sou · GRB328 · 2004-01-01 00:00:00 — 3.Om studierna bedrivs i an- nat land än dem som anges i 2. får ungdomsstudiestöd lämnas om studierna inte med lika stor fördel kan bedrivas vid en svensk läro- anstalt 4.Studierna skall svara mot eller vara jämförbara med studier vid en svensk läroanstalt som omfattas av ett förordnande enligt 2 §. Regeringen får föreskriva att ungdomsstudiestöd får lämnas för studier utanför även om förutsättningarna enligt första stycket 1 eller 2 inte är uppfyllda. Studiehjälp beviljas efter ansökan, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer före- skriver något annat. Ungdomsstudiestöd beviljas efter ansökan, om inte reger- ingen eller den myndighet som regeringen bestämmer före- skriver något annat. Samordning med andra förmåner m.m. Om inte något annat följer av föreskrifter som regeringen med- delar får studiemedel inte lämnas eller tas emot för den tid för vil- ken det lämnas – studiehjälp enligt 2 kap., – aktivitetsstöd för att delta i – aktivitetsstöd för att delta i – utbildningsbidrag för dok- – rekryteringsbidrag enligt la- gen (2002:624) om rekry- lagen (2002:624) om rekryter- ingsbidrag till vuxenstuderande, enligt lagen (1962:381) om (1962:381) om allmän försäk- Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande tjänst- gör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer. Studiemedel får inte lämnas för forskarutbildning om den stude- rande är eller har varit anställd som doktorand eller har eller har haft utbildningsbidrag för doktorander. 5 kap. Återkrav av studiestöd När studiestöd skall krävas tillbaka Om en studerande har fått studiemedel felaktigt eller med för högt belopp på grund av att summan av hans eller hennes överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital vid taxe- ringen överstigit den inkomst som lagts till grund för beräkningen av studiemedel, skall det som betalats ut för mycket krävas tillbaka. Belopp som understiger en viss av regeringen fastställd gräns, skall dock inte krävas tillbaka Om någon i annat fall än som Om någon i annat fall än som avses i första stycket genom- avses i första stycket genom- oriktiga uppgifter eller genom oriktiga uppgifter eller genom att inte fullgöra sin uppgifts- att inte fullgöra sin uppgifts- på något annat sätt har orsakat på något annat sätt har orsakat att studiehjälp eller studiemedel lämnats felaktigt eller medför högt belopp, skall det som be- eller medför högt belopp, skall talats ut för mycket krävas till- det som betalats ut för mycket Detsamma gäller om nå- gon på annat sätt fått studiestöd om någon på annat sätt fått stu- felaktigt eller med för högt be- diestöd felaktigt eller med för lopp och insett eller borde ha högt belopp och insett eller borde ha insett detta. Om det finns synnerliga skäl, får ett krav på återbetalning enligt första eller andra stycket helt eller delvis efterges. Om ett återkrav avser studie- hjälp till en studerande som vid utbetalningstillfället var omyn- dig, är den som då var den omyndiges förmyndare betal- ningsskyldig. Om ett återkrav avser ung- domsstudiestöd till en studerande som vid utbetalningstillfället var omyndig, är den som då var den omyndiges förmyndare betal- ningsskyldig. På studiemedel som krävs tillbaka tas ränta ut från den dag då studiemedlen tagits emot efter en räntesats som överstiger statens utlåningsränta . På studiehjälp som krävs till- baka tas ränta ut enligt den krävs tillbaka tas ränta ut enligt räntesats som anges i första den räntesats som anges i första stycket från den dag som infal- stycket från den dag som infal- ler efter det att beslut ler efter det att beslut om återkrav har fattats. om återkrav har fattats. Om det finns särskilda skäl, kan den återbetalningsskyldige befrias helt eller delvis från sin skyldighet att betala ränta. Denna lag träder i kraft lag om kommunernas skyldighet att svara för ekonomiskt stöd för inackordering och för dagliga resor till studerande i vissa utbildningar. 