sou · GRB3105d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Därför beskrivs de inte närmare i detta kapitel utan i stället hänvisas till beskrivningarna av Miljö- och landsbygds- programmet (kapitel 6, 7, 8 och 10). Däremot skiljer sig målen i viss mån åt mellan de båda Mål 1-områdena och därför sker själva utvärderingen separat. Utvärderingen sker gentemot de operativa målen för respektive insatsområde. Underlag för att utvärdera de specifika och över- gripande målen saknas. Det har överlag varit svårt att få fram säkra uppgifter som underlag för utvärderingen. I huvudsak beror detta på problem relaterade till datasystem. Underlaget har också varit av varierande kvalitet. 12.4Övergripande mål för insatserna Det övergripande målet för insatsområde 4 i är en levande landsbygd med god tillväxt och sysselsättning.8 Det övergripande målet för insatsområde 3 i regionen är att stärka landsbygds- och glesbygdsområdenas kon- kurrenskraft och främja en långsiktig och hållbar utveckling.9 12.5Resultatmål och resultat av insatserna Tabellerna 12.1, 12.2 och 12.3 visar antalet beslut och belopp i för investerings-, start- och förädlingsstöd upp- delat på kust och inland. Beloppen avser både EU-medel och annan finansiering. Insatserna för kompetensutveckling redovisas separ- at.10 Mål 1 SOU 2003:105 Investerings-, start- och förädlingsstöd Källa: i , 2003.11 Trots att det blev möjligt att söka investeringsstöd först kom många ansökningar in redan under detta första år. Särskilt stor var efterfrågan i kustlandet där prioriteringar bland ansökningarna måste göras. Fler beslut fattades om startstöd än under föregående period. En ökning av antalet ansökningar skedde som till stor del var en följd av ändrade skattebestämmelser. Intresset för föräd- lingsstödet var lågt vilket främst berodde på att informations- insatserna var otillräckliga. För kompetensutveckling inom jordbruket beslutades det om insatser för sammanlagt . Dessa betalades emellertid ut först , då verksamheten kom igång sent . Aktiviteterna bedrevs inom tre delprogram: 1.Bevarande av den biologiska mångfalden och kulturhistoriska värden i odlingslandskapet samt bevarande av ett öppet odlings- landskap i skogsbygderna och i norra . 2.Skydd av miljökänsliga områden. 3.Åtgärder för att främja ekologisk produktion. Delprogram 1 innefattade främst upprättandet av åtgärdsplaner. Ingen verksamhet bedrevs inom renskötselområdet. Delprogram 2 var främst kopplat till obligatoriska utbildningar för sökande av REKO-stöd. I delprogram 3 var de huvudsakliga aktiviteterna kurser och rådgivning.12 Inga beslut fattades om kompetensutveck- ling inom skogen under 2000.13 SOU 2003:105 Mål 1 Investerings-, start- och förädlingsstöd Källa: i , 2003.14 Då efterfrågan på investeringsstöd i kustlandet var stor hade flera beslut flyttats till 2001. var intresset större i kustlandet än i inlandet. Efterfrågan på startstöd ökade till 2001. Ökningen var framför allt ett resultat av en högre efter- frågan bland rennäringsföretagen vilka uteslutande är lokaliserade till inlandet. Efterfrågan på förädlingsstöd ökade i kustlandet men var fortsatt låg i inlandet.15 Detta beror enligt uppgift på att stöd- formerna inom de regionala företagsstöden är mer gynnsamma att söka.16 För kompetensutveckling inom jordbruk beslutades det om totalt . tillkom delprogram 4 – ett ekonomiskt hållbart lantbruk. För verksamheten i delprogram 1 gällde ett fortsatt arbete med att upprätta åtgärdsplaner. Delprogrammen 2 och 3 genomfördes delvis gemensamt. Rådgivningen ökade i omfattning jämfört . Verksamheten inom delprogram 4 hade i huvudsak kurskaraktär.17 För kompetensutvecklingsinsatser inom skogsbruk- et beslutades det om insatser för cirka 4 miljoner kronor.18 Investerings-, start- och förädlingsstöd Källa: i , 2003.19 Efterfrågan på investeringsstöd fortsatte att öka . var intresset något större i kustlandet än i