sou · GRB376d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Frekvensen läsande på Internet ökar lan olika grupper. Av de som läser tidskrifter är det ingen signifikant skillnad mellan kön, ej heller tycks utbildningsnivå påverka läsandet av tidskrifter. Mer än hälften i åldersgruppen 18–läser dag- På uppdrag av genomför SCB un- ligen något på Internet. dersökningen Kulturbarometern 2002 (ännu inte pub- Det är skillnad i läsvanor på Internet mellan ålders- licerad av för denna Tidskriftsläsning (). Läser sällan** Läser ofta*** ** Heldag eller någon/ *** eller . Källa: SCB, Omnibussundersökningen. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Internetläsning (). Läser sällan** Läser ofta*** * I procent. ** , söndag eller någon/. *** eller . Källa: SCB, Omnibussundersökningen. publikations tryckning). De nya resultaten avseende 2002 visar en oförändrad andel läsare såväl före som efter bokmomssänkningen. I Kulturbarometern 2002 framkom att en genom- snittlig månad köpte befolkning i åldrarna 7–1,2 böcker för nöjesläsning per person och månad. Män köpte i genomsnitt en bok, kvinnor köpte 1,4 böcker och barn i åldrarna 9–köpte i genomsnitt 0,6 böcker. Värt att uppmärksamma är att det var av barnen som en genomsnitt- lig månad köpt böcker. Det var av bar- nen som köpt tre eller fler böcker. I befolkningen som helhet var det som en genomsnittlig månad inte köpt någon bok. Av de som köpt böcker, var det vanligaste att man köpt en eller två böcker, och det hade drygt var femte person gjort. Störst skillnader, när det gäller inköp av böcker för nöjesläsning en genomsnittlig månad, uppmättes med avseende på utbildning. Personer med eftergymnasial utbildning köpte 2,1 böcker för nöjesläsning per per- son och månad, medan personer med för- gymnasial utbildning köpte 0,6 böcker. I undersökningen 2002 hade SCB lagt till en fråga angående inköp av böcker till barn 0–. Tretton procent av de tillfrågade med hemmavarande barn i åldern 0–anger att de den senaste månaden köpt någon bok till de hemmavarande barnen. Det är fler kvinnor än män som köpt böcker till barnen, . De personer som hade hemma- varande barn i åldrarna 0–köpte 1,4 böcker. Av de 1,4 var det i genomsnitt 0,4 böcker som köptes till de hemmavarande barnen. En jämförelse av läsande pekar på en oförändrad andel av be- folkning, såväl för kvinnor som män, som angett att man läst någon bok . En ökad an- del av befolkningen köpte sina böcker i bokhandel eller på varuhus (år ). Utlåningen av böcker på bibliotek har sam- tidigt minskat med ett par . Bokinköp är också oförändrade mellan åren på totalnivå. Gruppen som angett att de köpt många böcker (5 eller fler böcker) har visserligen ökat , men ökningen är inte statistiskt säkerställd. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Svar på frågan: Ungefär hur många böcker totalt har du köpt senaste månaden? Räkna bara med böcker som köpts för nöjes skull, ej böcker som köpts för studier eller arbetets skull. (Både böcker åt dig själv eller som gåva till annan person skall räknas.) Hur påverkar momsen läsandet? , knutet till Universi- tet, har anlitats av SCB för att ge en bild av läs- vaneutvecklingen i , bland annat med hänsyn till momssänkningen. undersökning återges delvis i det följande. Svenska folket läser mer böcker och veckotidningar än de gjorde . Det handlar dock främst om att de som tidigare läste böcker och veckotid- ningar ibland nu gör det oftare. böcker eller veckotidningar är det fortfarande så att av svenskarna överhuvudtaget aldrig läser dem. Det ökade läsandet, där de spora- diska läsarna läser oftare, är för både bok- och vecko- tidningsläsandet främst koncentrerat till . Kvinnor läser mer böcker än män, högutbildade mer än lågutbildade, högre tjänstemän och akademi- ker mer än arbetare och storstadsbor mer än folket på landsbygden. Om man ser till åldern så finns det flest bokläsare bland ungdomar mellan . De flesta av dem läser dock inte särskilt ofta och den höga andelen sporadiska läsare kan