sou · GRB347d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Det finns inga exakta uppgifter på hur många TV-hushåll det finns i eller hur fördelning mellan de olika mottagningssätten av TV ser ut. De sammanställningar som återfinns redovisar uppgifter inhämtade från sändningsoperatörerna eller undersökningar av TV- hushållen. Två aktörer dominerar när det gäller att förse marknaden med uppgifter i olika avseenden om TV-hushållen, dels Nordicom (Nordiskt informationscenter för medie- och kommunikations- forskning), vid , dels MMS Mediamätning i (). Nordicom ansvarar för den årliga räckviddsundersökningen Mediebarometern, som belyser hur stor andel av den svenska befolkningen som en genomsnittlig dag under respektive år tagit del av enskilda medier som radio, TV, text-TV, video, bio, böcker, tidskrifter, direktreklam och Internet. Undersökningen bygger på telefonintervjuer till ett slumpmässigt urval av befolkningen mellan . Mediebarometern genomfördes första gången . Syftet med Mediebarometern är att beskriva tendenser och förändringar i människors nyttjande av massmedier. MMS genomför mätningar rörande TV. Företaget bildades och ägs av de större svenska TV-bolagen och mediebyråerna. MMS förser de olika aktörerna på TV-reklammarknaden med underlag för analyser och beslut. Mot den bakgrunden faller det sig naturligt för utredningen att redovisa MMS uppgifter om hur kanalernas befolkningstäckning (penetration) och TV-tittandet har utvecklats för TV4 AB:s främsta konkurrenter på TV-reklammarknaden. MMS undersökningar bygger på den s.k. people meter-metoden. MMS mäter minut för minut vad svenska folket ser på TV. Detta sker med hjälp av en statistiskt utvald panel om 1 000 hushåll eller omkring 2 200 personer. För att säkerställa panelens representa- tivitet utförs två Basundersökningar över de svenska TV- hushållens sammansättning. Enligt MMS Basundersökning 2002:1 är basen för antalet individer med TV (TV-befolkningen) 8 591 000 och basen för antalet hushåll 4 061 000. Basen för antalet individer som har tillgång till fler kanaler än SVT1, SVT2 och TV4 (satellit-TV-befolkningen) är 6 083 000 och basen för antalet hushåll 2 865 000. 6.2Ett ökat utbud av kanaler Som nämnts i avsnitt 2 hade den svenska televisionen när TV4 fick sitt sändningstillstånd via satellitkanaler utvecklats till ett mångkanalsystem. Det fanns då 22 olika TV-kanaler som distri- buerades till de svenska hushållen av svenska TV-distributörer (dvs. ingick i svenska abonnemang). Av dessa kanaler vände sig sju direkt till svensk publik. Fem av kanalerna var svenskspråkiga fri- TV-kanaler – Kanal , TV2, TV3, TV4 och TV5 Nordic, varav tre var reklamfinansierade – TV3, TV4 och TV5 Nordic. Två av kanalerna var svenskspråkiga betalkanaler utan reklam – Filmnet och TV1000 Succé. Utbudet av TV-kanaler som distribueras till de svenska hushållen har mer än fördubblats. Det gäller också antalet TV- kanaler som i något avseende – om publiken eller om TV-reklam- investeringarna – konkurrerar med TV4. fanns det ett 60-tal olika TV-kanaler som distribuerades till de svenska hushållen av svenska TV-distributörer. Av dessa kanaler vände sig närmare 20 direkt till svensk publik. Flertalet av kanalerna var svenskspråkiga fri-TV-kanaler – SVT1, SVT2, TV3, TV4, Kanal , TV6, TV8, ZTV, Viasat Sport, Eurosport, Fox Kids, Nickelodeon och TNT/Cartoon, varav flera var reklamfinansierade – TV3, TV4, Kanal , ZTV, Eurosport, MTV m.fl. Fem av kanalerna var svenskspråkiga betalkanaler utan reklam – Canal+, Canal+ , Canal+ Blå, TV1000 och TV1000 Cinema. Därutöver finns som tidigare nämnts möjlighet för den svenska publiken att utanför det svenska distributionsutbudet ta emot ett stort antal TV-kanaler via satellit från hela världen. Kanallistor för TV-kanaler som distribuerades till de svenska hushållen av svenska TV-distributörer redovisas i bilaga 4. TV4 är – genom sändningstillståndet i det analoga marknätet och genom att kabel-TV-företagen är skyldiga att vidaresända