sou · GRB316d1 · 2004-01-01 00:00:00 — sou 2003 16 d1 Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen närings– ministern att tillkalla en särskild utredare med uppgift att följa upp utredning, publicerad i betänkandet SOU 1994:3. Utredningen skulle kartlägga kvinnors deltagande på lednings- och styrelsenivå i svenskt näringsliv och mot bakgrund av befintlig forskning på området sammanfatta kunskapsläget angående de hinder och strukturer som styr utvecklingen. Med stöd av bemyndigandet förordnades som särskild utredare docent . Ekonomie doktor har biträtt utredningen med sin särskilda sakkunskap på området. Doktoranden har biträtt utredningen med genomförande av kartläggningen. Ekonomie doktor , FD , doktoranderna och samt organisationskonsult har biträtt utredningen med sakkunskap utifrån sina respektive områden. En referensgrupp med representanter för näringslivet, närings– livets organisationer och arbetsmarknadens parter förordnades för att biträda utredaren. Enligt beslut från Näringsministern kommer ta initiativ till ett fortsatt arbete med syftet att få fram konkreta förslag till åtgärder. Betänkandet innehåller därför inte några åtgärdsförslag. Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande (SOU 2003:16) Mansdominans i förändring. Disposition av betänkandet .............................................................. Kartläggning av kvinnor och män på ledande Enkätundersökningen - syfte, metod och urval..................... Bakgrund – könsfördelning på arbetsmarknaden .................. Styrelser och ledningar ............................................................ Chefer i ett internationellt perspektiv.................................... Kvinnor i styrelser och som chefer - en historisk Familjeföretaget – kvinnors karriärväg? kvinnor i företag 1918–1973.................................................... Ägande och styrelser................................................... Ägaren eller företagsledaren som styr? Nepotism eller meritokrati?.................................................... Personlig eller professionell ledning? De indirekta ägarutövarna ....................................................... Ägarrepresentant i styrelsen.................................................... Separering av ägande och ägarutövning – en farlig väg .......... Kvinnors ägande och ägarutövning......................................... Företagsledare och chefer.......................................... Ledarskap och kön ................................................................. Kvinnliga chefers villkor ........................................................ Ledarskap som konstruktion av manlighet........................... Homosocialitet bland chefer ................................................. Multipla manlighets- och ledarskapskonstruktioner ........... På vilka grunder gör chefer karriär?...................................... Svenska studier om unga chefer ............................................ Moderna organisationer – både ifrågasättande och Olika förväntningar på kvinnor och män som chefer.......... Kvinnor som föräldrar och män som pappor ....................... Motstånd i organisationer...................................................... Ökad stress och strävan efter balans..................................... Kartläggning av förändringsarbete .............................. Identifiering av potentiella chefer ......................................... Jämställdhet på hög nivå........................................... Jämställdhet – en kort bakgrund ........................................... Jämställdhetsarbete - centrala aktörer................................... Jämställdhetsarbete – olika metoder ..................................... Ledarutveckling som jämställdhetsmetod ............................ Stöd och motstånd ................................................................. Komplexa processer och tvetydiga resultat .......................... Att arbeta för förändring............................................ Hur har arbetet förändrats ? Det egna arbetet..................................................................... Inställningen till frågan.......................................................... Stöd och motstånd................................................................. Förändringar i stöd och motstånd ..................... Resultat av förändringsarbete................................................ Det fortsatta arbetet; problembild och lösningar ................ Vad skulle underlätta förändringsarbetet? Kartläggning av kvinnor och män på ledande positioner .... Ägande och styrelser.............................................................. Företagsledare och chefer...................................................... Kartläggning av förändringsarbete........................................ Forskning om jämställdhetsarbete........................................ Att arbeta för förändring....................................................... Kunskap och vilja................................................................... Kvotering – en förvirrad debatt ............................................ Mansdominans i förändring .................................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv.............................................................. Bilaga 2 Metod................................................................................. Bilaga 3 Tabeller .................................................................................... Forskarmöte, deltagare ............................................ Möte med experter, deltagare.................................. Det har blivit en självklarhet i att både kvinnor och män utbildar sig och förvärvsarbetar. Det är dock inte lika självklart att det obetalda arbetet utförs av både kvinnor och män, fortfarande utförs det i högre grad av kvinnor. På arbetsmarknaden, i det betal- da arbetet, finns olika typer av segregeringar mellan kvinnor och män. Dessa uppdelningar kan märkas i sektorer, branscher, yrken och nivåer. I detta betänkande står en speciell del av arbetsmarkna- den i fokus, nämligen de ledande positionerna i stora organisatio- ner, huvudsakligen i privat sektor. Dessa positioner innehas i do- minerande utsträckning av män. Att kvinnor som kategori varit frånvarande på dessa positioner får konsekvenser för arbetslivets utseende i stort. De ledande posi- tionerna innebär makt och inflytande över både verksamheters in- riktning och arbetets organisering. Mäns dominans på dessa posi- tioner innebär alltså att män har större inflytande över arbetslivet än vad kvinnor har. Det innebär också att män har tolkningsföre- träde för formulerandet av en mängd viktiga frågor i arbetslivet, vilka får konsekvenser för både kvinnor och män. Intresset för frå- gor om könsfördelning på ledande positioner innehåller därför flera aspekter som tangerar såväl samhälls-, organisations- som individ- nivån. I hög grad handlar det om villkoren i arbetslivet och frågan om att skapa lika villkor för kvinnor och män. Sedan ungefär bedrivs det forskning på detta områ- de. Det är därför inget outforskat område. Kunskapsområdet orga- nisation och kön har i olika faser innehållit forskning om relationen mellan ledarskap, konstruktion av kön och könsordning i organisa- tioner. Intresset riktades först mot de avvikande kvinnorna i mino- ritet, för att sedan riktas mot organisationsstrukturerna som könsmärkta. Forskningen har allt mer även inne- fattat problematiseringar av för ledarskap, det vill säga män och manlighet. Regeringen gav 1993 uppdraget till en utredning att samla in och sammanställa uppgifter om utvecklingen mot en jämn könsfördel- ning bland chefer i olika företag och branscher. Utredningens arbe- te resulterade i betänkandet Mäns föreställningar om kvinnor och chefskap, SOU 1994:3. fick jag uppdraget av regeringen att följa upp SOU 1994:3 med en ny utredning. fanns det nämligen ett behov av att uppdatera kartläggningen och att un- dersöka dagens förändringsmönster och eventuella förändringsvilja när det gäller kvinnor på ledande poster i näringslivet. Syftet med den nya utredningen är att följa upp den tidigare un- dersökningen empiriskt. Teorigenomgången från den förra utred- ningen finns med i grunden; den är fortfarande viktig och giltig. Men vi kommer inte att upprepa samma teoriöversikter igen, utan snarare fylla på med vad som tillkommit på fältet utifrån några val- da teman. 1993 tillsattes en utredning av regeringen för att ta fram forskning för att bidra till att undersöka möjligheten till en jämnare könsför- delning på chefsnivå i näringslivet. Utredningen presenterade sitt betänkande . Utredningens uppgift var att samla in och sammanställa uppgifter om könsfördelning bland chefer i stör- re företag och branscher. I utredningen ingick också att samman- fatta forskning och teori på området. Utredningen genomförde en enkätundersökning till 638 stora företag eller organisationer i fram- för allt privat sektor, där frågor om könsfördelningar och föränd- ringsarbete fokuserades. I utredningen genomfördes också inter- vjuer med företagsledare, förändringsaktörer och chefsrekryterare. Resultatet presenterades som ett kunskapsunderlag att användas för utbildning, opinionsbildning och praktiskt förändringsarbete. Utredningen avslutades med förslag till åtgärder och goda råd till företagsledare och kvinnor. Utredningen innehöll en teoriöversikt över området ledarskap och kön. I denna översikt ingick en genomgång av hur fältet orga- nisation och kön