sou · GRB385d1 · 2004-01-01 00:00:00 — En eventuell mellanskill- nad mot den inbetalda årspremien läggs in som ett juste- ringsbelopp vid beräkningen av premien . Premien beräknas på uppgifter som SPV mottager från arbetsgivarna. Uppgifter för oktober–mot- tager SPV , varefter SPV kan räkna ut den faktiska premien . En eventuell mellanskillnad mot den inbetalda premien läggs in som ett slutligt justeringsbelopp vid be- räkningen av den årliga totalpremien . Systemet för beräkning och betalning av En lösning på problemet med oförutsägbarheten vore att införa det ovan redovisade systemet för premieberäkning med en årsvis totalpremie uttryckt som ett procenttal av bruttolönen. Detta kan liknas vid det tidigare generella lönekostnadspåslaget med den skill- naden att den fasta årspremien fastställs för respektive myndighet. Systemet skulle därför, som i nuvarande försäkringsmodell, vara anpassat efter det delegerade arbetsgivaransvaret så att varje arbets- givare också fortsatt får ta fullt ekonomiskt kostnadsansvar för de pensionsåtaganden som dennes anställnings- och lönebeslut medför. Ett system med en årsvis totalpremie skulle bygga på att premiebe- räkningen sker på aktuellare anställningsuppgifter än vad som görs och vara beräknad specifikt för varje arbetsgivare inom den statliga sektorn. Premieprocenten skulle därefter tillämpas oför- ändrat . Den separata slutavräkningen enligt nuva- rande system skulle slopas och ersättas med ett justeringsbelopp som läggs in i kommande års premie. I nuvarande system och med nuvarande överföring av anställnings- uppgifter hämtas anställnings- och löneuppgifterna till den prelimi- nära avgiftsberäkningen från utgången av andra året före premieåret. Med nya överföringskrav skulle anställnings- och löneuppgifter kunna tas in till SPV förslagsvis per året före premieåret. Underlaget skulle därmed vara färskare än i nuvarande modell med enbart årsuppgifter. Dessa september-upp- gifter torde dessutom i normalfallet innehålla korrekta och avtals- justerade löner till nivån för året före premieåret. Sparpremien beräknas utifrån ett genomsnitt av lönerna för de som före- går året. Året före premieåret är alltså som skall ligga till grund för sparpremien för premieåret. Med detta alternativa system kommer eventuella ändringar av anställningsuppgifter året före premieåret dock inte med. Inte heller per- sonalförändringar under premieåret kommer att kunna beaktas vid fastställelse av den definitiva årspremien som alltså grundas på upp- gifter per året före premieåret. Om årspremien, som , uttrycks i en procentsats i förhållande till brutto- lönesumman kommer dock de inbetalda premierna med automatik att justeras efter de faktiska personal- och löneförändringar som inträffar . Justeringen blir dock begränsad till den genom- snittliga premien i förhållande till de förändringar i de faktiska bruttolönesummorna som under premieåret ligger till grund för betalning av avtalsförsäkringspremier. En arbetsgivare som före och under hela premieåret nyanställer Systemet för beräkning och betalning av äldre högavlönade personer eller före premie- året kraftigt höjer befintliga löner för främst äldre högavlönade kommer då att betala för låga . Den arbetsgivare som i stället har personalavgångar bland äldre högavlönade och nyrekry- terar unga medarbetare med lägre lön eller som genomgående till- lämpar lönehöjningar som ligger inom ramen för prognoserna kommer att betala rätt eller för höga . Eventuell skillnad mellan erlagd premie och rätt slutlig premie korrigeras genom ett justeringsbelopp. Justeringsbeloppet, som räknas fram och vägs in i med den nya premien för år 2, beaktar de faktiska premiekostnaderna även för förändrade anställningsupp- gifter året före premieåret till september månad under premieår 1. Det slutliga justeringsbeloppet för för- ändrade anställningsuppgifter premieår 1 till december månad premieår 1 räknas fram och vägs in i premien för år 3. Vi har övervägt fördelar och nackdelar med detta