankar på arbetet Sambanden mellan tunga lyft och sovsvårigheter på grund av tankar på jobbet är svaga och mycket lite förändringar har skett . Tunga lyft i kombination med ont i kroppen 1995-2002 Kvinnor som lyfter tungt mer sällan M än som lyfter M än som lyfter tungt mer sällan Källa: SCB och AV. Utveckling av tunga lyft i kombination med kroppsligt ont bland kvinnor och män Källa: SCB och AV. Kvinnor som har ett arbete som innebär tunga lyft har mer än fördubblad risk jämfört med dem som inte lyfter tungt, att också få ont minst i kroppen efter arbetet. För män är risken så hög. Sambanden mellan tunga lyft och kroppsligt ont är starka, men fluktuerar . Höga samband (oddskvot>4,00) finner vi för unga män 1995/96 och bland män i offentlig sektor 2001/02. 3.1.4Fysiska besvär till följd av arbetet Tunga lyft i kombination med fysiska besvär 1995-2002 Kvinnor som lyfter tungt mer sällan M än som lyfter M än som lyfter tungt mer sällan Källa: SCB och AV. Utveckling av tunga lyft i kombination med fysiska besvär bland kvinnor och män Källa: SCB och AV. Andelen kvinnor med fysiska besvär har ökat både bland dem som lyfter tungt och bland dem som inte gör det. Ökningen har dock planat ut . Bland män har andelarna legat ganska under första delen av perioden för att stiga åren 2001/02. Sambanden är måttliga för kvinnorna och starka för männen. Star- kast samband (oddskvoter>3) finner vi bland yngre kvinnor och medelålders män och bland äldre män i mitten av perioden. Ingen skillnad mellan sambanden beroende på om man arbetar inom privat eller offentlig sektor. 3.1.5Andra besvär till följd av arbetet Andelen kvinnor och män som har andra besvär än fysiska har ökat kraftigt . Dock är sambanden mellan tunga lyft och denna typ av besvär svaga och för män i vissa fall negativa (oddskvot<1). Det innebär att de som lyfter tungt i jobbet har ungefär lika mycket eller mindre av andra besvär än fysiska än de som inte lyfter tungt. Här visas sambanden mellan dem som arbetar i framlutad arbets- ställning utan stöd för händer eller armar och som också känner olust, har sovsvårigheter, har kroppsligt ont samt fått fysiska eller andra besvär till följd av arbetet. 3.2.1Olust att gå till jobbet Framlutad arbetsställning i kombination med olust för att gå till jobbet 1995-2002 Kvinnor som minst 1/4 av tiden arbetar framlutade Kvinnor som arbetar framlutade mer sällan M än som som minst 1/4 av tiden arbetar framlutade M än som arbetar framlutade mer sällan Källa: SCB och AV. Utveckling av framlutad arbetsställning i kombination i kombination med olust bland kvinnor och män Känner olust att gå till jobbet arbetsställning 95/96 97/98 99/00 01/02 Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV. En viss ökning av andelen kvinnor och män som arbetar i framåt- lutad ställning har skett, både bland dem som kän- ner olust när de går till jobbet och bland dem som inte gör det. Sambanden, som är måttliga bland kvinnor och starkare bland män- nen, har varierat något . Starkare samband (odds- kvot>3) finns för unga män under mellersta och tidigare delen av perioden. 3.2.2Svårt att sova på grund av tankar på arbetet Både bland kvinnor och män, och både bland de som arbetar i framåtlutad ställning och inte, har man i ökande grad problem med sovsvårigheter på grund av tankar på jobbet. Men sambandet mellan arbetsställning och sovsvårigheter är svagt eller obefintligt och vi kan inte se någon ökning eller minskning av detta samband . Framlutad arbetsställning i kombination med ont i kroppen 1995-2002 Kvinnor som minst 1/4 av tiden arbetar framlutade Kvinnor som arbetar framlutade mer sällan M än som som minst 1/4 av tiden arbetar framlutade M än som arbetar framlutade mer sällan Källa: SCB och AV. Utveckling av framlutad arbetsställning i kombination med kroppsligt ont bland kvinnor och män Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV. Arbete i framåtlutad ställning har ett starkt samband med att ha ont i kroppen minst efter jobbet. Sambanden är star- kare bland män än bland kvinnor. En viss ökning av sambanden jämfört med /96 kan konstateras bland kvinnor. Bland männen har sambanden däremot gått ned, även om de fluktuerat . För yngre män /96 och äldre män 1997/98 kan vi notera starkare samband (oddskvot>4). Även bland kvinnor inom privat sektor 1999/00 är sambanden högre. 