sou · GRB316d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Sannolikheten är dock att andelen kvinnor med släktrelaterad koppling är större än den ovan redovisade, då det endast i vissa fall (och ) står om kvinnan är född XX, det vill säga om hon vid giftermål har bytt efternamn från familjeföretagets namn. I många fall är den kvinna som är ledamot av en styrelse den enda styrelsemedlem som har ett avvikande namn, och övriga har samma efternamn. Då finns det anledning att anta att kvinnan har bytt efternamn i och med sitt giftermål, men hon har räknats som utan släktskap i denna undersökning.10 Andelen kvinnor i styrelser med en släktrelaterad koppling till företaget och eller andra styrelsemedlemmar ligger trots detta på mellan 60–under hela undersökningsperioden. När det gäller mindre familjeföretag med kvinnor i styrelsen förefaller alltså den äldre Bonnierstrategin inte gälla, dvs. att inte låta familjens kvinnor delta i styrelsearbetet. I en undersökning som gjordes 1957 där 245 manliga företagsledare svarade på frågor om utbildning och social status visade det sig att av företagsledarnas fäder hade varit ägare av företag med mellan 10 och 200 anställda, och att hade fäder som varit ledare för företag av i samma storleksordning (1945/1962:148). De siffror som redovisas i den här undersökningen för samma decennium visar en högre procentsats när det gäller släktskapets betydelse för kvinnor, och av dessa hade någon ledande position i företaget (se tabell 2:6). förekommer även kvinnor i rollen av egna företagare. Det är företag utan styrelse, där kvinnan som äger (och grundade) företaget utgör hela ledningen. Dessa företag har således inte listat någon styrelse, utan kvinnan står registrerad som antingen ägare och chef eller ägare och direktör, eller endast som direktör. De företag där endast en kvinna står registrerad och således ofta både är direktör och ägare varierar mellan , med den lägsta noteringen 1973 (Jfr 1988). 10 Sådana källkritiska problem skulle kunna undanröjas om dessa individer kontrollerades via mantalsregister, eller till exempel Svenskt biografiskt lexikon, Vem är vem? eller Svenska män och kvinnor. Detta är dock en mycket tidskrävande process och har inte varit möjligt att genomföra inom ramen för den här undersökningen. Kvinnor i styrelser och som chefer – en historisk bakgrund Den vanligast förekommande styrelsekonstellationen där kvinnor deltar i styrelsen förefaller vara när kvinnan sitter som enda kvinna i styrelsen tillsammans med två män. Påfallande ofta har kvinnan samma efternamn som en av de andra männen; antingen är kvinnan gift med, syster eller mor till den ene mannen i styrelsen. dominerar den styrelsesammansättningen med mellan 38–. Därefter är den vanligaste styrelseformen den med 4 ledamöter varav 1–3 är kvinnor; den förekommer med mellan 5–. Om man undersöker hur många män som sitter i styrelser i relation till kvinnorna , så blir resultatet det som visas i tabell 2.5 nedan. Proportionerna är mellan 2–5 män per kvinna i styrelser, oavsett styrelsens storlek. Tabell 2.5: Genomsnittligt antal män per kvinna i företagsstyrelser. Stora styrelser ger alltså inte fler kvinnor i styrelsen, utan det innebär snarare att antalet män per kvinna i styrelsen ökar. Det finns dock ett fåtal undantag. Det välkända verktygs- och knivföretaget i , , hade 1941 och 1953 5 kvinnor i en styrelse på 7 personer. Det var grundaren (1856-1903) döttrar , , , och . Alla döttrarna var gifta och hade olika efternamn, men i registret noteras att alla kvinnorna var födda . Det ska emellertid noteras att alla kvinnorna var ledamöter; ingen av dem hade en direktörs- eller ordförandepost. De 5 systrarna ägde tillsammans företaget till 1959, då EA gick samman med Bahco. Kvinnor i styrelser och som chefer – en historisk bakgrund tid var maken till den äldsta dottern , , verkställande direktör (1960:50, 89). När det gäller kvinnors befattningar inom styrelsen har kalenderns egna benämningar använts som utgångspunkt. Poster som ordförande och direktör står som regel alltid utsatta. nämns ägaren, ibland