sou · GRB395 · 2004-01-01 00:00:00 — Om arbetsgivaren har sammanlagt minst åtta personer anställda på en utvecklingsanställning och trygghetsanställning, får hela kost- naden för en arbetsledare ersättas. Uppgår antalet anställda till fler än tre, men färre än åtta, får halva kostnaden ersättas. Stöd till personligt biträde Stöd till personligt biträde Stöd till personligt biträde innebär ekonomiskt stöd till en innebär ekonomiskt stöd till en arbetsgivare eller annan som har arbetsgivare eller annan som har kostnader för ett personligt bi- kostnader för ett personligt bi- träde åt en person med arbets- träde åt en person som på grund handikapp som behöver ett bi- av ett biträde. som företagare eller fri som anställd, som företagare eller fri för att kunna ta del av ett för att kunna ta del av ett eller den som har kostnaden för eller den som har kostnaden för Till företagare som har Till en företagare, som har funktionshinder som medför heter får stöd lämnas med högst och därför har behov av särskilt stöd, får stödet lämnas med högst Särskild stödperson för intro- Särskild stödperson för intro- duktion och uppföljning () duktion och uppföljning () Särskild stödperson för in- Särskild stödperson för in- () innebär att länsarbets- () innebär att länsarbets- nämnden utser en särskild stöd- nämnden utser en särskild stöd- person åt en person med arbets- en person som på handikapp som behöver extra stöd och träning i inlednings- nedsatt arbetsförmåga och därför skedet av en anställning eller behov av extra stöd och träning i under arbetspraktik som föregår inledningsskedet av en anställ- som föregår en anställning. kallas SIUS-konsulenter och är kallas SIUS-konsulenter och är Särskilt stöd vid start av när- Särskilt stöd vid start av när- ingsverksamhet ingsverksamhet Särskilt stöd vid start av när- ingsverksamhet innebär ekono- miskt stöd till arbetslösa med arbetshandikapp som har kost- nader för att skaffa utrustning eller andra kostnader när de startar näringsverksamhet. Särskilt stöd vid start av när- ingsverksamhet innebär ekono- miskt stöd till arbetslösa perso- ner som på grund av funktions- hinder har nedsatt arbetsförmåga och därför har kostnader för att skaffa utrustning eller andra kostnader när de startar när- ingsverksamhet. Lönebidrag och särskilt löne- Lönebidrag och särskilt löne- miskt stöd till den som är bidrag innebär ekonomiskt stöd arbetsgivare åt en person med till den som är arbetsgivare åt en person med nedsatt arbetsför- anställning hos arbetsgivaren. måga och behov av särskilt stöd Stödet är ett bidrag till lönebidrag och särskilt lönebidrag bidrag får lämnas endast under de förutsättningar som anges i 30 a §. Stödet är ett bidrag till Lönebidrag får lämnas om en Lönebidrag och särskilt löne- bidrag får lämnas om en person bedöms inte kunna få eller be- med nedsatt arbetsförmåga be- hålla ett arbete om inte stödet döms inte kunna få eller behålla ett arbete om inte stödet lämnas och personens behov inte kan tillgodoses genom andra insatser eller skyddat arbete. än lönebidrag, särskilt lönebidrag lämnas i följande fall: eller skyddat arbete. när en anställd återgår till arbetet efter att ha haft hel tidsbegränsad sjukersättning eller hel aktivitetsersättning, när en arbetstagare som tidigare haft en anställning med lönebidrag får sin arbetsförmåga försämrad från det att lönebidrag senast lämnades och det finns behov av att lönebidrag på nytt lämnas. Lönebidrag får lämnas även för en arbetstagare som övergår från skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare till en annan an- ställning hos arbetsgivaren. Förordning (2002:845). Lönebidraget lämnas med ett lönebidrag lämnas med ett be- dock endast för dagar som ingår i den normala veckoarbetstiden dock endast för dagar som ingår hos arbetsgivaren och för vilka i den normala veckoarbetstiden arbetsgivaren betalar lön eller hos arbetsgivaren och för vilka minskas stödet i förhållande till minskas stödet