inlandet. Intresset för startstödet ökade. Efterfrågan på förädlingsstödet var fortsatt låg, men budgetmedlen utnyttjades fullt ut. I kustlandet var situationen något bättre. Ytterligare informationsinsatser genomfördes för att öka intresset. För kompetensutveckling beslutades det om insatser för inom jordbruket och inom skogsbruket.20 Verksamhet bedrevs inom alla fyra delprogram- men.21 För Investeringsstödet är resultatmålen för hela perioden att: 10 företag får ny och/eller kompletterande verksamhet och 60 arbetstillfällen bevaras/skapas varav 30 för kvinnor.22 Fram /2003 har målet att 10 företag ska få kom- pletterande verksamhet uppnåtts. har 27 arbetstillfällen skapats, varav 6 för kvinnor, och 625 arbetstillfällen bevarats, varav 133 för kvinnor. har 5 arbetstillfällen för kvinnor försvunnit. Resultaten överstiger kraftigt de uppsatta mål- en. Andelen kvinnor är dock lägre än i målen.23 För Startstödet är resultatmålen för hela perioden: 15 övertaganden varav 7 för kvinnor och 5 nya företag varav 3 för kvinnor.24 Redovisningen sker med hjälp av datasystemet STINS enligt vilket det inte är möjligt att dela in informationen i övertagande av befintliga och skapande av nya företag. Därför redovisas här både antalet nya företag och antalet små och medelstora företag som fått stöd, men utan att informationen preciseras närmare enligt målens indelning. Fram /2003 har startstöd utgått till 60 nya företag som skapats eller tagits över, varav 6 av kvinnor. Oavsett om företag övertagits eller om nya har skapats så över- stiger resultaten målen med bred marginal. Andelen kvinnor är emellertid mycket låg.25 För Förädlingsstödet är resultatmålen för hela perioden: 15 nya arbetstillfällen varav 7 för kvinnor, 15 bevarade arbetstillfällen varav 7 för kvinnor och 5 nya företag varav 3 för kvinnor.26 Fram /2003 har totalt 12 nya arbetstillfällen skap- ats och 57 arbetstillfällen bevarats genom förädlingsstödet. Totalt har 7 nya företag fått stöd. Måluppfyllelsen är således god. Upp- gifter om andelen kvinnor saknas.27. För Kompetensutveckling är resultatmålen för hela perioden: 400 personer i aktiviteter varav 150 kvinnor, 200 företag i aktiviteter, 75 företag som övergår till ekologisk djurhållning, en ökning av den ekologiskt odlade arealen med och 50 företag som deltar i nätverk varav skall vara ägda av kvinnor.28 Fram /2003 deltog 10 167 personer i kompetens- utveckling varav 2 565 var kvinnor. Resultatet överskrider därmed vida målen. Andelen kvinnor var emellertid lägre än det uppsatta målet. Information saknas om antalet företag som deltagit i aktiv- iteter för kompetensutveckling, men enligt uppgift från länsstyr- elsen i deltar i genomsnitt 2 personer per företag i aktiviteterna. Detta skulle innebära att sammanlagt omkring 1 695 företag har deltagit under perioden.29 Enligt statistik gick sammanlagt 125 lantbruk- are in i åtagande om ekologisk djurhållning åren 2000–2002. Om dessa har fått rådgivning genom insatserna för kompetensutveck- ling går däremot inte att fastställa. 1999 utgick stöd för ekologisk odling för sammanlagt . 2002 var motsvarande areal . Ökningen är således 3 715 hektar.30 Uppgifter om antalet företag som deltar i nätverk finns inte. Någon kvalitativ utvärdering av kompetensutvecklingen har inte gjorts i med undantag för två enkätundersök- ningar av mindre omfattning i 2003. De avsåg en kurs i miljövänlig konventionell odling och insatser för jordbrukare med ekologisk produktion. I båda fallen ansåg en majoritet att de haft praktisk nytta av åtgärderna.31 Tabellerna 12.4, 12.5 och 12.6 visar antalet beslut och belopp för investerings-, start- och förädlingsstöd samt kompetensutveckling uppdelat på kust och inland. Beloppen avser EU-medel och svenska offentliga medel. Källa: i , 2001.32 Beslut om investeringsstöd började fattas först , men antalet ansökningar blev ändå relativt högt. Fler beslut fattades