programtjänsten i sina kabelnät (s.k. must carry) – den enda reklamfinansierade TV-kanal som hela befolkningen har tillgång till. Det ger TV4 en särställning gentemot konkurrerande reklam- TV-kanaler. Enligt MMS hade av hushållen tillgång till fler kanaler än SVT1, SVT2 och TV4 och andelen har successivt ökat med någon eller några procentenheter (MMS Basundersökning 2002). Den högsta penetrationen för en enskild satellitkanal (TV3) är . Förklaring är att de flesta som tar emot TV på andra sätt än via marksändning har TV3. finns det finns ett antal TV-hushåll som inte har TV3 men som har ett paket med Kanal och ytterligare ett antal satellitkanaler. Penetrationsutvecklingen i procent åren 1992–2002 för satellitsänd TV Trots 10–med satellitsänd TV har omkring en tredjedel av det svenska folket endast tillgång till de tre svenska marksända kanalerna. Det totala TV-tittandet i fördelas i huvudsak på SVT1, SVT2, TV3, TV4 och Kanal . SVT:s båda kanaler och TV4 står för av det svenska folkets TV-tittande (hela TV-befolkningen). Bland dem som har tillgång till fler kanaler än de tre marksända kanalerna (satellit-TV-befokningen) är motsvarande tittartidsandel för SVT1, SVT2 och TV4 . 6.4.1Hur många tittar på TV och hur mycket? Under en genomsnittlig dag tittade av hela TV- befolkningen på TV. Det motsvarar 6,3 miljoner tittare. Andelen TV-tittare av hela TV-befolkningen har i stort sett legat på denna nivå (se följande tabell). Hur många personer i procent av hela TV-befolkningen 3–som tittade på TV en genomsnittlig dag Motsvarande gäller också i stort sett om man ser endast till satellit- TV-befolkningen. Andelen som tittar är dock någon eller några procentenheter högre (se följande tabell). Under en genomsnittlig dag tittade av satellit-TV-befolkningen på TV. Det motsvarar 4,4 miljoner tittare. Hur många personer i procent av hela satellit-TV- befolkningen 3–som tittade på TV en genomsnittlig dag I genomsnitt ägnade svensken åt att titta på TV . Tittartiden har ökat något, men man kan ändå säga att svenska folkets TV-konsumtion har varit förhållandevis (se följande tabell). Tittartid en genomsnittlig dag hos hela TV- befolkningen 3–99 år Motsvarande gäller också i stort sett för satellit-TV-befolkningen. Tittartiden är dock generellt sett något högre, omkring (se följande tabell). I genomsnitt ägnades i den här gruppen åt att titta på TV . Generellt sett gäller för TV-tittandet bland dem som har tillång till andra kanaler än de tre markkanalerna SVT1, SVT2 och TV4 att TV-tittandet har en större omfattning oavsett faktorer som tittarnas ålder, veckodagar, årstid och liknande. Tittartid en genomsnittlig dag hos satellit-TV- befolkningen 3–99 år har TV-tittandet sin största omfattning medan det är som lägst . I veckorna har TV-tittandet sin största omfattning och . Under veckans all dagar når TV sin största publik under kvällstid mellan och 21.30. har det sena kvällstittandet en större omfattning än under andra dagar. TV- tittande förekommer mest . TV-tittandet ökar successivt med ökad ålder. Medan 3–14 åringar ägnade åt TV-tittande var motsvarande tittartid bland dem som var . har konstaterats att män ägnar mer tid än kvinnor åt TV-tittande, vanligtvis en skillnad på . hade denna skillnad utjämnats, och är det kvinnorna som ägnar mer tid än männen åt TV-tittande, omkring mer . 6.4.2Vilka kanaler tittar man på? I den totala TV-befolkningen ägnades av tittartiden åt programmen i de tre markkanalerna SVT1, SVT2 och TV4. Bland dem med satellit-TV var motsvarande tidsandel . har tidsandelen i de tre markkanalerna successivt minskat. Denna minskning har dock inte berört TV4 utan endast SVT1 och SVT2. En motsvarande ökning av tidsandelen tittartid har ägt rum i Kanal samt övriga kanaler, dvs. man tittar mer på Kanal mer på Övriga kanaler. TV4:s andel av det kommersiella TV-tittandet har minskat från år . Hur tittandet har förändrats framgår av följande fyra tabeller, varav den första avser hela TV-befolkningen, den andra satellit-TV-befolkningen