i förhållande till skall dess storlek i kronor per dag fastställas för hela stöd- skall dess storlek i kronor per dag fastställas för hela stöd- Lönebidragets och det sär- ställs med hänsyn till graden av skilda lönebidragets storlek fast- ställs med hänsyn till graden av hos arbetstagaren till högst Bidraget omförhandlas och sänks kontant bruttolön inklusive i takt med att arbetstagarens sjuklön och semesterlön, avgifter som skall betalas enligt socialavgiftslagen (2000:980), och arbetsmarknadsförsäkringar eller motsvarande försäk- ringar. Den del av lönekostnaden vid heltidsarbete som överstiger en bruttolön om läggs dock inte till grund för bidrag. Förordning (2000:1366). Den bidragsgrundande löne- kostnaden är kontant bruttolön inklusive sjuklön och semesterlön, avgifter som skall betalas enligt socialavgiftslagen (2000:980), och för avtalsenliga arbetsmarknadsförsäkringar eller motsvarande försäk- ringar. Den del av lönekostnaden vid heltidsarbete som över- läggs dock inte till grund för bidrag. Utan hinder av vad som sägs i Utan hinder av vad som sägs i 28 § skall följande gälla. 28 § skall följande gälla. Lönebidrag för den som är Lönebidrag och särskilt löne- bidrag får lämnas med högst hela den bidragsgrundande löne- är berättigad till insatser en- Den del av bidraget som överstiger av den bidragsgrundande lönekostna- den får dock endast efter sär- skild ansökan beviljas om arbetet är lämpligt utformat efter den sökandes behov och bidrar till att den an- ställde kan utvecklas, reha- biliteras och förbättra sin arbetsförmåga, och arbetsmiljön är tillfreds- ställande och uppfyller de krav som ställs enligt arbets- miljölagen (1977:1160). AMS meddelar föreskrifter om vad som avses med all- männyttig organisation uti- från reglerna om beskatt- ning av ideella föreningar i inkomstskattelagen (1999:1229). Lönebidrag får lämnas med högst hela den bidragsgrun- dande lönekostnaden om arbetstagaren är berättigad till insatser en- ligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, på grund av långvarig och svår psykisk sjukdom inte tidigare haft kontakt med arbetslivet eller varit borta från arbetslivet , eller har mer än ett svårare funk- tionshinder. ligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, på grund av långvarig och svår psykisk sjukdom inte tidigare haft kontakt med arbetslivet eller varit borta från arbetslivet , eller har mer än ett svårare funktionshinder det fjärde anställningsåret en- dast om det efter en särskild längning skall omprövas regel- ställning till en förlängning av lönebidrag utöver det fjärde an- pröva bidragets storlek. Om särskilda skäl föreligger får utgången av det fjärde anställ- draget skall omprövas regel- skall den särskilt pröva bidragets skall verka för att arbetstagaren över- går till en anställning utan löne- bidrag. För att underlätta en sådan övergång skall en indivi- duell handlingsplan upprättas när den enskilde anvisas anställ- ningen. skall vidta lämpliga åtgärder för att en anställning med lönebidrag och särskilt lönebidrag skall övergå till en osubventionerad anställ- ning. För att underlätta en sådan övergång skall en individuell handlingsplan upprättas när den enskilde anvisas en anställning med lönebidrag eller särskilt löne- bidrag. När en arbetstagare som är anställd med lönebidrag eller sär- skilt lönebidrag är tjänstledig för att pröva annat arbete får löne- bidrag och särskilt lönebidrag be- som återstår av den Om en arbetstagare som har en särskilt lönebidrag, slutar sin an- ställning, får lönebidrag och sär- skilt lönebidrag beviljas en ny återstår av den beslutade bidrags- perioden, utan att först ska registreras som arbetslös Skyddat arbete innebär arbete för personer med arbetshandi- kapp vars arbetsförmåga är så nedsatt att de inte kan få annat arbete och vars behov inte kan tillgodoses genom andra insat- ser. Av 1 § lagen (1982:80) om anställningsskydd framgår att den som anvisats skyddat arbete undantas från