1 § Kommunerna skall svara för kostnaderna för inackordering och för studerandes dagliga resor enligt vad som framgår av denna lag. 2 § För en studerande som genomgår sådan utbildning som anges i avdelning A i bilagan till studiestödsförordningen (2000:655) och som behöver inackordering till följd av skolgången skall den kommun som enligt 1 kap. 15 § skollagen (1985:1100) är den studerandes hemkommun lämna ekonomiskt stöd. Skyldighe- ten gäller till och med det första kalenderhalvåret det år då den stu- derandefyller . Stödet skall avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Stödet skall ges kontant eller på annat sätt som kommunen bestämmer. Om stödet ges kontant skall det lämnas med lägst 1/30 av basbeloppet enligt lagen 1962:381) om allmän försäkring för varje hel kalendermånad under vilken den studerande bor inackorderad. Beloppet får avjämnas till närmast lägre hela tiotal kronor. För ungdomar i utbildning som är speciellt anpassad för svårt rörelsehindrade ungdomar eller som har behov av habilitering eller som har behov av boende i elevhem och omvårdnad i boendet gäller särskilda föreskrifter. 3 § För en studerande som genomgår sådan utbildning som anges i avdelning A i bilagan till studiestödsförordningen (2000:655)skall hemkommunen ansvara för den studerandes kost- nader för dagliga resor mellan bostaden och skolan. Ansvaret gäller för sådana resor där färdvägen är . Stödet skall ges kontant eller på annat lämpligt sätt enligt kommunens bestäm- mande. Om stödet ges kontant är kommunen inte skyldig att utge högre ersättning än vad som motsvarar 1/30 av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för varje hel kalendermånad som den studerande har kostnader för resor mellan bostaden och skolan. 4 § Vad som sägs i 2 och 3 §§ skall tillämpas också på studerande som genomgår sådan utbildning som avses i 2 kap. 9 § studie- stödslagen (1999:1395). 5 § En studerande i gymnasiesärskolan har rätt till ersättning enligt denna lag endast om han eller hon inte har rätt till ersättning för resor och boendekostnader enligt annan författning. 6 § Beslut av hemkommunen enligt 2–4 §§ får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 7 § Regeringen får meddela föreskrifter om rätt till ersättning för resor och inackordering för utlandsstuderande som saknar hem- kommun. 8 § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter för tillämp- ningen av denna lag. Sådana föreskrifter får innebära att kommu- nernas ansvar för den studerandes resor begränsas. Denna lag träder i kraft då lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor upphör att gälla förordning om ekonomiskt stöd till vissa utlandsstuderande för inackordering och dagliga resor 1 § Den som har rätt till ungdomsstudiestöd enligt 2 kap. studie- stödslagen (1999:1395) för studier utanför , och som inte har någon hemkommun enligt 1 kap. 15 § skollagen (1985:1100) får enligt föreskrifterna i denna förordning bidrag till inackordering och dagliga resor. Vad som sagt ovan gäller för den som inte fyllt , och för vil- ken barnbidrag lämnas enligt lagen (1947:529) om allmänna barn- bidrag och som bedriver sådana studier utanför som anges i 2 kap. 9 § studiestödslagen. 2 § För inackordering lämnas bidrag med 1/30 av basbeloppet enligt lagen 1962:381) om allmän försäkring för varje hel kalen- dermånad under vilken den studerande bor inackorderad. Beloppet får avjämnas till närmast lägre hela tiotal kronor. 3 § Bidrag lämnas till kostnaderna för dagliga resor mellan bostaden och skolan om den studerande har en färdväg till skolan som uppgår till . 4 § Ansökan om bidrag enligt 2 och 3 §§ prövas av Centrala stu- diestödsnämnden, som även fastställer storleken av bidrag som skall lämnas enligt 3 §. 5 § Centrala beslut får överklagas till all- män förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överkla- gande till kammarrätten. 