och de två resterande TV4:s andel av marktittandet respektive det kommersiella tittandet. Andel tittartid i procent mellan kanalerna en genom- snittlig dag åren 1994–2002 för hela TV-befolkningen 3–99 år Andel tittartid i procent mellan kanalerna en genomsnittlig dag åren 1994–2002 för satellit-TV-befolkningen 3– 99 år Andel tittartid i procent mellan kanalerna i marknätet en genomsnittlig dag baserad på hela TV-befolkningen 3–99 år Andel tittartid i procent mellan kanalerna i det kommersiella tittandet en genomsnittlig dag baserad på hela TV- befolkningen 3–99 år 6.5Sammanfattande analys av TV-tittandet TV-tittandet har förändrats –2002. Andelen TV-tittare i den marksända distributionen har successivt minskat medan motsvarande ökning av andelen tittare i övriga distribu- tionsformer har ökat. Publikt sett är detta inte något problem för TV4. Kommersiellt sett kan det dock innebära ett problem för TV4, eftersom det innebär att tittare lämnar en distributionsform (marksänd) för en annan (satellit) där TV4 möter en kommersiell konkurrens om tittarna. Allt fler kanaler når också allt fler tittare på den svenska TV- marknaden. För de främsta reklamfinansierade konkurrenterna har denna utveckling inneburit att TV3 har kunnat öka sin penetration från år , att Kanal har kunnat öka från till , att ZTV tillkommit med en penetration på , att Eurosport har kunnat öka från till och att MTV kunnat öka från till . Även om TV4 alltjämt är den enda kommersiella TV-kanalen som når i stort sett hela TV-befolkningen torde det förhållandet att övriga reklamfinansierade TV-kanaler ökat sin penetration innebära en viss försvagning av TV4:s ställning på TV-reklammarknaden. Det ökade kanalutbudet torde också ha en motsvarande verkan oavsett om där förekommer reklam eller inte genom att fler kanaler kan leda till en fragmentisering av tittande och därmed till minskade tittardelsandelar för de redan etablerade kanalerna. Bland de kommersiella kanalerna har TV4 tappat tittare (se tabell 6.9). 7.1Förhållandet mellan tittarmarknaden och reklammarknaden En kommersiell TV-reklamkanal som t.ex. TV4 konkurrerar främst på två marknader, tittarmarknaden och reklammarknaden eller annonsörsmarknaden. Framgång på tittarmarknaden är en förut- sättning för framgång på annonsörsmarknaden. är framgång på annonsörsmarknaden en förutsättning för att kunna finansiera de program som skapar framgång på tittarmarknaden. På annonsörsmarknaden för TV-reklam är TV4:s främsta kon- kurrenter i TV3 och Kanal . I ett vidare perspektiv är dock alla reklammedier konkurrenter. TV3, TV4 och Kanal har tillsammans av TV-reklammarknaden (The Swedish TV-market 2002/2003: on track?, Mediavision). Reklammarknaden kan delas in i två delar efter typen av reklam – märkesreklam och utbudsreklam. Störst i TV är märkesreklam som är långsiktig och profilskapande. Den andra typen av reklam – utbudsreklamen – skall locka till direkt konsumtion av en viss vara till ett visst pris. I televisionen kan ett program som har höga tittarsiffror kan följas av ett program med låga tittarsiffror. Ligger reklamblocken mellan programmen är reklamens tittarsiffror ofta lägre än för programmen. Ligger reklamblocken i programmen kan reklamens tittarsiffror motsvara programmens. Vid försäljning av TV-reklam utgår programföretaget från hela den population som har tillgång till TV i hemmen. Denna population – som i det här sammanhanget kallas universum – uppgår i till 8 581 000 personer (enligt MMS Basundersökning 2002:1). Två former av reklamförsäljning används. Den ena formen som kallas Specific innebär att annonsören köper tid i anslutning till ett visst TV-program och plats. Vid prissättningen utgår man då från det totala tittandet, dvs. hur stor del av universum som beräknas titta på Annonsörerna får med hjälp av medierådgivare själva bedöma hur attraktivt det aktuella programmet är för att nå den primära målgruppen. Försäljningsformen används huvudsakligen för reklam som skall sändas under bästa sändningstid. Den andra formen som kallas RBS (Run-By-Station) innebär att annonsören köper enbart en viss mängd kontakter i sin målgrupp . Programföretaget placerar sedan på egen hand reklam- inslaget så att de utlovade kontakterna uppnås. 