system. med samma premieprocent hela premieåret uppnås total ekono- misk förutsägbarhet av utgifter för avtalsförsäkringspremierna för arbetsgivarna. premiekostnaderna som inte slutligt kan beräknas förrän efter de faktiska anställnings- och lönehändelserna har inträffat och i vissa fall inte förrän kalenderårsuppgifter är rapporterade, kom- mer inte att medföra retroaktiva betalningskrav. Premiekost- naden vägs i stället in i kommande års som ett juste- ringsbelopp. justeringsbeloppet väntas bli väsentligt mindre än nuvarande differenser som uppstår vid slutlig premieberäkning, eftersom den definitiva årspremien baseras på uppgifter som är aktuellare än i nuvarande system. variationer i premien mellan åren kan väntas minska jämfört med nuvarande system eftersom beräkningarna baseras på aktuellare uppgifter än i dagens system. systemet innebär ett minimum av administrativ hantering. systemet modellen är enkel för arbetsgivarna att hantera pa- rallellt med hanteringen av skatter och arbetsgivaravgifter, som också beräknas och betalas på samma löneunderlag. Systemet för beräkning och betalning av systemet med en årsvis totalpremie kräver – liksom nuvarande system – en slutlig justering av eftersom de faktiska anställnings- och lönehändelserna skall beaktas i slutligt fast- ställda . justeringsbeloppet, som med detta system vägs in i kommande års premieprocent, innebär att en korrekt kostnadsmässig redo- visning inte uppnås under premieåret utan till viss del kvarstår för personalförändringar under premieårets sista kvartal. redovisningsmässigt krävs det hos SPV en treårig kundres- kontra för samtliga arbetsgivares inbetalda premieavgifter (år 1 görs 12 månadsinbetalningar efter definitiv premieprocent för premieåret, år 2 görs inbetalning av preliminär avstämning och år 3 görs inbetalning av slutlig avstämning). för arbetsgivare som upphör måste en särskilt beräkning göras av slutliga . Dessa får betalas i en särskild ordning. oförutsägbarheten om hur premien kan variera mellan åren kvar- står delvis, eftersom effekterna av anställnings- eller lönebeslut på individnivå inte får slutligt genomslag i premieprocenten efter premieåret. Vi har övervägt fördelarna och nackdelarna med detta system och kommit fram till att fördelarna ur arbetsgivarnas perspektiv är be- tydande. Nackdelen är dock att svårigheten att periodisera kostna- den för premierna i årsbokslutet delvis kvarstår, även om denna är reducerad till tre månaders – i stället för nuvarande tolv månaders – eftersläpning av underlagsuppgifter till prognosberäkningen. Vid ett eventuellt införande av kostnadsmässig avräkning av anslag ska dock anlagsbelastningen göras för det vid bokslutstidpunkten kända justeringsbeloppet från prognosavstämningen . Poängen med denna modell skulle i så fall delvis försvinna. Vi kan därför inte i första hand förorda detta system med en årsvis total- premie. Vi har vidare övervägt om premierna kan betalas som månatliga definitiva . SPV har i en skrivelse daterad redovisat sina överväganden för oss angående ett tänkt system med månatliga definitiva . Skrivelsen biläggs som bilaga 2 till Systemet för beräkning och betalning av detta betänkande och har fått ligga till grund för våra överväganden i frågan. SPV:s förslag till månatliga definitiva kan sammanfattas enligt nedanstående figur 2.3. Figur 2.3 System för månadsberäknade Inbetalningar av definitiv månadspremie, kr, (ändras i takt med nyanställda/avslutade) för jan-dec 2005 görs i – Medellön (2000-2003 + prognos 2004) för anställda -ev återbäring av försäkrings- rörelsen Månadsrapportering av ändrade anställningar (och ev löner ) dec –04 –– nov -05 Månadsberäknade definitiva grundas på: Anställningar rapporterade föregående månad Medellön (2000-2004), +- nyanställda/avslutade Medellön (2001-2004 + prognos 2005) för anställda -ev återbäring av försäkrings- rörelsen Enligt figuren skall betalas för . mottager SPV uppgift om myndigheternas anställda samt vilken lön som premierna skall