antagligen förklaras med att många av dem befinner sig i någon form av utbild- ning där bokläsning integreras då och då. Minst bok- läsare finns det i åldersgrupperna 30–39 och 50–59 och det är i åldern 40–49 det återfinns flest som läser minst en gång . Även veckotidningarnas läsekrets domineras av kvinnor, men hur graden av utbildning relaterar till veckotidningsläsningen är lite mer tvetydigt. Det är de lågutbildade som har störst andel som läser ofta, men även störst andel icke-läsare. Det är dock de högutbildade som är minst benägna att läsa veckotid- ningar. Om klassgränsen gick vid veckotidningen, så har detta gränsland till stor del suddats ut . Det är fortfarande de som ser sig som arbetare som läser mest veckotidningar, men skillna- den är inte längre så stor mellan dem och de högre tjänstemännen och akademikerna, som läser veckotidningar, inte mer, men oftare än de gjorde 1988. Var man bor, på landet, i mindre tätort eller i stor- stad visade sig inte ha någon betydelse för frekvensen av veckotidningsläsning. Däremot inverkar det på hur man får tillgång till det man läser, både när det gäller läsning av tidskrifter av olika slag samt gällande bokläsning. Ju mer urban omgivningen är, desto mer benägen är man att spontant handla det man läser. Med kiosker, pressbyråer, och Seven Eleven på varje hörn, med ett stadigt ökande utbud av böcker och tidskrifter, rycker man lättare impul- sivt åt sig något att läsa. Man köper lösnummer. På landsbygden, där detta utbud är mycket mer begrän- sat, köper man det man läser på ett mer regelbundet sätt. Man prenumererar på sina tidskrifter och man är med i bokklubbar. Praktiskt och enkelt när alltihop dimper ner i brevlådan. Överlag råder flera positiva trender för både bok- och veckotidningsläsningen i . Visserligen har andelen av allmänheten som aldrig läser i stort sett varit oförändrat , men de som läser böcker och veckotidningar läser mer nu än . Även om fördomen bekräftas; att arbetare och lågutbildade läser veckotidningar medan högutbildade och de med högre social status läser böcker, så är det skillnader som till viss del verkar jämnas ut med årens gång. Den ökade läsning vi ser 2002 är troligen inte ett resultat av momssänkningen. Uppfattningen om hu- ruvida böcker och tidskrifter är dyra förändras inte så fort. Trots att priset på böcker 2002 har sjunkit jämfört med året innan (SCB 2003) så är det fortfarande som tror att männis- kor skulle köpa mer böcker om de vore billigare. Detta kombinerat med att inte har någon uppfattning om frågor som rör momssänk- Hur påverkar momsen läsandet? ningen tyder på en bristande medvetenhet om att det faktiskt har blivit billigare att köpa böcker och tid- skrifter. Vi kan dock förvänta oss effekter av moms- sänkningen . Ett logiskt anta- gande är att en lägre prissättning med tiden kommer att förändra uppfattningen om att böcker och tid- skrifter är dyra. Att läsningen av både böcker och tidskrifter av olika slag har ökat 2002 innebär framförallt en ök- ning på höjden och inte den önskade ökningen på bredden. Med detta menas att läsningen inte har spridit sig till de som inte har vana av att läsa varken böcker eller tidskrifter. Bok- och tidskriftskonsumen- terna, som också kan antas haft störst intresse av att följa debatten kring momssänkningen, har däremot ökat sin konsumtion ytterligare. Detta bekräftas del- vis i analysen av så kallade nya läsare, det vill säga de som läser sporadiskt men säger att deras läsning har ökat . I denna grupp var framförallt hög- utbildade kvinnor överrepresenterade. Även om gruppen nya läsare är för liten för att egentligen dra några slutsatser är det ändå intressant att notera att både medvetenheten om bokmomssänkningen samt andelen positivt inställda till den är högre bland de nya läsarna än när man ser till samtliga. I samband med att bokmomsen sänktes 2002 ställdes i SOM-undersökningen en rad nya, mer detaljerade frågor angående bokläsning, bokköp och den allmän- na attityden till att läsa böcker. I