7.2Reklaminvesteringar i traditionella medier Reklaminvesteringar i traditionella reklammedier som exempelvis dagspress, kvällspress, fackpress, populärpress, utomhusreklam, bio, radio och TV m.fl. har successivt ökat . har dock reklaminvesteringarna i dessa medier minskat något. () bedömer dock att reklaminvesteringarna kommer att öka (se bilaga 3). omsattes något mer än i traditionella reklammedier och , 2001 minska till och till 14,7 miljarder. En närmare redovisning av reklaminvesteringarna i traditionella medier lämnas i följande tabell. Reklaminvesteringar i traditionella medier 1990–2002, löpande priser, miljarder kronor Källa: /2002 och IRM. 7.3TV:s andel av reklaminvesteringarna Sedan TV-reklam blev möjlig i har dess andel av reklam- investeringarna successivt ökat. har också som redovisats de totala reklaminvesteringarna i traditionella medier ökat. utgjorde televisionens andel av reklaminvesteringarna . fick den kommersiella televisionen genom TV4 AB:s tillstånd en rikstäckande marksänd kanal. Televisionens andel av reklam- investeringarna ökade därefter dramatiskt utan att någon samtidig ökning av reklaminvesteringarna i traditionella medier skedde och utgjorde televisionens andel av reklaminvesteringarna i traditionella medier . Televisionens andel av de totala reklaminvesteringarna i traditionella medier har därefter fortlöpande ökat. när reklaminvesteringarna i medier var som högst utgjorde televisionens andel av investeringarna . Därefter har reklaminvesteringarna i de traditionella medierna minskat. Televisionens andel av investeringarna minskade också (22,), men ökade igen (23,). En närmare redovisning av fördelningen av reklaminvesteringarna på TV lämnas i följande tabell. Fördelningen av reklaminvesteringar på TV 1990–2002 (procent) Källa: IRM. 7.4TV4 AB:s andel av TV-reklaminvesteringarna startade TV4 AB:s reklamsändningar i marknätet. Vid starten nådde kanalen 4,8 miljoner tittare och omkring 7 miljoner tittare. Som satellitkanal hade kanalen nått som mest 2,8 miljoner tittare. Företagts reklamintäkter uppgick till . uppgick reklamintäkterna till . Intäkterna har därefter stigit kraftigt med undantag för åren 1994–1996. uppgick intäkterna till något mer än . har intäkterna fallit något, men ligger ändå på en nivå som klart överstiger de nivåer som uppnåddes under 1990- talet. TV4 AB:s andel av TV-reklaminvesteringarna ökade mycket snabbt . – året innan fick koncession att sända i marknätet – uppgick TV- reklaminvesteringarna till . TV4 AB:s andel av investeringarna var då . TV4 AB:s andel av TV- reklaminvesteringarna har därefter ökat kraftigt. var andel som störst, . Därefter har TV4 AB:s andel av TV- reklaminvesteringarna i stort sett pendlat mellan . En närmare redovisning av denna utveckling lämnas i följande tabell. Televisionens nettointäkter från reklam 1992–2002, A)löpande priser () samt B)TV4 AB:s nettointäkter i löpande priser inklusive lokala-TV- bolagens intäkter() och C)andel (procent) Källa: IRM, TV4 AB:s årsredovisningar. 7.5Sammanfattande analys av TV-reklammarknaden Tv-reklammarknaden har under ifrågavarande period mer än fördubblats. följde TV4 AB:s reklamintäkter utvecklingen på TV-reklammarknaden. En period därefter har inte fullt kunnat håll sin andel av en växande TV-reklam- marknad. har TV-reklammarknaden minskat i storlek. har dock kunnat behålla sin andel av en krypande TV-reklammarknad och till och med något öka denna andel. Som har redovisats i det föregående var det ursprungliga syftet med en koncessionsavgift på TV-området att den skulle motverka effekterna av den brisfälliga konkurrens som blev följden av att det företag som ensam skulle ha rätt att sända reklam-TV i rikstäckande marksändningar i viss mån verkade på en skyddad