6 § skall meddela de föreskrifter och allmänna råd som behövs för verkställigheten av denna förord- ning. Förordningen träder i kraft då förordningen (CSNFS 1983:17) om bidrag till utlandsstuderade för dagliga resor skall upphöra att gälla. lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom att 2, 2b och 3 §§ lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag skall ha följande lydelse Allmänt barnbidrag utgår från Allmänt barnbidrag utgår från och med månaden efter den, då och med månaden efter den, då barnet fötts eller rätt till sådant barnet fötts eller rätt till sådant annars uppkommit, till annars uppkommit, till och med det kvartal, under vilket och med den månad under vilken barnet fyller . Med de barn som berättigar Med de barn som berättigar till flerbarnstillägg enligt 2 a § till flerbarnstillägg enligt 2 a § skall jämställas barn som fyllt skall jämställas barn som fyllt denna lag, och som bedriver stu- denna lag, och som bedriver dier som ger rätt till förlängt studier som ger rätt till ung- domsstudiestöd enligt 2 kap. stu- (1986:378) om förlängt barnbi- diestödslagen (1999:1395). drag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395). Som barn enligt första stycket räknas studerande från och med det kvartal under vilket barnet börjar studera och längst till och med det år under vilket den studerandefyller . Den studerande skall stadigvarande sammanbo med den bidragssökande för att berättiga till flerbarnstillägg. Studerande som deltar i undervisning som omfattar än eller deltidsundervisning inräknas inte i barnantalet. Detsamma gäller studerande som är gifta. Den som önskar uppbära flerbarnstillägg med stöd av bestäm- melserna i denna paragraf skall anmäla detta till den allmänna för- säkringskassan. Avlider barn, för vilket all- mänt barnbidrag utgår, eller inträffar annars före utgången av Avlider barn, för vilket all- mänt barnbidrag utgår, eller inträffar annars före utgången av det kvartal då barnet fyller den månad då barnet fyller omständighet, på grund varav omständighet, på grund varav sådant bidrag inte längre skall sådant bidrag inte längre skall utgå för barnet, skall bidraget utgå för barnet, skall bidraget dras in från och med månaden dras in från och med månaden efter den då dödsfallet inträffade efter den då dödsfallet inträffade eller förändringen ägde rum. eller förändringen ägde rum. Utges allmänt barnbidrag och sker ändring i förhållande som är avgörande för rätten att uppbära bidraget skall ändringen ha ver- kan från och med månaden efter den då ändringen ägde rum. Denna lag träder i kraft lag om upphävande av lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag Denna lag träder i kraft , då lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag upphör att gälla. lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag Härigenom föreskrivs att 2 och 10 §§ skall ha följande lydelse I lagen förstås med 1.hushåll: barnfamiljer, mak- ar utan barn och ensamstående utan barn, 2.barn: den som är eller som får förlängt barn- bidrag eller studiehjälp, 3.makar: makar som lever tillsammans. I lagen förstås med 1.hushåll: barnfamiljer, mak- ar utan barn och ensamstående utanbarn, 2.barn: den som är eller som får ungdomsstu- diestöd, 3.makar: makar som lever tillsammans. 10 § Rätt till bostadsbidrag har den som 1.har vårdnaden om barn och varaktigt bor tillsammans med barnet, 2.efter en myndighets beslut har tagit emot barn för vård i familjehem, om barnet beräknas bo i hemmet , eller 3.på grund av vårdnad eller umgänge har barn boende i sitt hem. för barn som för vård eller för barn som för vård eller undervisning inte varaktigt bor undervisning inte varaktigt bor hemma men vistas i hemmet hemma men vistas i hemmet som motsvarar normala skol- som motsvarar normala skol- Om barnet bor i ett Om barnet bor i ett familjehem eller i ett hem för familjehem eller i ett hem för vård eller boende, får föräldern vård eller boende, får föräldern eller föräldrarna bidrag även i andra fall, om det finns särskilda skäl