även poster utanför styrelsen såsom kassör, kontors- och ekonomichef. När inget annat anges på de styrelsemedlemmar som ingår i styrelsen har dessa registrerats som ledamöter. Sannolikheten är emellertid stor att det bland dessa kvinnor även döljer sig delägare, eftersom detta endast undantagsvis anges i materialet (se diskussion om systrarna ovan). Tabell 2.6: Kvinnors fördelning på styrelseposter , 1921, 1931, 1941, 1953, 1963, 1973. Andel (%) Den mest markanta minskningen är andelen kvinnor som sitter i styrelser som ägare; 1921 var toppen då av kvinnorna var ägare och 1973 var siffran (man bör dock notera att underlaget 1921 är mycket litet). Denna siffra kan emellertid vara något missvisande eftersom den endast redovisar de kvinnor som står registrerade som ägare i Svensk industrikalender. Till exempel är (grundare av det välkända kravattföretaget 1885) endast noterad som ordförande 1919, och inte som ägare. Vid det laget hade även hennes äldste son, , trätt in i styrelsearbetet efter att ha blivit upplärd av sin mor (1945:70). Andelen kvinnor som direktörer ökar från 1953, för att sedan minska till 1973. Kvinnor i styrelser och som chefer – en historisk bakgrund var många direktörer i företag där endast en person var angiven, alltså i företag utan styrelse. var av kvinnorna direktörer i företag där de var den enda styrelsemedlemmen, 1921 var siffran , 1931 var den och 1941 var den , och 1953 har andelen ökat till . Denna siffra minskar dock och , och andelen företag med endast en kvinna minskar . Kvinnor som ordförande ligger mellan . Den vanligaste posten för kvinnor i styrelser är att sitta som ledamot; siffrorna pendlar mellan 1921 och som högst 1931. I genomsnitt ligger siffran på . Kan man då säga att då gifta kvinnor lagligen kunde agera som myndiga, och att när deras andel i styrelserna ökade så ökade även deras makt i styrelserna? Med tanke på att den utveckling som speglas här äger rum av , då stora förändringar skedde i den svenska ekonomin och i samhällspolitiska frågor, måste den relativa förändring som kan ses betraktas som obetydlig. Resultatet av den här undersökningen pekar i stället mot det motsatta – som undersökts här minskar kvinnornas makt i styrelserna. Även om andelen gifta kvinnor i styrelser ökar markant över perioden, så minskar andelen kvinnor som innehar speciella poster i styrelsen. Fördelningen av posterna mellan exempelvis är mycket likartad; medan andelen ägare har minskat 1973 har andelen ordförande ökat, i övrigt ser siffrorna påfallande likartade ut . Såsom diskuterar i nästa kapitel förefaller det alltså, paradoxalt nog, som om kvinnorna hade mer makt innan gifta kvinnor blev myndiga. Kvinnorna fick emellertid vänta på den makten; det var först när kvinnan blev änka som makten kunde utövas, och det var endast på basis av kvinnans make eller far som kvinnan kunde utöva kontroll över sitt ägande i familjeföretaget. Kvinnor som chefer utanför styrelsen sker marginella förändringar i kvinnors möjlighet till chefspositioner utanför styrelsen. finns inga kvinnor representerade i högre befattningar utanför styrelserna, och 1931 förekommer 10 kvinnor i positioner som Kvinnor i styrelser och som chefer – en historisk bakgrund chef, kontors- eller avdelningschef, kamrer eller kassör. Det bör emellertid noteras att 6 av dessa kvinnor hade ett släktskap till företaget. är dessa kvinnor 15 stycken, varav 13 är kontors- eller avdelningschefer. Ingen av dessa kvinnor hade någon känd släktrelation till företaget. finns 13 kontors- eller avdelningschefer, 2 kamrerer och 1 kassör, samt 1 lagerchef, 1 före– ståndare och 1 assistent som inte ingick i styrelserna. förekommer även kvinnor som ekonomichefer. utgör dessa kvinnor i chefsposition en försvinnande liten del av alla kvinnor som tas upp i Industri– kalenderns personregister, 1953 utgör de för att därefter minska, och 1963 är andelen , 1973 är den . Frekvensen av kvinnor på mellanchefsposition skulle möjligen kunna hänga ihop med rapporteringsproblem, det vill säga att man vid tidigare tillfällen inte valt att rapportera