följande kapitel kommer resultaten av dessa frågor att studeras, vilket kan ge en djupare insikt i hur bokläsningen ser ut än det rent demografiska förarbetet har kunnat erbjuda. Att man har tillgång till böcker i hushållet är ingen självklar förutsättning för bokläsning. Man kan ju ha tillgång till böcker på andra ställen eller helt enkelt äga böcker utan att läsa dem. Men det kan ändå fungera som en indikator på bokläsning och kanske framfö- rallt på bokköp. av svenskarna har tillgång till böcker i hushållet 2002. Detta är även för- hållandevis jämnt demografiskt fördelat. Lika många män som kvinnor har tillgång till böcker i hushållet och mellan åldrarna är tillgången hög (97– ) I åldern 60–69 sjunker andelen något till . I åldern 70–79 sjunker andelen ytterligare till och bland de äldsta mellan 80–85 är det som har tillgång till böcker i hushållet. Man ser även skillnad beroende på utbildningsnivå. Bland lågutbildade har böcker i hushållet. av de med medelhög utbildning och av de högutbildade har böcker i sina hus- håll. När det gäller subjektiv klass är det endast arbe- tare som särskiljer sig med 93 procents boktillgång mot övriga klassgruppers . Minst tillgång till böcker har man dessutom på ren lands- bygd och mest i stad eller större tätort. Det är självklart skillnad på att äga tre böcker och att äga tre fulla bokhyllor. Därför har de som uppgett sig ha tillgång till böcker i hushållet även fått uppskatta antalet hyllmeter böcker i hushållet. Totalt sett är det som har mer än böcker, som har mellan och som har mellan . Alltså har mer än böcker i hushållet. har mindre än böcker och av dem är män. I övrigt är det jämnt fördelat mellan män och kvinnor förutom att andelen kvinnor är högre bland de som har mer än böcker i hushållet. Det är främst ensamstående som lever i helt bok- lösa hushåll och framför allt ensamstående män. av dem och av de ensamstå- Hur påverkar momsen läsandet? Tillgång till böcker fördelat på kön 2002 (procent) Kommentar: Procentsatsen för hyllmeter böcker i hushållet beräknat på de som sagt sig ha tillgång till böcker i hushållet. ende kvinnorna har inga böcker. Bland gifta eller samboende är skillnaden dock ganska liten. 12 pro- cent av männen och av kvinnorna har inga böcker i sina hushåll. Med andra ord är det främst kvinnor som för böcker med sig in i sambo- förhållanden. av samboende män och av ensamstående män har mer än sex hyllme- ter böcker i sitt hushåll; en differens på . Bland kvinnor är det av de samboende och av de ensamstående som har så mycket böcker; en något mindre differens på . När det gäller utbildningsnivå, subjektiv klass och förhållandet mellan stad och landsbygd följer antalet hyllmeter böcker i hushållet gamla välkända mönster. Lågutbildade har färre böcker än högutbildade, där har mer än böcker. 21 pro- cent av arbetarna har mindre än böcker och av de högre tjänstemännen och akademi- kerna har mer än böcker. man dessutom om man bor i , eller och minst böcker om man bor på ren landsbygd eller i en mindre tätort. Attityden till bokläsning är i stort sett odelat positiv: Det är ytterst få som instämmer i påståenden som: Det är tråkigt att läsa böcker () och Att läsa böcker är att kasta bort sin tid (). tycker att det är synd att män- niskor inte läser mer böcker och att det alltid ger en viss behållning att läsa böcker. 69 pro- cent håller med om påståendet Om böcker vore bil- ligare skulle folk köpa mycket fler böcker, men en- dast säger sig ha blivit mer intresserade av att köpa böcker på grund av momssänkningen. Det är dock som anser att momssänkningen var en effektiv åtgärd för att stimulera bokläsandet i . Skillnaden i attityder till bokläsning mellan män Hur påverkar momsen läsandet? och kvinnor är att det råder en starkare positiv in- ställning bland kvinnor. Män och kvinnor tycker lika- dant, men andelen som instämmer i positiva attityder till bokläsning är högre bland kvinnor. Likadant är det när det gäller påståen- den som är negativa till bokläsning. Drygt 