att bidrag lämnas. Bestäm- melserna i första och andra styckena tillämpas även i fråga om den som är och som får förlängt barnbidrag eller studiehjälp. Bostadsbidrag enligt första stycket 3 lämnas inte för bostäder som omfattar mindre än två rum utöver kök eller kokvrå, eller med en bostadsyta understigande eller föräldrarna bidrag även i andra fall, om det finns särskilda skäl att bidrag lämnas. Bestäm- melserna i första och andra styckena tillämpas även i fråga om den som är och som får ungdomsstudiestöd. Bostadsbidrag enligt första stycket 3 lämnas inte för bostä- der som omfattar mindre än två rum utöver kök eller kokvrå, eller med en bostadsyta under- stigande . Denna lag träder i kraft . 7Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd Härigenom föreskrivs att 7 § skall ha följande lydelse Ett barn som fyllt har Ett barn som fyllt har rätt till förlängt underhållsstöd ver studier som ger rätt till för- ver studier som ger rätt till ung- domsstudiestöd enligt 2 kap. stu- diestödslagen (1999:1395), dock längst till och med juni månad det år då barnet fyller . (1999:1395), dock längst till och med juni månad det år då barnet dier medför dock inte rätt till eller deltidsstudier medför dock inte rätt till förlängt underhålls- Ett barn har inte rätt till förlängt underhållsstöd i fall som avses i 4 §. Härvid skall vad som sägs om boföräldern i 4 § 1 och 4 gälla den studerande. Rätt till förlängt underhållsstöd föreligger inte heller, om den studerande har ingått äktenskap. Förlängt underhållsstöd lämnas från och med månaden efter det att den studerande har fyllt eller återupptagit studier som avses i första stycket till och med den månad under vilken rätt till stöd upphör. Förlängt underhållsstöd lämnas dock inte tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i skollagen 1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100) dels att 5 kap. 33 § skall upphöra att gälla, dels att 11 kap. 24 § skall ha följande lydelse Interkommunal ersättning 24 § Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för en kommun att betala ersättning för gymnasial vuxenutbildning till den kom- mun eller det landsting som anordnar utbildningen. I sådana fall skall 5 kap. 33 § tillämpas i fråga om ungdomar fram till och med det första kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller . Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för en kommun att betala ersättning för gymnasial vuxenutbildning till den kom- mun eller det landsting som anordnar utbildningen. I sådana fall skall lagen (0000:0000) om kommunernas skyldighet att svara för ekonomiskt stöd för inackordering och för dagliga resor till studerande i vissa ut- bildningar tillämpas i fråga om ungdomar fram till och med det första kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller . Denna lag träder i kraft . Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att se över studiehjälpssystemet, dvs. studiestödet för stude- rande under i gymnasieskolan och i annan gymnasial utbild- ning. Utredningen har antagit namnet . Enligt utredningens direktiv (dir. 2002:47) skall utredningen klargöra studiehjälpens syfte, dess roll som studiestöd i relation till olika ekonomiska samhällsstöd, främst på det familjepolitiska området samt graden av måluppfyllelse i systemet. Med utgångs- punkt i den gjorda analysen skall utredningen ge förslag till studie- hjälpens framtida syfte och roll, samt lämna förslag till författ- ningsändringar som leder till att regelverket förenklas och förtydli- gas. Vidare skall utredningen särskilt se över frågan om studiestöd till elever i gymnasiesärskolan och därvid kartlägga och analysera kon- sekvenserna av tre olika alternativ, nämligen om dessa elever även fortsättningsvis skall få förlängt barnbidrag, om gymnasiesärskolan skall inordnas i studiehjälpssystemet, eller om den skall inordnas såväl i studiehjälps- som studiemedelssystemet. Det står utredningen fritt att ta upp och föreslå