3.2.4Fysiska besvär till följd av arbetet Framlutad arbetsställning i kombination med fysiska besvär 1995-2002 Kvinnor som minst 1/4 av tiden arbetar framlutade Kvinnor som arbetar framlutade mer sällan Män som som minst 1/4 av tiden arbetar framlutade Män som arbetar framlutade mer sällan Källa: SCB och AV. Utveckling av framlutad arbetsställning i kombination med fysiska besvär bland kvinnor och män Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV. Sambanden mellan att arbeta i framåtlutad ställning och att ha fysiska besvär till följd av arbetet som gjort det svårt att arbeta eller utföra det dagliga hemarbetet är starka för både kvinnor och män. För kvinnorna ligger de på ungefär samma nivå medan de för männen först ökat men sedan minskat igen. Sam- banden är starkast bland äldre män under den tidigare delen av perioden. 3.2.5Andra besvär till följd av arbetet Utveckling av framlutad arbetsställning i kombination med andra besvär bland kvinnor och män Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV. Andra typer av besvär än fysiska ökar markant men tycks endast ha svaga samband med att arbeta i framåtlutad ställ- ning. Här visas sambanden mellan dem som arbetar i vriden arbetsställ- ning och som också känner olust, har sovsvårigheter, har kroppsligt ont samt fått fysiska eller andra besvär till följd av arbetet. 3.3.1Olust att gå till jobbet Vriden arbetsställning i kombination med olust för att gå till jobbet 1995-2002 Kvinnor som minst 1/4 av tiden arbetar i vriden ställning Kvinnor som arbetar i vriden ställning mer sällan M än som minst 1/4 av tiden arbetar i vriden ställning M än som arbetar i vriden ställning mer sällan Källa: SCB och AV. Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av vriden arbetsställning i kombination med olust bland kvinnor och män Känner olust att gå Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV. Sambanden mellan att arbeta i vriden arbetsställning och att känna olust över att gå till arbetet är starka. För kvinnor har de ökat medan de för männen fluktuerat. Starkast samband (oddskvot>3) finner vi för de yngre männen vid alla tillfällen utom /98. 3.3.2Svårt att sova på grund av tankar på arbetet Vriden arbetsställning i kombination med sovsvårigheter p.g.a. jobbet 1995-2002 Kvinnor som minst 1/4 av tiden arbetar i vriden ställning Kvinnor som arbetar i vriden ställning mer sällan M än som minst 1/4 av tiden arbetar i vriden ställning M än som arbetar i vriden ställning mer sällan Källa: SCB och AV. Utveckling av vriden arbetsställning i kombination med sovsvårigheter bland kvinnor och män Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV. Sovsvårigheter på grund av tankar på jobbet har ökat genomgående . Sambanden mellan sovsvårigheter och att arbeta i vriden arbetsställning minst ¼ av arbetstiden är svaga men har ökat något. Vriden arbetsställning i kombination med ont i kroppen 1995-2002 Kvinnor som minst 1/4 av tiden arbetar i vriden ställning Kvinnor som arbetar i vriden ställning mer sällan M än som minst 1/4 av tiden arbetar i vriden ställning M än som arbetar i vriden ställning mer sällan Källa: SCB och AV. Utveckling av vriden arbetsställning i kombination med kroppsligt ont bland kvinnor och män Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV. Starka samband kan konstateras mellan att arbeta mycket i vriden arbetsställning och att ha ont någonstans i kroppen minst . Sambandens styrka har ökat även om det för männen tycks som om kulmen var nådd vid undersökningarna 1999/00. De högsta sambanden (oddskvoter>4.00) finner vi bland äldre och medelålders män 1999/00, äldre män 1997/98 och yngre och äldre män 1995/96. 