utvecklats. I anslutning till översikten gjordes också en positionering inom detta fält, där såväl makt- som struk- turperspektivet slogs fast som centralt för beskrivningar och tolk- Utifrån denna fokuserades sedan forskning om kvinnor som chefer. De områden som behandlades var olika perspektiv inom forskningen om kvinnor som chefer, kvinnors ledarstil, kvin- nors situation som minoritet, diskriminering som organisations- struktur, organisationskultur och kön, könssegregering i organisa- tioner, kvinnors karriärer, makt och kön samt mäns inställning till förändring. I teorikapitlet konstaterades sammanfattningsvis att forskning om kvinnor på chefsposition har bedrivits , men ursprungligen ofta ur ett individperspektiv. Att i stället se ledar- skap i relation till organisationsstrukturer och makt ger andra för- klaringsmöjligheter. Det framstår som avgörande att förstå mer om mäns föreställningar av hur det ser ut i organisationer och vilka förklaringar de ger till den rådande könsfördelningen på ledande positioner. Mäns inställning till jämställdhetsarbete är också bety- delsefullt att veta mer om, för att man ska kunna förstå dynamiken i pågående förändringsarbete. Utredningen visade att av företagen med privat ägan- deform hade enbart män i styrelsen och att av de privata företagen hade ledningsgrupper bestående av enbart män. I genom- snitt bestod av företagsledningarna av kvinnor; för pri- vatägda företag var motsvarande siffra . I styrelserna var andelen kvinnor . Om fackliga representanter exklude- rades återstod kvinnor i styrelserna. Motsvarande siffra för företag med privat ägandeform var . av företagen saknade organiserat jämställdhetsarbete. Un- gefär en tredjedel av företagen hade officiellt uttalat viljan att öka andelen kvinnor på chefspositioner. Utredningen visade också att kvinnliga och manliga företagsleda- re hade skilda uppfattningar om varför kvinnor i ledande befatt- ningar var så få och huruvida detta var betydelsefullt att ändra på. Förändringsaktörerna kunde beskriva ett antal vanliga metoder och också vilka resultat som gick att se. Som en röd tråd genom utred- ningen gick uppgifterna om mäns bristande kunskap om betydelsen av kön i arbetslivet. I direktiven till denna utredning framgår att utredaren ska följa upp den föregående utredningen och belysa utvecklingen . Utredningen ska ta fram statistik när det gäller kvinnor och män i ledande positioner för olika branscher och olika län. Utredningen ska kartlägga utvecklingen mot en jämn könsfördelning bland che- fer i företag. Utifrån intervjuer med företagsledare, förändringsak- törer och kvinnor i karriären ska förändringsmönster och föränd- ringsvilja undersökas. En redovisning av forskning och utvecklings- arbete i inom området kön och organisation ska ingå i utredningen. Slutligen ska en diskussion om möjligheterna till internationella jämförelser mellan olika länder vad gäller kvin- nor i företagsledande ställning göras. På basis av de kunskaper som inhämtas genom ovanstående arbete ska utredningen göra en sam- lad analys över de hinder och strukturer som styr utvecklingen samt föreslå åtgärder för att påskynda utvecklingen mot ett mer jämställt näringsliv vad gäller kvinnor och män i ledande ställning. Se bilaga 1, Kommittédirektiv. En viktig utgångspunkt för mig i uppläggningen av utredningens arbete är att inte göra om samma utredning igen, utan att gå vidare utifrån resultaten i SOU 1994:3. Den empiriska delen av uppfölj- ningen består främst av en ny kartläggning av stora organisationer och av nya intervjuer med förändringsaktörer. Kartläggningen är av grundläggande betydelse för hela utredningen med fokus på köns- fördelningar och förändringsarbete. Motiveringen för den nya in- tervjuundersökningen är att ingen motsvarande undersökning gjorts sedan SOU 1994:3. Förändringsaktörerna är centrala infor- manter om utvecklingen inom förändringsarbetet i organisationer för att förändra könsfördelningen på ledande positioner. Forskning om företagsledare och unga ledare i karriären täcks in via forsk- nings- och teoriöversikter. Det empiriska arbetet har haft som grundidé att så nära som möjligt följa upp de tidigare undersökningarna. Men i takt med att arbetslivet förändras, så förändras såväl populationen för enkätun- dersökningen som populationen förändringsaktörer. Det är därför viktigt att betona att resultaten från denna nya utredning inte utan vidare kan jämföras med resultaten från SOU 1994:3. I vissa hänse- enden har både population och urval förändrats. Att följa upp betyder inte samma sak som att exakt upprepa. Vi har som forskare tagit med oss erfarenheterna från SOU 1994:3, och gjort förbättringar och anpassningar i tiden där det varit möj- ligt och önskvärt. Intentionen har varit att på bästa sätt följa tidiga- re