marknad. Det bedömdes att programföretaget skulle kunna erbjuda annonsörerna en potentiell publik som var åtminstone dubbelt så stor som de dåvarande satellitkanalernas och att programföretaget skulle få konkurrensfördelar även i jämförelse med andra reklammedier (prop. 1991/92:78 s. 10 och 11). I propositionen anfördes vidare att det var naturligt att koncessionsavgiften skulle upphöra om skulle få tillstånd av sända betalda annonser. Detsamma skulle gälla om något annat företag fick tillstånd att sända reklam i rikstäckande televisionssändningar i rundradio. Enligt propositionen var det emellertid i det senare fallet inte lika självklart att skyldigheten att betala avgift helt skulle bortfalla. I sådant fall, liksom i fall av andra förändringar i fråga om aktörer eller teknik på marknaden, kunde det vara skäl att mer förutsättningslöst ompröva avgiftens konstruktion och storlek (a. prop. s. 12). TV4 AB:s ensamrätt att bedriva rikstäckande TV-sändningar med reklam gäller som också redovisats numera i det analoga marknätet. I det digitala marknätet har flera programföretag givits rätt att bedriva rikstäckande TV-sändningar med reklam. I koncessionsavgiftslagen föreskrivs också att det är ensamrätten att i hela landet sända TV-program med analog sändningsteknik som konstituerar avgiftsskyldigheten. Den rörliga delen av koncessionsavgiften är beroende av de intäkter som utgör vederlag till programföretaget för att det sänder annonser som sker med stöd av tillståndet att sända televisionsprogram med analog sändningsteknik och i sändningar som i huvudsak överensstämmer med dessa sändningar. Frågan vilken hänsyn som vid beräkningen av avgiftsunderlaget för koncessionsavgiften skall tas till reklamintäkter från sändningar som tas emot med digital teknik är dock fortfarande i någon mån osäker eftersom TV4 som redovisats i avsnitt 4.4 överklagat beslut avseende den rörliga avgiften för . Målet är ännu inte avgjort (). Jag utgår i mina överväganden från lagtexten i dess gällande lydelse. När jag skall ta mig an frågan om det är fortsatt motiverat med en avgiftsskyldighet för det företag som ensamt har rätt att sända reklam i rikstäckande analoga marksändningar, , ser jag tre frågor som särskilt behöver övervägas, två från materiella utgångspunkter och en mer principiell. De går dock delvis i varandra. Den första frågan är om det är motiverat med en ändring – i praktiken sänkning – av koncessionsavgiften därför att de faktiska förutsättningarna är annorlunda nu än på grund av att antalet hushåll som har tillgång till andra TV-program än de marksända är betydligt fler än de var då. Det sades att det fanns dubbelt så många tittare i marknätet som i satellit. Differensen är betydligt mindre. hade av tittarna tillgång till satellitsändningar. Marknätet som byggdes ut –1993 når . Den andra frågan gäller vad det kostar att driva en TV-kanal jämfört med . Procentsatserna och beloppsgränserna lades ju fast mot bakgrund av beräkningar i det avseendet. När en jämförelse görs måste hänsyn tas – utöver förändringar i konsumentprisindex, som är inbyggt i regleringen – dels till att tillståndsvillkoren för kanalen förändrats i skärpande riktning, vilket medfört kostnadsökningar, dels till att reglerna för reklamsändningarna förändrats, vilket medfört ökade intäkter. Den principiella frågan gäller det förhållandet att utgångs- punkten för hela regleringen var att det företag som fick tillståndet skulle komma att vara ensamt om att sända annonser i rikstäckande marksändningar. Eftersom de digitala sändningstillstånden också är rikstäckande har den ursprungliga förutsättningen rubbats. De pågående målen rörande koncessionsavgiften har fokus på den frågan. I praktiken är denna fråga som jag ser det av marginell betydelse. De analoga sändningarna når hela landet men det är som framgått av tittarna som har faktiska möjligheter att se de digitala parallellsändningarna. Det är dock självklart att det behövs en omprövning av förutsättningarna för att