3.3.4Fysiska besvär till följd av arbetet Vriden arbetsställning i kombination med fysiska besvär 1995-2002 Kvinnor som minst 1/4 av tiden arbetar i vriden ställning Kvinnor som arbetar i vriden ställning mer sällan M än som minst 1/4 av tiden arbetar i vriden ställning M än som arbetar i vriden ställning mer sällan Källa: SCB och AV. Utveckling av vriden arbetsställning i kombination med fysiska besvär bland kvinnor och män Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV. Att arbeta i vriden arbetsställning har starka samband med att ha fysiska besvär. Sambanden ökar dock inte i styrka . Starkast samband (oddskvot>4,0) finner vi för äldre män under den tidigare delen av perioden. 3.3.5Andra besvär till följd av arbetet Vriden arbetsställning i kombination med andra besvär 1995-2002 Kvinnor som minst 1/4 av tiden arbetar i vriden ställning Kvinnor som arbetar i vriden ställning mer sällan M än som minst 1/4 av tiden arbetar i vriden ställning M än som arbetar i vriden ställning mer sällan Källa: SCB och AV. Utveckling av vriden arbetsställning i kombination med andra besvär bland kvinnor och män Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV. Endast svaga samband finns mellan att arbeta i vriden ställning och att ha andra typer av arbetsrelaterade besvär än fysiska. En antydd ökning av sambanden /1996 kan ses men förändringen är fluktuerande. 3.4Arbete med upplyfta händer i höjd med axlarna eller högre Här visas sambanden mellan dem som arbetar med händerna upplyfta i höjd med axlarna eller högre och som också känner olust, har sovsvårigheter, har kroppsligt ont samt fått fysiska eller andra besvär till följd av arbetet. 3.4.1Olust att gå till jobbet Arbete med upplyfta händer i kombination med olust för att gå till jobbet 1995-2002 Kvinnor som minst 1/4 av tiden arbetar med upplyfta händer Kvinnor som arbetar med upplyfta händer mer sällan M än som minst 1/4 av tiden arbetar med upplyfta händer M än som arbetar med upplyfta händer mer sällan Källa: SCB och AV. Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av arbete med upplyfta händer i kombination med olust bland kvinnor och män Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV. Att arbeta med händerna upplyfta minst en ¼ av arbetstiden har klara samband med att känna olust inför att gå till arbetet. Sambanden är starkare bland män än bland kvinnor men vi kan inte se någon tydlig ökning av sambandens styrka under tids- perioden, varken för män eller kvinnor. 3.4.2Svårt att sova på grund av tankar på arbetet Arbete med upplyfta händer i kombination med sovsvårigheter p.g.a. jobbet 1995-2002 Kvinnor som minst 1/4 av tiden arbetar med upplyfta händer Kvinnor som arbetar med upplyfta händer mer sällan M än som minst 1/4 av tiden arbetar med upplyfta händer M än som arbetar med upplyfta händer mer sällan Källa: SCB och AV. Utveckling av arbete med upplyfta händer i kombination med sovsvårigheter bland kvinnor och män Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV. Endast svaga samband finns mellan att arbeta med händerna upp- lyfta minst ¼ av tiden och att ha problem med sömnen p.g.a. tankar på jobbet. En antydan till ökning av sambandens styrka finns bland män. Arbete med upplyfta händer i kombination med ont i kroppen 1995-2002 Kvinnor som minst 1/4 av tiden arbetar med upplyfta händer Kvinnor som arbetar med upplyfta händer mer sällan M än som minst 1/4 av tiden arbetar med upplyfta händer M än som arbetar med upplyfta händer mer sällan Källa: SCB och AV. Utveckling av arbete med upplyfta händer i kombination med kroppsligt ont bland kvinnor och män Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV. Starka samband finns mellan att arbeta med upplyfta armar minst ¼ av arbetstiden och att ha ont i kroppen minst efter arbetets slut. Bland kvinnor är sambandens styrka i stort sett medan de minskat bland män. Bland kvinnor finns de starkaste sambanden 1999- 2002 (oddskvot>3) bland medelålders och äldre och bland de som arbetar inom privat sektor. Bland män finns också de starkaste sambanden för medelålders och äldre. Allra starkast är sambanden (oddskvot>5) bland äldre män 1995/1996. 