utredning utifrån de förutsättningar som råder . Se bilaga 2 för metodfrågor i utredningen. Kartläggningen har genomförts med en enkätundersökning, där fokus legat på två frågeområden. Det första området är könsför- delningar på ledande positioner och det andra området är föränd- ringsarbete i organisationer i syfte att påverka könsfördelningen på chefspositioner. Se bilaga 3, där kartläggningens resultat redovisas i tabeller. Enkätformuläret bygger på enkäten , men det har i vis- sa avseenden modifierats och utökats. Modifieringar har gjorts för att förbättra enkätfrågorna och för att anpassa dem i tiden. Framför allt har antalet frågor om förändringsarbete ökat. I intervjustudien har urvalet av förändringsaktörer utökats. I den förra utredningen intervjuades nio aktörer, både externa och inter- na. Sju av dessa har intervjuats även . Sammanlagt ingår 20 aktörer i urvalet. Frågorna utgår från tidigare undersökning och har även kompletterats med direkta frågor om utvecklingen i ett antal avseenden . I kapitlet med den historiska återblick- en var syftet från början att endast utgå från sekundära källor och tidigare forskning. Detta utvecklades dock under arbetets gång till att även inkludera en del nytt empiriskt material. Den teoretiska referensramen har jag valt att sprida ut i ett antal olika kapitel, i stället för att som förra gången samla den i ett teori- kapitel. Teoriöversikten om kvinnor som chefer från SOU 1994:3 tar vi med oss in i denna utredning. Den teoretiska positioneringen inom fältet organisation och kön följer en tradition med ett kritiskt makt- och strukturperspektiv på frågor om ledarskap och kön. Ut- ifrån denna har några nya teman blivit utgångspunkt för utredning- ens forskningsanknytning. Dessa är en historisk återblick på kvin- nors möjligheter till ägande och företagande, en diskussion kring kvinnors representation i styrelser, män som företagsledare och konstruktion av manlighet, unga ledares situation och forskning om förändringsarbete. Samtliga dessa kapitel utgör tolkningsram för de empiriska delarna av utredningen. De utgör relevanta fråge- områden utifrån tidigare resultat och de representerar forskningens teoriutveckling på fältet ledarskap och kön. Till utredningen har knutits en arbetsgrupp med sakkunniga som har arbetat med det operativa arbetet. Ekonomie doktor och doktoranden har i särskilt hög grad bidragit till utredningens arbete. , FD i ekonomisk historia, ekonomie doktor samt doktoranderna och har alla deltagit i utred- ningens arbete utifrån sin sakkunskap på området. på har ansvarat för vissa statistikdelar och också fungerat som sakkunnig rådgivare. , vd för ledarskapsakademi, har bidragit med sin särskilda sakkunskap om förändringsarbete i organisationer . har ansvarat för det sammanhållande administrativa arbetet med hela utredningen. Departementsråd och kansliråd från har kontinuerligt deltagit i möten kring utredningens arbete. har varit assistent i utredningen. Dessa personer har utgjort utredningens arbetsgrupp. I ett tidigt skede sammankallades ett antal forskare på fältet or- ganisation och kön i för att diskutera utredningens fråge- ställningar och upplägg. Dessa forskare bidrog med viktiga syn- punkter och konstruktiva idéer, se bilaga 4. Utredningens upplägg diskuterades också med professor , professor och professor , vetenskaplig referens- grupp för forskningsprogrammet vid i . Professor och professor har också givit synpunkter på manus i slutskedet av utred- ningsarbetet. Vid ett seminarium på A-sektionen, Handelshögsko- lan i , fokuserades arbetet med kartläggningen i utred- ningen. Metodfrågor och synpunkter på presentation av statistik diskuterades. Ett diskussionsmöte hölls med experter som arbetar med att öka andelen kvinnor på chefspositioner. De fick ta del av utredningens preliminära resultat, se bilaga 5. Betänkandet består av 9 kapitel, vilka har något olika karaktär sins- emellan. I kapitel 1, 6 och 8 görs presentationer av empiriska resul- tat. Kapitel 2 innehåller ny empiri, men utgörs i huvudsak av en Kapitel 3, 4 , 5 och 7 är enbart forskningsöver- sikter. Kapitel 9 innehåller sammanfattande kommentarer. Upplägget för utredningens arbete, och därmed också för betän- kandet, utgår från direktiven. Utformandet av forskningsarbetet har därför i hög grad präglats av betänkandet SOU 1994:3. Rent empiriskt har kartläggningen och intervjuerna med förändringsak- törer genomförts som en uppföljning. Frågeställningarna i dessa båda empiriska studier är också helt centrala i uppdraget, nämligen i frågor kring könsfördelningar och kring förändringsarbete. Inter- vjuer med företagsledare och unga ledare (kvinnor och män) refe- reras via tidigare forskning. De empiriska resultaten om föränd- ringsarbete kan tolkas genom att tidigare forskning