om startstöd . En ökning av antalet ansökningar skedde som till stor del var en följd av ändrade skatte- bestämmelser. Inga beslut om förädlingsstöd fattades. Kompetens- utvecklingsinsatser bedrevs i samma omfattning som under den föregående programperioden. De budgetmedel som avsatts för- brukades.33 Källa: i , 2002.34 var antalet ansökningar om investeringsstöd stort för att sedan avta. Intresset var störst i de centrala delarna av . Huvuddelen av stödet har gått till jordbruket. Andelen trädgårds- och rennäringsföretag är liten. Intresset för startstödet minskade . Flest ansökningar kom från . Efterfrågan på förädlingsstöd är låg i jämförelse med Miljö- och landsbygdsprogrammet. En orsak till detta tros vara brist på information. En annan orsak kan vara att annan mer förmånlig finansering finns genom länsstyrelsernas regionala insatser. Antalet deltagare i kompetensutveckling har varit högt. För samtliga åtgärder gäller att det fattats fler beslut till ett högre belopp i inlandet än i kustområdet.35 Källa: i , 2003.36 Något färre beslut om investeringsstöd fattades än beroende framför allt på att många ärenden avslutats först . Antalet startstöd fortsatte att minska och var noll i kustområdet. Förädlingsstödet ökade beloppsmässigt men låg fortfarande på en låg nivå som kan bero på att vissa ansökningar fördes över till investeringsstödet och beviljades där. Kompetens- utvecklingen fortsatte som tidigare.37 För Investeringsstödet är resultatmålen för hela perioden: 50 nya arbetstillfällen varav minst 20 för kvinnor, 150 bevarade arbetstillfällen varav minst 40 för kvinnor, 20 nya företag varav minst 8 med enbart kvinnligt ägande och stöd till 150 företag varav minst 30 med enbart kvinnligt ägande.38 Fram /2003 har investeringsstödet resulterat i att totalt 41 nya arbetstillfällen har skapats, varav 16 för kvinnor. innebär att med hittillsvarande takt kommer målet att överträffas med god marginal vid programperiodens slut. 328 arbetstillfällen har bevarats, varav 68 för kvinnor. Resultatet är klart bättre än det uppsatta målet. Andelen bevarade arbetstillfällen för kvinnor är emellertid lägre än i detta. Antalet nya företag uppgår till 9, varav 3 ägs helt av kvinnor. Med hittillsvarande takt kommer målet att uppfyllas fram till programperiodens slut. är andelen före- tag ägda av kvinnor lägre än målet. Totalt 370 företag har fått stöd vilket innebär att målet 150 företag inte är uppnått. Uppgift om andelen kvinnor saknas.39 För Startstödet är resultatmålet att: 20 nya företagare får stöd till etablering av företag varav minst 5 med enbart kvinnligt ägande.40 Fram /2003 har startstödet resulterat i att 63 nya företag har etablerats, genom övertagande eller nyetablering, varav 7 ägs enbart av kvinnor. Målet har därmed uppnåtts för antalet företag men inte för andelen kvinnor. Startstödet har dessutom inneburit att 25 nya arbetstillfällen har skapats, varav 9 för kvinnor.41 För Förädlingsstödet är resultatmålen för hela perioden att: stödja minst 50 företag varav minst 15 skall ha enbart kvinnligt ägande, skapa 5 nya företag varav minst 2 skall ha enbart kvinnligt ägande, skapa 20 nya arbetstillfällen varav minst 10 för kvinnor och bevara 60 arbetstillfällen varav minst 30 för kvinnor.42 Fram /2003 har 2 nya företag skapats varav ett har kvinnligt ägande. Måluppfyllelsen i övrigt är dålig. Förädlings- stödet har inte lett till några nya arbetstillfällen, medan 7 arbets- tillfällen har bevarats. Uppgift saknas när det gäller andelen bevarade arbetstillfällen för kvinnor. 