3.4.4Fysiska besvär till följd av arbetet Arbete med upplyfta händer i kombination med fysiska besvär 1995-2002 Kvinnor som minst 1/4 av tiden arbetar med upplyfta händer Kvinnor som arbetar med upplyfta händer mer sällan M än som minst 1/4 av tiden arbetar med upplyfta händer M än som arbetar med upplyfta händer mer sällan Källa: SCB och AV. Utveckling av arbete med upplyfta händer i kombination med fysiska besvär bland kvinnor och män Fysiska besvär de senaste Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV. Starka samband finns mellan att arbeta med upplyfta armar minst ¼ av arbetstiden och att ha fått fysiska besvär . För både kvinnor och män gäller dock att samban- den bara varierat marginellt . Starkare samband (oddskvot>3) konstateras bland medelålders män 2001/02 och äldre män 1997/98 samt bland offentligt anställda män 1997/98. 3.4.5Andra besvär till följd av arbetet Endast svaga samband finns mellan att arbeta minst ¼ av tiden med upplyfta händer och att ha andra typer av besvär än fysiska. Sam- banden varierar i styrka men man kan inte se någon klar tendens. Här visas sambanden mellan dem som har arbete med många upp- repade moment och som också känner olust, har sovsvårigheter, har kroppsligt ont samt fått fysiska eller andra besvär till följd av arbetet. 3.5.1Olust att gå till jobbet Upprepade arbetsmoment i kombination med olust för att gå till jobbet 1995-2002 Kvinnor som minst halva tiden har upprepade arbetsmoment Kvinnor som mer sällan har upprepade arbetsmoment M än som minst halva tiden har upprepade arbetsmoment M än som mer sällan har upprepade arbetsmoment Källa: SCB och AV. Utveckling av upprepade arbetsmoment i kombination med olust bland kvinnor och män Källa: SCB och AV. Måttliga samband finns mellan att minst halva tiden jobba med upprepade arbetsmoment och att känna olust över att gå till arbetet. Sambanden fluktuerar något men ligger på ungefär samma nivå och skiljer sig inte nämnvärt mellan kvinnor och män. Det starkaste sambandet mellan upprepade arbets- moment och olust att gå till arbetet (oddskvot>2,5) fann vi bland yngre män i början av perioden. 3.5.2Svårt att sova på grund av tankar på arbetet Det finns inga samband mellan ett arbete som minst halva tiden innebär upprepade arbetsmoment och att ha svårt att sova på grund av tankar på arbetet. Upprepade arbetsmoment i kombination med ont i kroppen 1995-2002 Kvinnor som minst halva tiden har upprepade arbetsmoment Kvinnor som mer sällan har upprepade arbetsmoment M än som minst halva tiden har upprepade arbetsmoment M än som mer sällan har upprepade arbetsmoment Källa: SCB och AV. Utveckling av upprepade arbetsmoment i kombination med kroppsligt ont bland kvinnor och män Källa: SCB och AV. Det finns starka samband mellan ett arbete som minst halva tiden innebär upprepade arbetsmoment och att ha ont i kroppen minst efter arbetet. Förändringarna är små. De starkaste sambanden (oddskvoter>3,0) finner vi bland yngre män i början och bland äldre män . 3.5.4Fysiska besvär till följd av arbetet Upprepade arbetsmoment i kombination med fysiska besvär 1995-2002 Kvinnor som minst halva tiden har upprepade arbetsmoment Kvinnor som mer sällan har upprepade arbetsmoment M än som minst halva tiden har upprepade arbetsmoment M än som mer sällan har upprepade arbetsmoment Källa: SCB och AV.