ta ut en avgift som rent konstitutionellt är att se som en skatt när den principiella utgångspunkten för dess införande – monopolställningen – har rubbats. Som just nämnts angavs i propositionen att avgiftens storlek och konstruktion förutsättningslöst skulle omprövas om något annat företag fick tillstånd att sända reklam i rikstäckande sändningar. har visserligen redan genom lagstiftning anpassat reglerna till detta nya förhållande men jag ser den samtidiga begäran av en grundlig översyn av reglerna för koncessionsavgiften som en önskan om att den förutsättningslösa omprövningen skall göras – även om det sker i efterhand. Västentligt i sammanhanget är att regeringen nu föreslagit att de analoga sändningarna skall upphöra , vilket radikalt förändrar scenen. Om inte förr så kommer frågan att i högsta grad även vara av praktisk betydelse. Sannolikt medför detta också att det antal som tar emot sändningarna digitalt kommer att öka . När de analoga sändningarna upphör finns förutsättningar att tillämpa lagen. Propositionen är ännu inte behandlad av varför viss osäkerhet råder om vilket beslutet kommer att bli. Jag utgår i mina följande resonemang från att propositionens förslag kommer att genomföras. När det gäller den närmare avvecklingen av de analoga TV- sändningarna skall de enligt regeringens förslag ske etappvis. En kommission skall utarbeta en plan för när sändningarna skall stängas av i olika geografiska områden. Det bör därvid noteras att avgiftsbestämmelserna i koncessionsavgiftslagen vilar på förutsätt- ningen att programföretagets sändningstillstånd gäller hela landet. En etappvis nedläggning av TV4 AB:s analoga sändningar skulle således kunna innebära att det så snart nedläggningen av dessa sändningar har inletts inte längre finns förutsättningar att tillämpa lagen. Jag utgår vid min bedömning ifrån att det inte är tänkt att den etappvisa nedläggningen skall rubba förutsättningarna för koncessionsavgiftslagen. I sammanhanget skall påpekas att det – även om man utgår från att de analoga sändningarna såvitt gäller det nät använder skall vara rikstäckande tills vidare men upphöra – inte är helt lätt att ge några välavvägda förslag ens för . Utöver den osäkerhet som råder beträffande takten för ökningen av tittare i de digitala marknäten och motsvarande minskning i de analoga tillkommer att de nu gällande digitala sändningstillstånden i marknätet går ut och det analoga sändningstillståndet i marknätet för . Det är således osäkert vilka programföretag som kommer att ha sändningstillstånd och i vilken utsträckning sändningarna kommer att vara reklamfinans- ierade. Jag utgår vid mina överväganden från den nu rådande situationen. Det är knappast meningsfullt att jag spekulerar i vilka förändringar som förhandlingar och beslut om nya tillstånd kommer att innebära för aktörerna på marknaden . Med dessa utgångspunkter övergår jag till att närmare diskutera möjliga lösningar. Jag behandlar först nedläggningen av det analoga sändarnätet. Därefter behandlar jag i tre avsnitt de tre frågor jag särskilt nämnt. Slutligen tar jag upp frågan om särregler för reklamintäkter i de regionala sändningarna. 8.2Bestämmelserna om koncessionsavgift på tele- visionens område skall upphöra att gälla i samband med att de analoga sändningarna upphör helt Mitt förslag: När de analoga TV-sändningarna upphör skall bestämmelserna om koncessionsavgift på televisionens område upphöra att gälla. Regeringen har som redovisats i propositionen Digitala TV- sändningar (prop. 2002/03:72) föreslagit att de digitala TV- sändningarna byggs ut och att de analoga TV-sändningarna upphör efter en övergångsperiod. Minst två av de nuvarande fem digitala sändarnäten skall enligt regeringens förslag byggas ut så att mellan av den fast bosatta befolkningen kan ta emot sändningarna, vilket är en något större räckvidd än den som gäller för de analoga marksändningarna av TV4 men en något mindre räckvidd än den som gäller för motsvarande sändningar av SVT1 och SVT2.