14 företag har givits stöd. Med nuvarande takt kommer målen inte att uppfyllas under programperioden.43 För Kompetensutveckling är resultatmålen för hela perioden att: 5 000 jord- och skogsbrukare utbildas i miljömässigt och eko- nomiskt långsiktigt hållbara produktionsmetoder varav minst 2 000 skall vara kvinnor och 300 rådgivningsprojekt genomförs avseende åtgärdsplaner, demonstrationsgårdar och informationsinsatser för främjande av lantbrukets miljömål.44 Fram /2003 har totalt 15 471 personer deltagit i kompetensutveckling, varav 4 964 kvinnor. Resultaten överstiger därmed vida de uppsatta målen utom för andelen kvinnor. Ett stort antal rådgivningsprojekt för jordbruket har genomförts. Se tabell 12.7. Kompetensutveckling för jordbruk 2000–2002 Källa: i , 2003.45 Även inom skogsbruket har ett stort antal rådgivningsprojekt genomförts. Se tabell 12.8. Mål 1 SOU 2003:105 Kompetensutveckling för skogsbruk 2000–2002 Källa: i , 2003.46 Resultaten överskrider de uppsatta målen med bred marginal. Någon kvalitativ utvärdering av kompetensutvecklingen har inte gjorts i För Mål 1 märks en tydlig skillnad mellan kust och inland när det gäller antalet beslut och stödbeloppens storlek. Generellt gäller att kustområdet uppvisar ett bättre resultat. Sanno- likt beror detta i första hand på de allmänt bättre förutsättningarna för jordbruk i kustlandet. Intresset för investeringsstöd är genomgående högt, medan efterfrågan på förädlingsstöd är låg. Det senare beror delvis på att liknande, mer förmånliga stöd ges genom andra program, t.ex. regionalpolitiska företagsstöd, och att ansök- ningar flyttats över till investeringsstödet. Ytterligare en orsak är sannolikt otillräcklig information. Måluppfyllelsen för de olika åtgärderna varierar, men i många fall, särskilt när det gäller arbetstillfällen och antalet deltagare i kompetensutveckling, har utfallet vida överskridit de upp- satta målen. Utredningen menar att de goda resultaten delvis beror på att målen satts för lågt. Resultaten kan också bero på att mer generella åtgärder har genomförts i förhållande till vad som ursprungligen planerades. Måluppfyllelsen för andelen kvinnor är genomgående låg, något som bör uppmärksammas och åtgärdas. För Mål 1 märks också en tydlig skillnad mellan kust och inland, men till skillnad från har flest beslut fattats för inlandsområdet. Det är framför allt i som efterfrågan på stöd varit betydande. Även i denna region är investeringsstödet efterfrågat. är litet och måluppfyllelsen för denna åtgärd är dålig. Resultaten av insatserna för kompetensutveckling har liksom i kraftigt överskridit de uppsatta målen. Även här bedöms de initiala målen ha satts lågt. Åtgärderna kan också ha blivit mer generella än vad som ursprungligen avsågs. I övrigt gäller att måluppfyllelsen är något bättre eller i nivå med vad som kan förväntas efter halva programperioden, utom för andelen kvinnor som är lägre än målet. De redovisade resultaten är förenade med en viss, i några fall betydande, osäkerhet. Det gäller särskilt uppgifter om antalet bevarade arbetstillfällen som sannolikt är överskattade. Andra osäkerheter beror på dubbla datasystem dvs. en viss rapportering enligt STINS och en annan enligt datasystem. Flera av indikatorerna går inte att få fram genom STINS och bygger därför på tolkningar. Utredningen menar att behovet är stort av ett fungerande och enhetligt system. Bedömningar av de olika stödens ändamålsenlighet, utformning, administrativa hantering etc. i mer generella termer görs i samband med behandlingen av motsvarande stöd i Miljö- och landsbygds- programmet. Det har bedömts mindre lämpligt att göra sådana bedömningar separat för stöden i Mål 1, därför att det dels är fråga om likvärdiga stöd, dels i vissa avseenden finns sämre bedömnings- underlag för Mål 1-stöden på grund av mer ofullständig redovis- ning. 12.7Miljö- och landsbygdsprogrammet och Mål 1 – en jämförelse För att få en bättre bild av utfallet i Mål 1 har de ingående stöden jämförts med motsvarande stöd i Miljö- och landsbygdsprogram- met, dvs. i övriga av landet. Investeringsstödet har varit efterfrågat i hela landet. I lands kustområde gjordes prioritering av ansökningarna 2000. Sammanlagt beslutades om 686 investeringsstöd i Mål 1 till ett totalt