även andra för- fattningsändringar som har samband med uppdraget. Kommitténs direktiv finns i sin helhet i bilagorna 1 och 2. Studiehjälpen regleras i studiestödslagen (1999:1395), studie- stödsförordningen (2000:655) och förordningen (CSNFS 1983:17) om bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor samt i föreskrif- ter som utfärdats av (). Stude- rande i gymnasiesärskolan har rätt till förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag. Studerande med funk- tionshinder har också rätt till stöd enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. kan en funktionshindrad som fyllt ha rätt till aktivitetsersätt- ning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vissa ekonomiska stöd som ges inom ramen för den ekonomiska familjepolitiken och som normalt upphör när ett barn fyllt , kan förlängas om den unge bedriver studier på gymnasial nivå. Enligt direktiven skall utredningen utgå från att månadsbeloppet för studiebidraget också kommer att följa det allmänna barnbidraget. Utredningen har också beaktat det reformarbete som pågår inom områden som har anknytning till dess arbete såväl inom det familjepolitiska om det utbildningspolitiska området. Utred- ningen har därför valt att inrikta sitt arbete utifrån följande riktlin- jer. Utredningen har den principiella uppfattningen att de ungdomar som genomgår utbildningar på gymnasial nivå skall behandlas på ett enhetligt sätt. Endast sakligt motiverade skillnader bör bibehållas. Utredningen har arbetat utifrån samma princip i fråga om dessa studerande. Utgångspunkten har således varit att de så långt som möjligt skall bedriva sin utbildning under ekonomiskt likvärdiga förutsättningar som elever i annan gymnasial utbildning. I de för- slag som utredningen lägger fram har ambitionen varit att dessa studerande varken skall gynnas eller missgynnas i ekonomiskt avse- ende i förhållande till studerande som går i annan gymnasial eller motsvarande utbildning. Utredningen har strävat efter att renodla och förenkla reglerna för studiehjälpen. Ambitionen är att reglerna skall vara lätta att förstå och enkla att administrera. Studiestödslagens regler är allmänt hållna och preciseras närmare i studiestödsförordningen. Av förordningen framgår att före- skriftsrätten i stor omfattning delegerats till CSN. De föreskrifter som utfärdas av CSN kungörs i myndighetens författningssamling, CSNFS. CSN:s föreskrifter är mycket omfattande. Det är tämligen komplicerat att hitta vilka regler som gäller för en viss fråga, efter- som det ofta är nödvändigt att söka i både lag och förordning samt i CSN:s föreskrifter. principiella uppfattning är att regler om enskildas rätt till studiehjälp och därmed jämförbara förmåner så långt möjligt skall regleras i antingen lag eller förordning. Därför bör åtskilligt av vad som återfinns i CSN:s föreskrifter regleras i studiestödsförordningen. CSN:s rätt att utfärda föreskrifter bör begränsas till rena verkställighetsföreskrifter samt till regler av sådan detaljkaraktär att de inte bör tynga en förordningstext. Utredningen har tagit del av utredningar och rapporter inom både det familjepolitiska och utbildningspolitiska området. Eftersom studiehjälpen påverkar en mycket stor del av landets befolkning både direkt och indirekt har utredningen ansett det självklart att arbeta under största möjliga öppenhet och har därför haft över- läggningar med olika myndigheter och organisationer. En närmare redogörelse för detta finns i bilaga 3. har överlämnat skrivelser angående studiehjäl- pen som inkommit från såväl enskilda som myndigheter. En del intressenter har också vänt sig direkt till utredningen. De syn- punkter som förts fram har beaktats under arbetets gång. 2Samhällets stöd till studerande i gymnasial utbildning Samhällets stöd till studerande i gymnasial utbildning är relativt komplext, och ansvaret fördelas mellan, stat, kommun och föräldrar. Staten svarar för ekonomiskt stöd i form av utbildningspolitiskt