10 procent- enheter fler kvinnor än män tar avstånd ifrån dessa påståenden. av männen och av kvinnorna anser att momssänkningen har gjort dem mer intresserade av att köpa böcker. Bland kvinnorna är det som håller med om att momssänk- ningen var en effektiv åtgärd för att stimulera bok- läsandet i . Bland männen är det 14 procent- enheter färre som instämmer. Anmärkningsvärt är även att av männen säger sig inte ha nå- gon uppfattning i denna fråga. Minst positiv attityd till bokläsning återfinns bland de yngre mellan 15–29 samt bland de äldsta mellan 80–85. i åldern 20–i åldern 15–19 anser att det är tråkigt att läsa böcker och av de äldsta anser att bokläsning bara är att kasta bort sin tid. Detta är de högsta andelarna för de negativa påståendena. Oavsett hur det må påverka bokläsningen så är klasskillnaderna mindre när det gäller attityden till bokläsning. Arbetare, tjänstemän, egna företagare och akademiker och högre tjänstemän är alla rörande överens om vikten och värdet av att läsa. Om man ändå skall se till skillnaderna så är det arbetare och egna företagare som har en något mer negativ inställ- ning till bokläsning än tjänstemän och akademiker har. Det handlar dock inte om några stora skillnader. Den tydligast märkbara skillnaden mellan grupperna syns då man ser till attitydfrågorna som direkt rör momsen. Där är det av arbetare och egna företagare som säger sig inte ha någon uppfatt- ning; vare sig om momssänkningen har gjort dem själva mer benägna att köpa böcker, eller om den har stimulerat läsandet bland allmänheten. på bristande kunskap om- eller intresse för bok- momssänkningen. Pocketböcker och andra böcker Än så länge köper och läser vi färre pocketböcker än andra böcker. 2002 hade köpt och läst 1–4 pocketböcker. hade köpt och hade läst lika många andra böcker. Bland de som inte läser så många böcker köper man alltså något fler böcker än man läser. Bland de som hade läst respektive köpt 5 till 15 böcker av något slag eller fler än 15 är dock förhållandet det motsatta. Man läser fler böcker än man köper. Detta gäller främst andra böcker än pocketböcker där överens- stämmelsen är större mellan hur många böcker man köper och hur många man läser. För läsandet av pocketböcker inverkar ålders- faktorn på ett sätt som inte alls syns när det gäller an- dra böcker. Pocketböcker läses främst av yngre män- niskor. Från åldern 20–29 sjunker andelen pocket- boksläsare stadigt med ökad ålder, från till 13 bland de mellan 70–79 och slutligen bland de äldsta. Även typen av boendeort påverkar i hur stor utsträckning man läser pocketböcker. Det sker en stegvis ökning i andelen pocketboksläsare från av de som bor på ren landsbygd, till i mindre tätorter, till i stad eller större tätort och slutligen av de bo- ende i , eller . Denna skillnad syns i stort sett inte alls när det gäller andra böcker. Var har man fått tillgång till böcker? Det absolut vanligaste sättet att få tillgång till de böc- ker man läser är genom en bokhandel. uppger att de fått tag på sina böcker där. Andra van- liga sätt att få tillgång till böcker är att låna dem av en familjemedlem () eller på ett bibliotek (), eller att helt enkelt få dem i present Drygt en femtedel har fått tillgång till böcker genom en bokklubb medan har köpt pocketböcker i Livsmedelsaffär, kiosk, pressbyrå eller dylikt. Kvinnor är mer benägna att låna böcker av familje- medlemmar, låna på bibliotek och att vara med i bokklubbar än vad män är. Här är skillnaderna större än när det gäller den vanliga bokhandeln. Det är dess- utom större skillnad mellan män och kvinnor när det gäller boktillgång genom en livsmedelsaffär än det är när det gäller en kiosk, tobakshandel eller pressbyrå. Detta beror antagligen på att det genremässiga utbu- det skiljer sig åt mellan dessa återförsäljningsställen. Det är endast tillgång till böcker genom Internetbok- handel som är vanligare bland män än bland kvinnor även om differensen endast är . Graden av bokläsarnas utbildning påverkar inte på något