belopp av . I övriga landet beviljades 1 801 stöd med sammanlagt . snittliga stödet var därmed i Mål 1 och i övriga landet. Fördelningen av investeringsstödet på olika slags investeringar framgår av tabell 12.9. Bilden är i stort sett likartad över hela landet. Överlag går en stor del av stödet till djurstallar, huvudsak- ligen för nötkreatur. Stödet till gödselvårdsanläggningar var störst i men avtog . Stöd till komplett- erande verksamhet gavs i ungefär lika stor utsträckning i hela landet. Fördelning av investeringsstödet på olika slags investeringar 2000–2002 Investeringstyp (%) för mjölk och nöt Övrigt, jordbruk och 1)Miljö- och landsbygdsprogrammet (ML), (NN) och (SSR). 2)ML X ingår i andra stallbyggnader. 3)Siffrorna är avrundade. Källa: , 2003, länsstyrelserna i och , 2003.48 I Mål 1 beviljades 125 startstöd med vilket ger per stöd. Genom Miljö- och lands- bygdsprogrammet beviljades 661 startstöd med vilket i genomsnitt blir per stöd. Fördelningen av startstödet på olika slags produktion framgår av tabell 12.10. Flest stöd har utgått till företag med mjölkproduktion. Detta gäller för hela landet. Produktionsinriktningen mjölk dominerade helt i för att sedan mer än halveras. Därnäst kommer företag med nötköttsproduktion, där stödet är störst i Miljö- och landsbygdsprogrammet. Andelen före- tag med svinproduktion har varit begränsad utom i då den uppgick till nästan hälften (i detta fall ingick dock även viss annan djurproduktion). var renskötselföretag viktigast bland stödmottagarna i . Fördelning av startstödet på olika slags produktion 2000–2002 Produktionsinriktning (%) 1) Y i SSR 2000–2002 ingår i svinproduktion. Källa: , 2003 och länsstyrelserna i och , 2003.49 För Miljö- och landsbygdsprogrammet är det operativa målet att underlätta för omkring 200 unga jordbrukare m.fl. att starta som företagare . I Mål 1 är motsvarande antal 20 totalt för perioden och i 20 . I alla tre områdena har målen överskridits, framför allt i . Överlåtelser från en nära släkting skedde inom Miljö- och lands- bygdsprogrammet i av fallen –2002. För är motsvarande siffra (i Väster- botten och i ). Skillnaden inom beror främst på att etablering av företag inom rennäringen i mindre utsträckning sker genom övertagande inom släkten. Överlåtelser från en nära släkting skedde i länsregionen i genomsnitt i av fallen. Sådana överlåtelser har minskat kraftigt . Den länsvisa fördelningen av startstödet i Mål 1 redovisas i tabell 12.11. Länsvis fördelning av beviljade startstöd i Mål 1- området 2000–2002 Källa: , 2003.50 Flest startstöd inom Mål 1-området har beviljats i och vilket beror på jordbrukets betydelse i och rennäringens betydelse i . Utredningen har i kapitlet om startstöd bedömt att detta har en låg måluppfyllelse i fråga om föryngring av jordbrukarkåren. Detta gäller också för Mål 1-området med undantag för rennäringen. Jämfört med jordbruket bedöms stödet här ha större betydelse som ett incitament till att starta nya företag. Tillskottet av likvida medel kan vara viktigare i detta sammanhang. Andelen övertaganden från nära släktingar är påtagligt lägre inom rennäringen än inom jord- bruket. Om startstödet avskaffas bör det därför för rennäringens del ersättas av något annat stöd med liknande inriktning. Så bedöms kunna ske inom ramen för andra insatsområden i Mål 1- programmen, lämpligen de med samisk inriktning (se kapitel 15). I Mål 1 fattades 28 beslut om förädlingsstöd med totalt . Inom Miljö- och landsbygdsprogrammet fattades 187 beslut med . I genomsnitt innebär detta per beslut i Mål 1 och i övriga landet. I avsåg av stöden företag med fler än 11 anställda, av dem lokaliserade till städer. avsåg företag på landsbygden. I länsregionen avsåg företag med fler än 10 anställda, varav företag med fler än 50 anställda. Endast avsåg företag på landsbygden. I övriga landet avsåg mer än hälften av stöden företag med färre än 40 