beräknas på. SPV beräknar premierna och fakturerar arbetsgivarna premierna månatligen. skall arbetsgivarna rapportera om någon förändring i anställningsupp- gifterna skett så att premierna måste beräknas på nytt. lämnas en prognos till arbetsgivarna över premierna som bygger på rapporterade anställningsuppgifter . En förutsättning för detta system är enligt SPV:s förslag att arbetsgivarna i slutet av respektive månad lämnar SPV anställnings- uppgifter i form av en avvikelserapportering. Nytillkomna och av- slutade anställningar samt sjukledigheter och andra avvikelser som har betydelse för premien måste rapporteras. Uppgift om ändringar som avser lön som är hänförlig till 2005 behöver inte lämnas för dem som varit anställda ett minst helt kalenderår av åren 2004– 2004 eftersom premierna beräknas utifrån lönerna för de som föregår premieåret. De löneuppgifter som SPV behöver för att Systemet för beräkning och betalning av räkna ut premierna rapporteras således huvudsakligen i början av premieåret. Vid ändring av anställningsförhållanden som meddelas SPV i månadsrapporteringen räknar SPV om premierna. Beräkningen och faktureringen av premierna föreslår SPV skall ske den 20–25 . Betalningen av premierna kom- mer därmed att ske efter den månad premierna avser. skall SPV lämna en prognos över nästa års till arbetsgivarna, som underlag för deras budgetarbete. Prognosen kommer att beräknas utifrån anställnings- och löneupp- gifter som rapporterats till SPV till och med oktober månad året före premieåret. I prognosen lämnas uppgift om fastställda premie- rabatter och andra premiepåverkande faktorer. Enligt SPV:s skrivelse pågår överläggningar hos SPV att även fakturera de avgiftsbestämda pensionsförmånerna, som ligger utan- för försäkringsmodellen, på samma sätt som de förmånsbestämda delarna. sker debiteringen för de förstnämnda avgifter genom att arbetsgivaren själv beräknar avgiften och betalar in denna genom ett OCR-underlag som SPV tillställer arbetsgivaren. SPV vill genom att fakturera arbetsgivarna både den avgiftsbestämda delen och den förmånsbestämda delen erhålla ett enhetligt system. En annan an- ledning till att SPV önskar fakturering av den avgiftsbestämda delen är att det enligt verket föreligger vissa brister i kvalitén på indata samt att arbetsgivarna inte alltid betalar in rätt belopp. SPV:s tänkta system för beräkning av betalning av avser endast för förmåner avseende personer som omfattas av PA 03. SPV är av uppfattningen att det skulle bli alltför kostsamt att utveckla datasystemet även för premieberäkningen för förmåner avseende äldre pensionsavtal med hänsyn till den ringa grupp per- soner som omfattas av dessa. Systemet med preliminära och slutliga kommer därför enligt SPV:s förslag även fortsättningsvis att tillämpas för för förmåner avseende personer som om- fattas av äldre pensionsavtal. Det innebär att det med SPV:s förslag kommer att tillämpas två system för be- räkning och betalning av . Vi har övervägt fördelar och nackdelar med SPV:s tänkta system. premieberäkningen sker på föregående månads rapporterade anställningsuppgifter, vilket gör att beräkningen kan bli definitiv. Systemet för beräkning och betalning av arbetsgivaren slipper en slutavräkning med differenser mellan preliminära och slutliga , med överraskningar som skall pareras . arbetsgivaren får ta sitt fulla kostnadsansvar för an- ställningsbeslut förändrade löner före premieåret får genomslag i premien redan på den premie som debiteras för januari, vilket gör att sambandet mellan löne- och premieändringar blir tyd- ligare. prognoser över och pensionsskulder kan göras på aktuellare uppgifter än vad som sker vilket medför att de blir säkrare. matrikelföring och arbete med förmånsberäkning, fribrevsbe- räkning etc. kan uppdateras kontinuerligt. Arbetstagare kan ges aktuella värdebesked. Denna punkt rör visserligen inte finansie- ringen av avtalsförsäkringarna men är en positiv bieffekt i sam- manhanget. vid en eventuell övergång till kostnadsmässig