uppseendeväckande sätt var man har fått till- gång till de böcker man har läst utan korrelerar i stort sett med övriga bokläsningsvanor. Högutbildade handlar mest i bokhandel, i kiosker, får mest böcker i present och så vidare. De tillgångssätt som sticker ut är delvis Internetbokhandel och läsning i arbetet, där andelen högutbildade är mer än dubbelt så stor som bland de med medelhög utbildning och nästan sju gånger större än bland de lågutbildade. När det gäller böcker som lånats av familjemedlem är dock skillnaden mellan hög- och medelutbildade i stort sett obefintlig. Att man får tag på sina böcker på olika sätt i stor- stad och på landsbygd är inte så underligt. Främst handlar det om tillgång och tillgänglighet. Andelen som handlat böcker i bokhandel är drygt 20 procent- enheter högre i stad och större tätort samt storstad än den är i mindre tätort och på ren landsbygd. Biblio- tekslånen är ovanligare på landsbygden än i övriga områdestyper och det är vanligast att köpa böcker i kiosk, tobakshandel eller pressbyrå samt att handla böcker via en Internetbokhandel i , Göte- Hur påverkar momsen läsandet? Däremot är det vanligare att få till- gång till böcker genom en bokklubb ju lantligare man bor vilket kan tyda på att övrig bristande tillgång till böcker ersätts med just bokklubbar. Det är dessutom ungefär lika många som köpt böcker i livsmedelsaffär oberoende av i vilken typ av område man bor. Den absolut vanligaste typen av bok att läsa är roma- nen. uppger att de läst fem eller fler roma- ner . Tätt därefter följer deckare/thriller . Övriga bok- genrer ligger långt efter de två förstnämnda. Det är endast genren fackbok/studiebok som knappt når . Barn- och ungdomsböcker har läst minst fem av och för övriga genrer ligger läsningen . Bland de frekventa läsarna av romaner är det fler kvinnor än män (mot 11) och bland läsarna av deckare/thriller är det fler kvinnor än män (mot 12). av kvinnorna och av män- nen har läst minst fem barn/ungdomsböcker , en skillnad på 7 procent- enheter. Science fiction och fantasyböcker läses främst av unga mellan 15–19. Genrerna memoarer/biogra- fier samt böcker om samhälle/politik har generellt sett låg andel läsare. Undantaget är dock de äldre mel- lan 70–79 där hade läst fem eller fler av dessa typer av böcker. Böcker om samhälle/ politik och handböcker för hobby/fritid är dessutom de enda genrer där den frekventa läsarandelen är större bland män än bland kvinnor. Fack- och studie- böcker läses kanske inte helt oväntat främst av unga mellan 15–29, högutbildade och akademiker/ högre tjänstemän. Det är skillnad på vem som läser olika genrer. Detta blir tydligast om man förhåller sig till läsarens egen subjektiva klassbedömning. Hur påverkar momsen läsandet? Andel frekventa läsare av olika bokgenrer 2002 (procent) Kommentar: Till frekventa läsare räknas de som säger sig ha läst fem eller fler böcker av respektive bokgenre . lan arbetare och högre tjänstemän/akademiker är det gällande romanläsning. av högre tjänste- män/akademiker har läst minst fem romaner . av arbetarna har gjort detsamma. Här är differensen mellan de två grupperna . Näst störst skillnad är det för läsningen av deckare/thriller och fackbok/ studiebok. För läsningen av båda dessa genrer skiljer sig arbetare och högre tjänstemän/akademiker åt . Gällande övriga genrer är skillnaderna små. Totalt är det som anser att deras bokläs- ning har ökat något eller mycket . tycker att bokläsningen har minskat och mer än hälften () anser att deras bokläsning varken har ökat eller minskat. När det gäller bokköp är det jämnare fördelat. anser att deras bokköp har ökat och att det har minskat. Både för bokläsning och bokköp är det främst kvinnor som anser att det har ökat (i snitt mot av männen). Det är dock ungefär lika stor andel kvinnor som män som anser att både bokläsning och bokköp har minskat . De som främst anser att deras bokläsning har ökat är de yngre. mellan 15–tycker sig läsa mer . Därefter sjunker andelen med den uppfattningen