anställda, merparten lokaliserade i eller nära tätorter. av stöden avsåg jordbruksföretag. Förädlingsstödet ska skapa eller bevara 1 500 arbetstillfällen genom Miljö- och landsbygdsprogrammet och 110 inom Mål 1. Målet är redan uppfyllt för Mål 1. har närmare 400 arbets- tillfällen skapats i övriga landet. Med denna takt beräknas målupp- fyllelsen endast bli vid programperiodens slut. I Mål 1 deltog sammanlagt 25 640 personer i kompetensutveckling –2002 varav 7 530 () var kvinnor. Inom Miljö- och landsbygdsprogrammet var motsvarande siffra 132 390 personer. Uppgift om andelen kvinnor i KULM finns endast för , där den uppgår till i kursverksamheten och för enskild rådgivning. Inom K2 var andelen och inom . 1Länsstyrelsernas gemensamma hemsida, /eu.htm och /, samt i , . 3Underhandsuppgifter från i , , kontaktperson, . 4Samlat Programdokument, Mål 1 , läns- styrelsen i , 2000, Utvecklingskraft och kunskapsdriven tillväxt: Samlat Programdokument, Mål 1. , 2000–2006, Förvalt- ningsmyndigheten i , 2000. 6Samlat Programdokument, Mål 1 , i , 2000. 7Utvecklingskraft och kunskapsdriven tillväxt: Samlat Programdokument, Mål 1. , 2000–2006, i , 2000. 8Samlat Programdokument, Mål 1 , 2000, i , 2000. 9Utvecklingskraft och kunskapsdriven tillväxt: Samlat Programdokument, Mål 1. , 2000–2006, i , 2000. 10Uppgifter från dataprogrammet STINS, , kontaktperson . Uppgifterna är inte avstämda vilket innebär att vissa avvikelser mot andra rapporter kan finnas. 11Mål 1 , Årsrapport , i , 2001. 13Jordbruksverkets underlag för utvärdering av Mål 1, , kontakt- person . 14Mål 1 , Årsrapport , i , 2002. 16Underhandsuppgifter från i , , kontaktperson . 17Mål 1 , Årsrapport , i , 2002. 18Jordbruksverkets underlag för utvärdering av Mål 1, , kontakt- person . 19Mål 1 , Årsrapport , i , 2003. 20Jordbruksverkets underlag för utvärdering av Mål 1, , kontakt- person . 21Mål 1 , Årsrapport , i , 2003. 22Programkomplement till SPD för Mål 1 , Version 2002, Förvalt- ningsmyndigheten i , 2002. 23NUTEK:s underlag för utvärdering av Mål 1 , , kon- taktperson . 24Programkomplement till SPD för Mål 1 , Version 2002, i , 2002. 25NUTEK:s underlag för utvärdering av Mål 1 , , kontaktperson och underhandsuppgifter från i samt , , kontaktpersoner respektive . 26Programkomplement till SPD för Mål 1 , Version 2002, Förvalt- ningsmyndigheten i , 2002. 27NUTEK:s underlag för utvärdering av Mål 1 , , kon- taktperson och underhandsuppgifter från länsstyrelserna i och , , kontaktpersoner respektive . 28Programkomplement till SPD för Mål 1 , Version 2002, Förvalt- ningsmyndigheten i , 2002. 29NUTEK:s underlag för utvärdering av Mål 1 , , kontaktperson och underhandsuppgifter från länsstyrelserna i , , kontaktperson . 30Underhandsuppgifter från , augusti, 2003 kontaktperson . 31Underhandsuppgifter från i , , kontaktperson . 32Mål 1 , Årsrapport , i , 2001. 34Mål 1 , Årsrapport , i , 2002. 36Mål 1 , Årsrapport , läns- styrelsen i , 2003. 38Programkomplement Mål 1 , 2000–2006, version 2002, i . 39Uppgifter för utvärdering av Mål 1 från i , kontaktperson . 40Programkomplement Mål 1 , 2000–2006, version 2002, i , 2003. 41Uppgifter för utvärdering av Mål 1 från i , , kontaktperson . 42Programkomplement Mål 1 , 2000–2006, version 2002, i , 2003. 43Uppgifter för utvärdering av Mål 1 från i , , kontaktperson . 44Programkomplement Mål 1 , 2000–2006, version 2002, i , 2003. 45Underhandsuppgifter från i , , kontakt- person . 47Uppgifter för utvärdering av Mål 1 och underhandsuppgifter från i , , kontaktperson . 48Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006, Jord- bruksverkets rapport 2001:19, Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, , Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet ,skrivelse till reger- ingen, , Underhandsuppgifter från läns- styrelsen i , kontaktperson och Förvaltningsmyn- digheten i , kontaktperson . 50 Underhandsuppgifter från , , kontaktperson .