budget ger denna modell bättre och enklare möjlighet till korrekt periodisering av kostnader och redovisning mot anslag. arbetsgivarna skall månadsrapportera uppgifter som underlag för såväl avgifts- som förmånsbestämda pensionsförmåner, vilket innebär ett löneadministrativt merarbete för främst de mindre arbetsgivarna som inte har automatiserade rutiner i ett lönehan- teringssystem. SPV:s administration med månadsrapportering, kontroll och beräkning av samt fakturaframställning, betalningsbe- vakning och redovisning blir mer omfattande. Risken för fel- fakturering på grund av brister i underlaget eller bristande beräkningsrutiner kan innebära omräkningar och retroaktiva rättelser. retroaktiva premieberäkningar krävs vid alla löneavtal som inne- bär att retroaktiv lön skall gälla för någon månad före premieåret. Om ett löneavtal exempelvis blir klart Systemet för beräkning och betalning av månad med giltighetstid föregående år innebär det att måste beräknas retroaktivt för januari–mars. SPV:s förslag att avseende de avgiftsbestämda förmånerna ta över avgiftsberäkningen och att skicka månadsfaktura till arbets- givarna med betalning efter premiemånaden bedömer vi som administrativt krångligt. Det ger dessutom risk för en fördröjd betalningstidpunkt under månaden. Det innebär i så fall också en viss fördröjd placering av de anställdas individuellt valda pensionspremier hos de valda försäkringsgivarna. Det kommer att tillämpas två olika modeller för premiefastställelsen då SPV:s förslag avseende månadsrapportering inte omfattar arbetstagare födda eller tidigare. Detta innebär att dubbla aviserings- och premieberäk- ningssystem, ett för preliminära och slutliga och ett för månatliga , kommer att tillämpas för de förmånsbe- stämda pensionspremierna i huvudsak . Dubbla system medför ett administrativt merarbete för såväl arbetsgivarnas rapportering och premiebetalning som SPV:s premieberäkning. Vi har övervägt för- och nackdelarna med SPV:s förslag och har funnit att fördelarna är påtagliga. Förslaget minskar kortsiktigheten och ger bättre och enklare möjlighet till periodisering av premie- kostnaderna, vilket blir än viktigare vid eventuellt kommande över- gång till kostnadsmässig budget. SPV:s förslag innehåller emellertid moment som vi anser ger ett onödigt administrativt merarbete. Vi anser att ändringar behöver göras, dels för att förenkla hanteringen av premierna och dels för att minimera såväl arbetsgivarnas som SPV:s administrationskostnader för en ny försäkringsmodell. Vi föreslår ändringar i SPV:s förslag enligt nedanstående. I första hand bör ett system med månatliga definitiva omfatta för förmåner för personer som omfattas av PA 03 såväl som för de äldre avtalen. Enligt övergångsbestäm- melser gäller PA-91 för personer med pensionsålder födda eller tidigare och för personer med pensions- ålder födda eller tidigare. PA-91 gäller även för officerare födda –1947. PA-74 gäller fortfarande för officerare som avgår med så kallad särskild pension och officerare på reservstat. kommer således att erläggas för förmåner enligt PA-91 Systemet för beräkning och betalning av Denna grupp uppgår till cirka 20 000 personer. Därtill finns en grupp om cirka 7 000 arbetstagare som inte gått över på PA 03 utan som fort- farande är anslutna till PA-913 samt personer som på grund av hälsoskäl inte anslutits till PA 03. Totalt uppskattas de personer som fortfarande omfattas av PA-91 till cirka 30 000 personer. Antalet kommer dock att sjunka successivt. Ur hanteringssynpunkt för såväl arbetsgivarna som SPV är det en fördel med att ett enhetligt system tillämpas för samtliga avtal. måste kostnader för utveckling och drift av ett nytt system för de äldre pensionsavtalen vägas mot nyttan av i princip enbart användning, om systemet tillämpas , fram . SPV är, som vi beskrivit, av uppfatt- ningen att det skulle medföra alltför stora kostnader att genomföra systemändringar för att kunna beräkna för förmåner enligt PA-91 och PA-74. Dessa kostnader