gradvis med åldern. Samma mönster syns dock inte bland de som anser att deras bokläsning minskat . Där varie- rar den procentuella andelen mellan 10–utan att kunna relateras till en åldersfaktor. Även bokköpen har ökat främst bland de yngre, dock med undantag av den yngsta gruppen mellan 15–. Där kan man anta att en stor andel fortfa- rande delvis förlitar sig till sina föräldrar för inköpen. Från åldersgruppen 20–sjunker därefter andelen som anser sig ha köpt mer böcker med åldern. Hur påverkar momsen läsandet? För vem har bokläsningen ökat och minskat ? Akademiker/ högre tj. Kommentar: De positiva procentsatserna avser de som anser att deras bokläsning ökat något eller mycket och de negativa procentsatserna avser de som anser att deras bokläsning har minskat . det gäller de som anser att deras bokköp minskat un- der det gångna året ser vi en tydlig skillnad jämfört med bokläsningen. Bland de äldre är det en klart större andel som har köpt färre böcker . av de mellan 70–85 anser att deras bok- köp har minskat . Ett syfte med att sänka bokmomsen är att få män- niskor som inte läser så mycket att läsa mer. Detta resultat låter dock vänta på sig. Den största andel som anser sin bokläsning ha ökat återfinns bland de som läser ofta (), medan de som aldrig lä- ser har högst andel som säger att deras bokläsning är oförändrad () eller har minskat (27 pro- cent). Detta innebär att det främst är frekventa bok- läsare som har ökat sin bokläsning under det senaste Läsningen bland de som läser mindre eller inte alls har inte förändrats i positiv riktning. De frekventa bokläsarna som anser att de köpt pocketböcker. av dem har köpt 5 eller an- dra böcker . har ökat är skillnaden till pro- cent andra böcker). Det verkar främst vara romaner som de frekventa läsarna har köpt mer av . av de som har ökat sina inköp har köpt fem eller fler romaner och har köpt fem eller fler deckare/thriller. Bland de sporadiska läsarna som har ökat sina inköp är det dock främst deckare man köpt. av dem har köpt 1–4 deckare och har köpt 5 eller fler deckare. Hur påverkar momsen läsandet? dem har köpt 1–4 romaner och har köpt fler än 5. Attityden till bokläsning är, kanske inte så förvå- nansvärt, mest positiv bland de som har ökat sina bokköp . Detta gäller både bland frekventa bokläsare och sporadiska. Generellt sett är dock attityden till bokläsning mer positiv bland de som läser ofta men har minskat sina bokköp än bland de som läser sporadiskt och köper mer böcker . Störst skillnad är det mellan de sporadiska läsarna som har ökat sina bokköp och de sporadiska läsarna som har minskat sina bokköp. Påståendet att bokläsning bara är att kasta bort sin tid motsätter sig av de sporadiska läsarna som har ökat sina bokköp. av de som har minskat sina bokköp motsätter sig detta. När det gäller frågorna som direkt rör bokmomsen är det stor skillnad mellan de som har ökat och de som har minskat sina bokköp . Bland de frekventa läsarna vars bokköp har ökat är det som anser att bokmomsen har gjort dem mer intresserade av att köpa böcker. Av de vars bokköp har minskat är det som håller med. Samma förhållande råder bland de sporadiska läsarna. av de som har ökat sina bokköp och av de som har minskat sina bokköp håller med. Detta tyder på en bra överensstämmelse mellan attityd och handling. De som inte anser att bokmomsen har gjort dem mer intresserade av att köpa böcker har heller inte ökat sina bokköp i samma utsträckning som andra. Då bokläsningen ökar och man har en rad möjliga orsaker till detta – bokmomssänkningen, nya försälj- ningsställen osv – så är det givetvis intressant att när- mare studera de som kan tänkas vara nya läsare. Ett sätt att möjliggöra detta är att se till de bokläsare som inte läser särskilt frekvent, men ändå uppger att deras bokläsning har ökat. En rimlig tolkning av denna svarskombination är att de föregående år (2001) inte alls läste böcker eller åtminstone väldigt sällan. Denna grupp kommer jag fortsättningsvis att referera till som nya läsare.