sou · GRB3123d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Stiftelsen anser att en utmaning för framtiden är att skapa vård och omsorg som på allvar räknar med de anhöriga som medarbetare som behöver information, kunskap, handledning och avlösning/vila. anser att den viktigaste frågan för kommitténs framtida arbete är organisationen av den framtida offentligt finansierade sjukvården. anser att kommittén bör föreslår förändringar av struktur och uppgiftsfördelning avseende primärvården. Många instanser anser: att EU: s förhållande till den nationella och regionala nivån bör bli föremål för analys, att kommuner, landsting och regioner måste ges större möjlighet att vara med och påverka EU: s beslutsprocess eftersom mycket av genomförandet är lokalt och regionalt, att framtidens offentliga organisation i vårt land måste utformas i relation till utvecklingen inom EU, att vi behöver skapa en förvaltningsmodell som underlättar samverkan med övriga . lyfter fram bristen på samstämmighet mellan EU-direktoratens ansvarsområden och de ansvarsområden som gäller för de svenska departementen. Detta leder ofta till dålig bevakning, missförstånd och svårigheter i samband med förhandlingar. framhåller att myndigheten har nytta av den svenska förvaltningsmodellen i rollen som värnare av EU-regler och EU- principer gentemot övriga delar av den svenska statsförvaltningen. tar upp frågan om behovet av utökad samverkan på myndighetsnivå mellan flera länder. Verket menar att det inte är säkert att alla länder längre behöver, eller finner det mest rationellt, att ha en egen nationell myndighet inom vissa områden. Samverkan över gränserna kan vara en mer ändamålsenlig lösning. föreslår att kommittén i det fortsatta utredningsarbetet särskilt analyserar hur EG-rätten kan påverkas på ett mer effektivt sätt så att den utgör en ändamålsenlig bas för den nationella lagstiftningen. vill också att kommittén i det fortsatta utredningsarbetet belyser hur statens krav på att säkerställa genomförandet av EU kraven kan förenas med det kommunala självstyret. menar att varje statligt anställd bör ha kunskap om . Skälet till detta är EU:s ökande påverkan samt att kunskap om och andra länders förvaltning är ett viktigt steg i utvecklandet av den egna förvaltningen. för europapolitiska studier (Sieps) pekar på en fråga som man anser helt har förbisetts i kommitténs arbete, nämligen att det gränsöverskridande sjukvårdssamarbetet ökar inom ramen för EU- medlemskapet. Ett exempel är det sjukförsäkringskort som är på väg att införas i unionen. Det europeiska sjukvårdssamarbetet kommer att få återverkningar på både finansiering och struktur i det svenska hälso- och sjukvårdssystemet. i anser det väsentligt att kommittén i det fortsatta arbetet får belysa konsekvenserna för av de förändringar i styrningshänseende som en eventuell framtida europeisk konstitution kan komma att innebära. och delar kommitténs bedömning att det finns behov av att bredda arbetet med att forma de svenska ställningstagandena inom EU:s beslutsprocess. Det är den samlade representativa demokratins intressen som de svenska ställningstagandena i EU-frågor grundar sig på. Formerna för samråd mellan den nationella och den kommunala sektorn behöver läggas fast och en gemensam beredningsprocess utformas. kommun m.fl. delar kommitténs uppfattning att det är viktigt att kommuner och landsting på ett mer utvecklat sätt kommer med i EU- arbetet för att breda intressen skall komma till tals och ingå i svenska positioner. kommun konstaterar att olika restriktioner och regelverk utformas på EU- eller riksdagsnivå utan hänsynstagande till att behoven är vitt skilda i olika regioner. Ofta innebär det att utvecklingsförutsättningarna hämmas i regioner som inte är normbildande, t.ex. . kommun menar att bör analyseras utifrån begreppet utvecklingskraft. Kommunen hänvisar till att av kommunala beslut påverkas av EU. TCO anser att det behövs en djupare analys av hur EU kommer att påverka den svenska välfärdsmodellen och vilka val- och påverkansmöjligheter som finns. Utbildningssystemets betydelse för konkurrenskraft, tillväxt och för utvecklingen av den offentliga sektorn tas upp av flera organisationer. i m.fl. tar upp den framtida personalförsörjningen och hur den bör lösas. Om offentlig sektor skall klara personal- och kompetensförsörjningen krävs förnyelse och arbetsförhållanden som tilltalar de nya generationerna. i diskuterar långsiktiga konkurrenskraft kopplat till den