har av verket inte bedömts vara rimliga med beaktande av den relativt begränsade krets som skulle omfattas. Två parallella system kommer att medföra ett administra- tivt merarbete för såväl arbetsgivarnas rapportering och premie- betalning som SPV:s premieberäkning. Med hänsyn till det ad- ministrativa merarbete som förorsakas såväl arbetsgivarna som SPV och NSA bör två parallella system i möjligast mån undvikas. Då SPV inte preciserat kostnaderna kan vi inte bedöma dessa, i relation till nyttan av ett enhetligt premieberäkningssystem. Det finns därför anledning att i den fortsatta beredningen se över vilka merkostnader det skulle innebära att ha månatliga premieberäkningar även för förmåner för personer som omfattas av de äldre avtalen. Premieaviseringen bör byggas upp efter en modell med största möjliga inslag av elektronisk hantering via internet för att dels göra besparingar i en kostsam hantering av fakturor och dels för att säkerställa att OCR-koder etc. används rätt så att premiekostnaderna automatiskt kan redovisas korrekt mot rätt försäkringsrörelse och premieslag. av arbetsgivarens beslut i anställningsfrågor skall bli tydligt för denne krävs att premierna specificeras individuellt i aviseringen dels vid nyuppläggningen och dels därefter i samband med 3 Dessa personer finns inom de bolag som bildades i samband med bolagiseringen av SJ. Huruvida dessa personer kommer att anslutas till PA 03 eller inte återstår att se. Systemet för beräkning och betalning av avvikelser från föregående månad. Med det senare avses exem- pelvis avslutade anställningar, långtidssjukskrivningar och ändrade premierabatter. Vad gäller datum för avisering och datum för betalningen av premierna anser vi att detta inte behöver regleras i premieförordningen. SPV har enligt premieförordningen rätt att meddela föreskrifter om tillämpningen av förordningen, i vilken villkor för betalning bör regleras i stället. Avseende de avgiftsbestämda premierna – individuell ålderspen- sion (IÅP) och kompletterande ålderspension (Kåpan), som visserligen ligger utanför försäkringsmodellen, bör arbetsgivar- na även i fortsättningen ansvara för beräkningen av den premie- kostnad som månatligt skall betalas till SPV utifrån en fastställd premieprocent på samma sätt som arbetsgivarna beräknar de lagstadgade arbetsgivaravgifterna på utbetald lön. Ett annat skäl för att arbetsgivarna själva bör beräkna de avgiftsbestämda pre- mierna är att arbetsgivarna själva ansvarar för att redovisa den särskilda löneskatten för dessa . Dessutom torde SPV:s administrationskostnader bli väsentligt högre om man utöver att redovisa de inbetalda premierna också skall beräkna pre- mierna och månadsfakturera dessa. Redovisningen av löneunder- laget för för IÅP och Kåpan samt inbetalningen av de totala premieavgifterna bör enligt vår uppfattning göras som genom att SPV inför premieåret meddelar arbetsgivarna till vilket konto och med vilken OCR-kod som betalningen skall göras. Ett finansieringssystem med månatliga beräkningar förutsätter att SPV finner en rutin för att hinna göra premieberäkningarna så att dessa kan aviseras månaden efter den månad premierna avser. Detta gäller främst för beräkningen när SPV erhåller upp- gifter om lön . Dessa uppgifter ligger till grund för premieberäkningen resterande del av året. Erfarenheten har visat att den månatliga beräkningen och betalningen av den avgiftsbestämda individuella delen i PA 03 inte har fungerat helt tillfredsställande. Detta har enligt uppgift bland annat berott på brister i det underlag som SPV mottagit från arbetsgivarna. SPV behöver vid månatliga beräkningar av med månatliga överföringar av anställnings- uppgifter hitta en metod för att effektivisera hanteringen av pre- mieberäkningen så att modellen inte belastas med eftersläpningar i administrationen. Ett alternativ till att premierna beräknas månatli- Systemet för beräkning och betalning av gen är att detta sker kvartalsvis, vilket skulle minska administra- tionen – i