stöd genom studiehjälpen och familjepolitiskt stöd genom allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag samt vissa inkomstrelaterade stödformer såsom bostadsbidrag och underhållsstöd. Kommunerna är skyldiga att garantera alla ungdomar gymnasie- utbildning och ansvarar för att en sådan kommer till stånd och bedrivs enligt föreskrifter i författningar och läroplaner. Föräldrarna har ett vårdnads – och försörjningsansvar enligt för- äldrabalken. Den studerande har själv ett ansvar för sin utbildning och att följa de regler som gäller för denna. lämnas studiehjälp för utbildning på gymnasial nivå i allmän- het fr.o.m. kvartalet efter det att den studerande fyllt t.o.m. det första kalenderhalvåret då han eller hon fyller . Föreskrif- ter om studiehjälpen finns i studiestödslagen, i studiestödsförord- ningen, i förordningen (CSNFS 1983:17) om bidrag till utlands- studerande för dagliga resor. Ytterligare föreskrifter har enligt bemyndigande i studiestödsförordningen meddelats av (), som även administrerar studiehjälpen. Studiehjälp får lämnas endast för heltidsstudier om inte något annat har föreskrivits. Ett sådant avsteg har gjorts för deltidsstudier på individuella program i gymnasieskolan. De olika delarna i studie- hjälpen kan kortfattat beskrivas på följande sätt. Samhällets stöd till studerande i gymnasial utbildning Studiebidrag lämnas till alla inom ovannämnda åldersgrupp med generellt belopp oberoende av föräldrarnas ekonomiska förhållan- den. Beloppet följer det allmänna barnbidraget och uppgår till . Extra tillägg utbetalas efter ansökan till studerande från inkomst- svaga hushåll. Tillägget är – beroende på det ekonomiska underlag som beräknas för familjen – 285, . Det ekonomiska underlaget får uppgå till högst . Inackorderingstillägg lämnas till studerande på gymnasial nivå inom andra utbildningar än dem som ingår i det offentliga skolvä- sendet. Här avses fristående skolor, kompletterande skolor och folkhögskolor. Den allmänna föreskriften om rätten till inackorde- ringstillägg finns i studiestödsförordningen. CSN utfärdar närmare föreskrifter om vem som kan få inackorderingstillägg och faststäl- ler beloppet för detta. Inackorderingstillägg lämnas med lägst och högst med . Vilket belopp som skall lämnas för den enskilde studerande beror på avståndet mellan föräldrahemmet och skolan. Enligt CSN:s föreskrifter lämnas inackorderingstillägg om ett nationellt program eller program med nationell inriktning inte finns på elevens hemort och skolorten ligger på sådant avstånd att eleven inte lämpligen kan resa . Bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor: Såsom nämnts ovan har enligt en särskild förordning en utlandsstuderande rätt till ersättning för dagliga resor mellan bostaden och skolan under förutsättning att den studerande har rätt till studiehjälp. Reglerna i den förordningen ansluter i allt väsentligt till lagen (1991: 1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor. Ersättning för inackordering: För studerande som behöver inackor- dering till följd av skolgången skall hemkommunen enligt 5 kap. 33 § skollagen (1985:1100) lämna ekonomiskt stöd. Detta skall avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Denna skyldighet gäller längst till och med det första kalenderhalv- året det år då ungdomarna fyller . Stödet ges kontant eller på annat lämpligt sätt enligt kommunens bestämmande. Om stödet lämnas kontant skall det uppgå till minst 1/30 av basbeloppet för varje hel kalendermånad som eleven bor inackorderad. Samhällets stöd till studerande i gymnasial utbildning Ersättning för dagliga resor: Enligt lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor, skall hem- kommunen – om vissa förutsättningar är uppfyllda – svara för elevens kostnader för dagliga resor mellan bostaden och skolan under förutsättning att eleven har rätt till studiehjälp. Stödet skall ges kontant eller på annat lämpligt sätt såsom busskort eller liknande.