den lagens tillämpning. Skyddat arbete innebär arbete för personer vars arbetsförmåga är så nedsatt att de inte kan få annat arbete och vars behov inte kan tillgodoses genom andra insatser. I lagen (1982:80) om anställ- ningsskydd anges att den som är anställd i skyddat arbete inte omfattas av den lagen. Skyddat arbete finns i två arbete hos , utvecklings- kommer till stånd när länsar- betsnämnden kommer överens med arbetsgivare som ingår i Samhallkoncernen om anställ- ning av personer med arbets- handikapp. Skyddat arbete hos en offent- lig arbetsgivare kommer till stånd när länsarbetsnämnden Utvecklingsanställning får er- bjudas en person med nedsatt arbetsförmåga, som under en be- gränsad tid behöver ett särskilt anpassat arbete för att kunna pröva sig fram i arbetslivet. En utvecklingsanställning får pågå under längst . anvisar personer med sådana tid skall arbetsgivaren vidta åt- svåra arbetshandikapp som gärder för att öka den enskildes avses i 34 § anställning hos en offentlig arbetsgivare, bjudas en person som lämnar ekonomiskt stöd till nedsatt arbetsförmåga behöver arbetsgivarens lönekostnad. med personligt stöd än vad som kan erbjudas i en ut- vecklingsanställning. Skyddat arbete hos kommer till stånd när en arbets- givare som ingår i efter överenskommelse med länsarbetsnämnden anställer en person i skyddat arbete enligt denna förordning. Utvecklingsanställning och trygghetsanställning kommer till stånd när en annan arbetsgivare än som avses i fjärde stycket efter överenskommelse med länsar- betsnämnden anställer en person i skyddat arbete enligt denna för- ordning. När en arbetstagare som är anställd i en utvecklingsanställ- ning eller en trygghetsanställning är tjänstledig för att pröva annat arbete får bidrag för utvecklings- anställning och trygghetsanställ- ning beviljas den nya arbetsgivaren som återstår av den beslutade bidrags- perioden. Om en arbetstagare som har en hetsanställning slutar sin anställ- ning, får bidrag till utvecklings- som återstår av den beslutade bidragsperioden, utan att arbetstagaren först ska regi- streras som arbetslös. har socialmedicinska arbets- handikapp, är berättigade till insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, eller på grund av långvarig och svår psykisk sjukdom inte tidigare haft kontakt med arbetslivet eller varit borta från det . arbete hos en offentlig arbets- givare får inte göras om arbetet verksamhet eller sektor. Stöd till en offentlig arbets- givare som anställer någon i skyddat arbete lämnas på samma sätt som lönebidrag enligt 27 och 28 §§, dock kan stödets storlek fastställas till högst hela den bidragsgrundande löne- kostnaden. Stöd till en arbetsgivare för en arbetstagare som är anställd i en utvecklingsanställning och trygg- hetsanställning lämnas på samma sätt som lönebidrag enligt 27 och 28 §§, dock kan stödets storlek fastställas till högst hela den bidragsgrundande löne- kostnaden. AMS skall erbjuda en person med nedsatt arbetsförmåga och behov av särskilt stöd fördjupad kartläggning och vägledning för att därmed skapa bättre förutsätt- ningar att tillsammans med per- sonen finna lämpliga arbets- marknadspolitiska insatser. beräknar och betalar ut stöd enligt denna förordning. Stöden betalas ut i efterskott eller på det sätt som AMS bestämmer. Belopp som understiger sammanlagt betalas inte ut. När det gäller stöd till skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare finns särskilda be- stämmelser i 39 a och 39 b §§. Förordning (2003:496). beräknar och betalar ut stöd enligt denna förordning. Stöden betalas ut i efterskott eller på det sätt som AMS bestämmer. Belopp som understiger sammanlagt betalas inte ut. den i efterskott efter och bidrag till utvecklingsanställ- hand som anställningen består. Arbetsgivaren förlorar rätten till stöd om inte stödet rekvirerats från arbetsmåna- dens slut. Om det finns sär- skilda skäl får länsarbetsnämn- den medge undantag från den fristen. Förordning (2003:496). ning och trygghetsanställning från länsarbetsnämnden i efterskott efter hand som an- ställningen består. Arbets- givaren förlorar rätten till stöd om inte stödet rekvirerats från arbetsmånadens slut. Om det finns särskilda skäl får länsarbetsnämnden medge undantag från den fristen. För- ordning (2000:496). Stöd till skyddat arbete hos Upphör en offentlig arbetsgivare till- godoförs arbetsgivaren genom kreditering på sådant skatte- konto som har upprättats för arbetsgivaren enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). AMS skall lämna Riksskatte- verket de uppgifter som behövs för krediteringen. Stödet krediteras arbets- givarens skattekonto den 12 efter den månad underlag enligt 39 b § inkom- mit, med undantag för januari då stödet i stället krediteras den 17. Förordning (2003:496). 39b § Arbetsgivaren skall lämna Upphör underlag till det stödbelopp som skall krediteras skatte- kontot. Underlaget skall lämnas efter den arbets- månad som stödet avser. Om underlaget inte lämnas inom förlorar arbetsgivaren rätt till det stödbeloppet. Om det finns särskilda skäl får länsarbetsnämnden medge undantag från skyldigheten att lämna underlag . Förordning (2003:496). Denna förordning träder i Denna förordning träder i om statsbidrag till skyd- om statsbidrag till skyd- om bidrag till arbets- om bidrag till arbets- hjälpmedel m.m., och hjälpmedel m.m., och arna gäller fortfarande för per- arna gäller fortfarande för per- soner som enligt beslut som soner som enligt beslut som tar del av bidrag eller verksam- tar del av bidrag eller verksam- het enligt dem. het enligt dem. Denna förordning träder i kraft Denna förordning träder i kraft stämmelserna tillämpas även om stämmelserna tillämpas även om en anställd återgår till arbetet i en anställd återgår till arbetet i efter att ha haft efter att ha haft Denna förordning träder i kraft . De nya före- skrifterna skall tillämpas även för sådana rekvisitioner av stöd till skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare som inte handlagts slutligt före . Denna förordning träder i kraft . De nya före- skrifterna skall tillämpas även för sådana rekvisitioner av stöd till skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare som inte handlagts slutligt före . Denna förordning träder i kraft . För löne- bidrag som beviljats före ikraft- trädandet gäller äldre regler för den bidragsperiod som beviljats. förordning om ändring i förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program det i förordningen skall införas en ny paragraf 10 b § av följande lydelse. Anvisningar till arbetsmark- nadsutbildning får göras för personer som har en anställning med lönebidrag, särskilt löne- bidrag, utvecklings- och trygg- hetsanställning oavsett om de riskerar att bli arbetslösa och om de söker arbete genom den offentliga arbetsförmedlingen eller inte. Denna förordning träder i kraft Förslag till lag om ändring i lagen (1992:314) om tystnadsplikt i verksamhet vid Den nya rubriken är en följd av att skyddat arbete ska kunna ges av andra företag än de som är anslutna till Samhallgruppen. Arbetshandikapp ändras till personer med nedsatt arbetsför- måga. Det är en följd av de ändringar som föreslås i den nya för- ordningen särskilda insatser för personer som på grund av funk- tionshinder har nedsatt arbetsförmåga och behov av särskilt stöd. De företag som anordnar skyddat arbete kommer inte enbart att vara företag vars verksamhet har som syfte att uppnå meningsfull och utvecklande arbete för personer med nedsatt arbetsförmåga. Möjligheten öppnas för alla kategorier av arbets- givare. För att tystnadsplikten även ska gälla arbetsgivare som har andra än ovan nämnda syften för sin verksamhet föreslås att lagen omfattar dem som deltar i eller har deltagit i verksamhet som i sin produktion av varor och tjänster anställt personer i skyddat arbete. För verksamheter som omfattas av sekretesslagen (1980:100) gäller den lagens regler om tystnadsplikt. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Ett tillägg görs av som samverkansmyndighet för AMS. Därmed vill utredningen understryka att i sina olika led samverkar med skolans myndigheter när det gäller ungdomar med funktionshinder som går i och gymna- siet. Förslag till förordning om ändring i förordningen om (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp Förslaget innebär att förordningens rubrik ändras till förordning (2000:630) om särskilda insatser för personer som på grund av funktionshinder har nedsatt arbetsförmåga och behov av särskilt stöd. Utredningen anser att begreppet arbetshandikappad har en oklar innebörd och en alltför stark medicinsk slagsida. Ett oklart begrepp leder till att bedömningarna riskerar att bli godtyckliga. Den nya första paragrafen ersätter 1, 5 och 10 §§. Syftet har varit att föra samman de paragrafer som anger förordningens innehåll och personkrets till en inledande portalparagraf. Begreppet arbetshandikappad ersätts med en person som på grund av funktionshinder har nedsatt arbetsförmåga och behov av särskilt stöd. Ändringen innebär ett förtydligande av vilka som omfattas av förordningen. Den markerar också en skillnad i be- dömningen av de insatser som gäller särskilt stöd i form av t.ex. arbetshjälpmedel och personligt biträde och de insatser i form av t.ex. lönebidrag som gäller nedsatt arbetsförmåga. Bedömningen av vilka som omfattas av förordningen görs i olika led. En grundläggande förutsättning är att personen måste ha ett funktionshinder. Detta funktionshinder ska sedan orsaka nedsatt arbetsförmåga och ett behov av särskilt stöd. Det särskilda stödet omfattar insatser som avser att kompensera funktionshindret och som därmed minskar eller undanröjer den nedsatta arbetsförmågan. Det särskilda stödet behöver inte vara kopplat till ett bestämt arbete utan behovet kan mer generellt orsakas av funktionshindret. Den nedsatta arbetsförmågan ska dock relateras till ett bestämt arbete. Med nedsatt arbetsförmåga avses därmed en nedsättning i förmågan att utföra just detta arbete. Innan det konstateras att en person har nedsatt arbetsförmåga, ska det först prövas om det genom särskilt stöd går att kompensera funktionshindret så långt att den nedsatta arbetsförmågan kan undanröjas. De insatser som kan ges enligt denna förordning syftar till att de som tillhör förordningens personkrets ska få stärkta möjligheter att få eller behålla ett arbete. I paragrafen anges när olika insatser får kombineras med varandra. Tre nya begrepp införs, nämligen särskilt lönebidrag utvecklings- anställning och trygghetsanställning. Bestämmelser om dessa finns i 25–37 §§. I gällande förordning används beteckningen gravt arbetshandi- kappad. Denna beteckning ersätts i förslaget med beteckningen omfattande nedsättning av arbetsförmågan. Paragrafen tillförs ett nytt stycke i vilket anges att stöd till arbetsledare får kombineras med utvecklingsanställning och trygg- hetsanställning. Reglerna för arbetsledare förklaras i 17 a § i för- slaget. Ändringen i förordningen innebär att särskilt lönebidrag ingår i de insatser som räknas upp. Utredningen föreslår också ett tillägg, som innebär att arbets- givaren ska informeras om att arbetsuppgifterna och arbetsför- hållandena ska vara lämpliga för den som anvisas. Skälet är att arbetsmiljön måste ges en större betydelse vid anvisningen. Det förekommer brister i arbetsmiljön, som gör att arbets- uppgifter och arbetsförhållanden inte alltid kan anses lämpliga för den anställde. Ansvaret för arbetsmiljön ligger på arbetsgivaren och det är därför viktigt att denne är informerad om att arbetsmiljön ska vara väl anpassad för den som anställs med stöd av dessa bidrag. Vidare föreslås att berörd facklig organisation ska ges möjlighet att yttra sig om arbetsmiljön på den aktuella arbetsplatsen innan anvisningen äger rum. Denna möjlighet ska ge ytterligare garantier för att arbetsmiljökraven uppfylls. Eftersom paragrafen anger