förhållande till månatliga beräkningar – för såväl SPV som för arbetsgivarna. Med ett sådant system skulle premierna emellertid fastställas upp i efterhand. För att säker- ställa ett system med löpande beräkningar av och med överföringar av anställningsuppgifter kan det vara motiverat att inledningsvis under någon form av inkörningsperiod beräkna pre- mier kvartalsvis. Vid beräkning och betalning av premierna månatligen förutsätts att NSA inför ett nytt premieår, förslagsvis , meddelar arbetsgivarna vad som gäller avtals- försäkringar, såsom villkor, premieprocentsatser eller fast månads- belopp samt eventuella premierabatter. På basis av rapporterade anställningsuppgifter för förslagsvis oktober månad året före premieåret skall SPV meddela varje arbetsgivare en total premie- kostnadsprognos för det kommande årets premiekostnader som underlag för myndigheternas internbudgetar. Som ett stöd för myndigheternas bedömning av vilka nya pre- miekostnader som kan väntas efter tänkta anställningsbeslut måste SPV:s informations- och servicetjänster byggas ut. Exempelvis bör det på SPV:s hemsida finnas tjänster för premieberäkningar som snabbt och lätt kan ge arbetsgivarna besked om vilka som kommer att gälla för specificerade tänkta anställnings- och löne- uppgifter. Vi har lämnat förslag i detta avseende i kapitel 8 Admi- nistration och redovisning av försäkringsmodellen. Ett nytt system med definitiva månatliga bedöms i stor utsträckning komma att eliminera de nuvarande problemen med kostnadsosäkerhet för arbetsgivarna, även om premierna ändras i takt med arbetsgivarens beslut om ändringar av anställningar och eventuellt retroaktiva lönebeslut som gäller året före premieåret. Ett system med som månatligen beräknas definitivt be- döms även medföra stabilare för arbetsgivarna. Med anled- ning av ovanstående överväganden förordar vi att en ny system för finansieringen av de statliga avtalsförsäkringarna införs i enlighet med det principförslag, SPV:s tänkta modell med vissa justeringar, som presenterats ovan. Det nya systemet bör införas senast . Övergångsvis måste även tidigare års slutavstämning ske enligt nuvarande modell –maj månad 2005. Detta medför att myndigheterna kommer att betala månatliga definitiva Systemet för beräkning och betalning av samt en eventuell reglering mellan slutliga och pre- liminära . 2.3Jämförelse med andra pensionssystem Avtalsförsäkringarna för privatanställda tjänstemän hanteras av liv- försäkringsbolaget . Bolaget svarar för avtalsförsäkringar för 630 000 anställda privattjänstemän inom 27 000 företag. Premierna fastställs i taget och tas ut som en definitiv premie för varje hel kalendermånad. Någon efterjustering av görs aldrig så länge de rapporterade anställnings- och löneuppgifterna är korrekta. Vid eventuellt retroaktiva ändringar av löner förekommer däremot en motsvarande retroaktiv premiejustering. tillämpar en månadsfakturering som görs utifrån inrapporterade anställnings- och löneuppgifter. Arbetsgivarna har själva ansvaret för att rappor- tera in ändringsuppgifterna, som alltmera görs via webbaserade tjänsten Anmälan Direkt. I genomsnitt får in 1–2 ändrings- uppgifter per anställd och år. Arbetsgivarna har därmed ett ansvar för korrekt inrapportering av anställnings- och löneuppgifter medan ansvarar för premieberäkning och månadsfakturering. Dess- utom är ett livförsäkringsbolag och har en egen faktisk kapitalförvaltning av pensionsmedlen i en livförsäkringsrörelse. Något problem med instabilitet eller kostnadsosäkerhet för den ekonomiska planeringen hos företagen har man enligt inte fått några signaler om. har målsättningen att inom registrera och beräkna . De flesta görs dock inom 2–. Inte minst trycket från de anställda att snabbt få pre- mierna för de avgiftsbestämda pensionsdelarna placerade liksom arbetsgivarens krav på korrekt kostnadsredovisning har bidragit till en inom snabb och obyråkratisk hantering. har också enligt sin policy ett medvetet fokus på kundnytta och kostnads- medvetande.