på området täcks in i en teoriöversikt. Samhällsutvecklingen i ett historiskt perspektiv täcks in i ett särskilt kapitel, liksom forskning om jäm- ställdhetsområdet. Teoridelen från SOU 1994:3 från forsknings- området organisation och kön följs upp i flera av teoriöversikterna i detta betänkande. Möjligheter till internationella jämförelser mel- lan olika länder redovisas i kapitel 1, som ett resultat av samarbete med . I kapitel 1 presenteras resultaten från enkätundersökningen som behandlar könsfördelningar av olika slag. Dessutom presenteras speciellt framtagen chefsstatistik från . Där finns också ett avsnitt om internationella jämförelser när det gäller könsuppdelad statistik om chefer. I kapitel 2 presenteras en histo- risk bakgrund till kvinnor i styrelser och kvinnors chefskap. Där ges en forskningsöversikt med fokus på svenska förhållanden, där bland annat lagstiftningens betydelse för kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden, till att vara företagare, delta i styrelsesamman- hang och inneha chefsposter diskuteras. En pilotstudie som visar omfattningen av kvinnor i styrelser, vilken genomförts för utred- ningen, presenteras också. I kapitel 3 redogörs för forskning om ägande och styrelser i relation till kvinnors representation i styrel- ser. I kapitel 4 ges en forskningsöversikt över området företagsle- dare och chefer utifrån ett könsperspektiv. I kapitel 5 presenteras forskning om unga ledare utifrån ett könsperspektiv. Resultatet från några frågor i enkätundersökningen, som handlar om unga chefer, presenteras och diskuteras utifrån tidigare forskning. I kapi- tel 6 presenteras resultaten från enkätundersökningen som behand- lar frågor om förändringsarbete. I kapitel 7 ges en forskningsöver- sikt om förändringsarbete i organisationer. I kapitel 8 presenteras resultaten från den empiriska undersökningen om förändringsaktö- Detta kapitel är mer omfattande och har en annan ka- raktär än flertalet andra kapitel, då det baseras på en intervjustudie. Resultaten analyseras tematiskt och illustreras med citat från inter- vjuerna. I kapitel 9 sammanfattas utredningens resultat i en avslu- tande diskussion. 1Kartläggning av kvinnor och män på ledande positioner I detta kapitel redovisas resultaten från enkätundersökningens första del, där frågorna handlar om könsfördelningen de högsta nivåerna i organisationerna. Här finns även statistik om chefer, vilken tagits fram av inom ramen för denna utredning. Hur ser könsfördelningarna ut på styrelse och ledningsnivå? Vilka funktioner innehar de kvinnor som finns i styrelser och ledningar? Hur ser könsfördelningen ut bland unga chefer som kommer att ingå i nästa generations styrelser och ledningar? Vad vet vi om chefer i andra länder? Det är några av de frågor som behandlas i detta kapitel. Kapitlet inleds med en kortfattad redogörelse för syfte och metod för enkätundersökningen.1 Efter en kort bakgrund om könsfördelningen på arbetsmarknaden redovisas resultaten av enkätundersökningens första del samt statistik om chefer. Kapitlet avslutas med ett avsnitt om chefer i ett internationellt perspektiv. Samtliga statistik som redovisas i kapitel 1 och 6 finns, om inte annat anges, samlad i bilaga 3. Enkätundersökningen – syfte, metod och urval Det finns begränsad information om de högsta ledningsnivåerna i den statistik som tas fram av och utifrån lönestatistiken. Syftet med enkätundersök– ningen som genomförts inom ramen för denna utredning, är att ta fram statistik om kvinnor och män på styrelse- och ledningsnivå och bland unga chefer samt att kartlägga förändringsvilja och 1 För en mer utförlig beskrivning av metod och urval hänvisas till bilaga 2a. Kartläggning av kvinnor och män på ledande positioner förändringsarbete i form av jämställdhetsarbete. De enkätresultat som behandlar förändringsvilja och jämställdhetsarbete redovisas i kapitel 6. Kartläggningen syftar även till att följa upp den enkätstudie som genomfördes inom ramen för SOU 1994:3 – Mäns föreställningar om kvinnor och chefskap. Enkät och urval har därför utformats för att så nära som möjligt följa enkätunder– sökning. Enligt kommittédirektiven (se bilaga 1) ska denna utredning bl.a. kartlägga kvinnors deltagande på lednings- och styrelsenivå i svenskt näringsliv. Begreppet näringsliv saknar dock entydig definition, och olika tolkningar av begreppet är därför möjliga. I denna utredning omfattar enkätundersökningens urval organisa– tioner med fler än 200 anställda i ett antal branscher inom privat sektor, där majoriteten aktiebolag är med privat ägandeform (se nedan). Datainsamlingen för att kartlägga de högsta nivåerna i organisationerna har skett via en enkätundersökning. En utgångs– punkt har varit att så nära som möjligt följa den enkätundersökning som genomfördes i SOU 1994:3.