att berörd facklig organisationen ska ges möjlighet att yttra sig, kan en person inte anvisas innan den fackliga organisationen möjlighet. Begreppet arbetshandikapp har utmönstrats. Se författnings- kommentar till 1 §. Begreppet arbetshandikapp har utmönstrats. Se författnings- kommentar till 1 §. En ny paragraf föreslås som ger en arbetsgivare möjligheter att få stöd till arbetsledare om arbetsgivaren kan styrka att en utveck- lingsanställning eller trygghetsanställning medför extra kostnader för arbetsledning. Om arbetsgivaren har åtta eller fler anställda på en utvecklingsanställning eller trygghetsanställning kan denne er- hålla en ersättning som motsvarar kostnaden för en arbetsledare. Vid fler än tre men färre än åtta anställda får halva kostnaden er- sättas. Syftet med förslaget är att på ett bättre sätt kunna till- godose behovet av arbetsledning för personer som är anställda i utvecklingsanställning och trygghetsanställning. Det belopp som betalas ut till arbetsgivare som kan styrka att de har extra kostnader för arbetsledning, baseras på ett fastställt högsta belopp för en arbetsledare, oavsett om arbetsgivarens kostnad är högre. Förslaget innebär att person med arbetshandikapp byts ut mot per- son som på grund av funktionshinder har nedsatt arbetsförmåga och behov av särskilt stöd. Syftet med ett personligt biträde är att med detta stöd minska eller undanröja en nedsättning av arbets- förmågan. Företagare med arbetshandikapp som medför stora kommunika- tionssvårigheter ersätts med till företagare som har funktions- hinder som medför stora kommunikationssvårigheter och därför har behov av särskilt stöd får stöd till personligt biträde lämnas. Förändringen är en följd av att utredningen vill ersätta arbets- handikapp med behov av särskilt stöd på samma grunder som gäller enligt 18 §. Vidare betonas att det är funktionshindret som medför stora kommunikationssvårigheter och att det därmed finns ett behov av särskilt stöd. I förslaget ersätts person med arbetshandikapp med person som på grund av funktionshinder har nedsatt arbetsförmåga och behov av särskilt stöd i form av extra stöd och träning. Utredningen föreslår att det ekonomiska stödet ska lämnas till arbetslösa personer som på grund av funktionshinder har nedsatt arbetsförmåga och därför har kostnader för att skaffa utrustning eller andra kostnader när de startar näringsverksamhet. Förslaget är en följdändring av att arbetshandikapp utmönstras ur författnings- texten. Begreppet arbetshandikapp har utmönstrats. Se författningskom- mentarerna till 1 §. Särskilt lönebidrag införs som ny åtgärd. Reglerna som avser särskilt lönebidrag anges i 30 a § Begreppet arbetshandikapp utmönstras. Se författningskommenta- rerna till 1 §. Särskilt lönebidrag införs. Lönebidrag och särskilt lönebidrag lämnas endast om personens behov av stöd inte kan tillgodoses genom andra insatser än löne- bidrag, särskilt lönebidrag eller skyddat arbete. Paragrafen omfattar även särskilt lönebidrag. Paragrafen omfattar även särskilt lönebidrag. I ett tillägg föreslås att lönebidraget och det särskilda lönebidraget omförhandlas och sänks i takt med arbetstagarens arbetsförmåga. Genom detta tillägg betonas att lönebidraget och det särskilda lönebidraget är flexibla stöd vars nivå bestäms av graden av nedsatt arbetsförmåga. Löne- bidraget ska även i fortsättningen omförhandlas och sänkas eller ökas i takt med att arbetstagarens arbetsförmåga ökar respektive minskar. De delar i paragrafen som anger särskilda regler för allmännyttiga organisationer utmönstras. Enligt utredningens mening ska arbetsmarknadspolitiska stöd vara oberoende av vilken kategori arbetsgivare det handlar om. Det främjar utvecklingen mot att människor med funktionshinder får större valmöjligheter på Bidragsnivåerna för de allmännyttiga organisa- tionerna visar också på ett minskat behov av särreglering. Paragrafen anger att lönebidraget får en tydlig och definitiv tids- gräns på längst .