naturvetenskapliga utbildningen. ser gärna att utredningen i sin övergripande analys inkluderar förhållandet mellan utbildningssystemets kvalitet, dimensionering och konkurrenskraft. kommun anför att för att skall behålla sin position som en av främsta kunskapsregioner krävs bl.a. att blir universitet. Samordningen mellan kommunerna och universiteten är också en viktig fråga att närmare studera. betonar vikten av att titta närmare på det dubbla huvudmannaskapet som skolan har. Kommittén bör lägga stor vikt vid behovet för kommunerna att få ett renodlat huvudmannaskap för skola och barnomsorg. kommun anser att den otydliga ansvarsfördelningen inom skolan är viktigt att ta upp. Man påpekar att staten lägger ansvaret för skolverksamheten på kommunen som rektor ges beslutsbefogenheter via lagstiftning. Delegationen för regional samverkan om högre utbildning anser det nödvändigt att analysera hur infrastrukturen skall utformas och finansieras för att uppnå ett flexibelt, behovsstyrt utbildningssystem som också omfattar högskoleutbildning. Denna analys bör, enligt delegationen ske på ett politikområdesövergripande sätt eftersom flera politikområden berörs. Inbjudan att lämna synpunkter på delbetänkandet (SOU 2003:123) Utvecklingskraft för hållbar välfärd Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen (dir. 2003:10). Utredningen har antagit namnet . har lämnat ett delbetänkande . I denna första etapp har kommittén haft i uppdrag att identifiera, belysa och övergripande analysera de samhällsförändringar som inverkar på och skulle kunna föranleda förändringar av strukturen och uppgiftsfördelningen i relationen mellan staten, landstingen och kommunerna. Kommittén har även haft i uppdrag att identifiera, belysa och övergripande analysera de samhällsförändringar som inverkar på och skulle kunna föranleda förändringar av strukturen och uppgiftsfördelningen i relationen mellan regeringen och de statliga förvaltningsmyndigheterna. I delbetänkandet finns en bred genomgång av förändringar i omvärlden av betydelse för den framtida samhällsorganisationen. Ändrade värderingar hos medborgarna och sannolika anspråk på välfärdstjänster redovisas också. Kommittén har anlagt ett långsiktigt perspektiv och konstaterar att det kommer att uppstå en stark obalans mellan behov och tillgängliga resurser. I delbetänkandet redovisas ett antal förutsättningar för att det offentliga åtagandet skall . Kommitténs förslag innebär bl.a. att ett antal strategier som bidrar till en ökad utvecklingskraft i offentlig verksamhet skall utredas. Analys och förslag i delbetänkandet är av mer övergripande och principiellt slag. Härmed inbjuds ni att lämna synpunkter på delbetänkandet. Synpunkterna bör avse i första hand följande punkter: 1.Täcker utredningens analys in de viktigaste frågeställningarna? 2.Vilka sektorer/verksamhetsområden bör kommittén särskilt analysera i det fortsatta utredningsarbetet? 3.Vilka frågor/problem inom ovanstående sektorer/verksamhetsområden bör kommittén särskilt ägna sin analys åt? Eventuella synpunkter i övrigt lämnas lämpligen under punkten 4. Eventuella synpunkter (tre exemplar) skall vara inkomna till Skicka även synpunkterna via e-post till . Ytterligare exemplar av betänkandet beställs hos kundservice, 106 47 . Telefon , telefax , kundservice, 106 47 Synpunkter på delbetänkandet (SOU 2003:123) Utvecklingskraft för hållbar välfärd har lämnats av följande: 2Svenska (Sieps) 7Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) 8Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) 17Statens beredning för medicinsk utvärdering (SBU) 19Barnombudsmannen (BO) 20Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap 27Statens kvalitets- och kompetensråd 73Post- och () 82Jämställdhetsombudsmannen (JämO) 89Verket för näringslivsutveckling () 91Delegationen för utveckling av offentliga e-tjänster 92Delegationen för regional samverkan om högre utbildning 93Handisam – utredningen om handikappolitisk samordning 98Utredningen om verkställighet av vissa gynnande kommunala beslut offentlig sektor (CEFOS) 288Folkrörelserådet Hela ska leva 289Forum för frivilligt socialt arbete 292Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO) 297Pensionärernas riksorganisation (PRO) 305Samverkansorganet C-framåt i län 306Stockholms centrum för forskning om offentlig sektor (SCORE) 319UNO-utveckling Nord Ost (, , , , , ) 324Höglandets kommunalförbund (, , , , ) barn och ungdom (RBU) 339Sydsvenska , Handelskammare, Västsvenska