positioner utanför styrelserna. Slumpmässiga kontroller i tidigare upplagor visar dock att inrapporterade uppgifter om manliga kontors-, avdelnings- och ekonomichefer, fabriksdirektörer och dylikt förekommer. Då det inte finns någon samlad statistik, vare sig över det totala antalet personer än mindre över män och kvinnor på chefsbefattningar, kan kvinnors befattningar i relation till männens inte dock anges om inte hela personregistret bearbetas. Den forskning och empiri som diskuterats här tyder på flera saker. Forskningsgenomgången pekar på att kvinnor förefaller ha arbetat och haft företag, trots att lagstiftningen länge varit hindrande. För att försörja sig har kvinnor tvingats finna vägar runt de lagar som gjort dem omyndiga, och runt de regleringar som krävt formella yrkeskunskaper som de varit utestängda från att skaffa sig. Detta har lett till att kvinnor befunnit sig i den informella sektorn samt inom yrken som inte krävt någon formell utbildning, som varit lågt betalda och arbetsintensiva. När det gäller företagande har kvinnor startat företag inom näringar där de fått utrymme eller ibland tagit över makens rörelse vid hans död; de har således inte haft samma valfrihet och möjligheter som män på arbetsmarknaden. Forskningen visar hur samhällets informella föreställningar om kön i hög grad har Kvinnor i styrelser och som chefer – en historisk bakgrund påverkat kvinnors möjligheter och ibland gett avtryck till exempel i formell lagstiftning. Synen på kvinnan som underställd mannen visas kanske tydligast i den civilrättsliga lagstiftningen, där den gifta kvinnan så sent som fortfarande betraktades som omyndig. När det gällde egendomsförvaltning dröjde det till 1950 innan kvinnor som gift sig fick rätt att förvalta sin enskilda egendom – alltså bara . Det fanns också föreställningar om vad som kunde vara passande yrken för kvinnor, vilket innebar att kvinnor fick tillträde till vissa yrken och endast på särskilda villkor. Den undersökning som redovisats här har i huvudsak diskuterat kvinnor i aktiebolagsstyrelser , baserat på material ur Svensk Industrikalender. Resultatet är entydigt: kvinnor har spelat en mycket liten roll i styrelser , deras närvaro i dessa styrelser har i hög utsträckning varit beroende av deras släktskap med företaget, och deras befattningar har övervägande varit ledamotsposter. Över tid ökar andelen företag med minst en kvinna i styrelsen, med en toppnotering 1953. Man bör dock komma ihåg att det bland dessa företag även finns kvinnor med egna företag representerade. Civilrättslagstiftningen hade i allra högsta grad betydelse för kvinnors närvaro i styrelser; den förändring som inträder perioden efter gifta kvinnors myndighet visar en högre andel gifta kvinnor i styrelser, där tidigare änkor och ogifta kvinnor som var myndiga dominerat. Det är företrädesvis i familjeföretag som kvinnorna har deltagit i styrelsearbetet, och under hela undersökningsperioden har mellan av alla kvinnor i styrelser haft någon typ av släktrelaterad koppling till företaget. Även om andelen företag med kvinnor i styrelser har ökat , så har dock proportionerna inom styrelserna varit konstanta . I genomsnitt har det gått mellan 2 och 4 män på varje kvinna i styrelsesammanhang, beroende på styrelsens storlek. Större styrelser innebär alltså inte fler kvinnor i styrelsen, utan fler män. Kvinnors befattningar inom styrelserna har framför allt bestått av ledamotsposter. Mellan av kvinnorna har befunnit sig på ledamotsposter. Chefs– befattningar utanför styrelsen är ovanligt , men de ökar något under de senare decennierna. Sammanfattningsvis kan man säga att som undersökts här har fler företag kvinnor i styrelser, från (där en minskning skett års Kvinnor i styrelser och som chefer – en historisk bakgrund företag med kvinnor i styrelser), men inga större förändringar har skett i styrelsernas sammansättning. Några hypoteser kan formuleras för vidare forskning på basis av denna pilotundersökning och forskningsgenomgång. Under 1900- talet verkar mycket litet ha hänt med kvinnors möjligheter att bli chefer och delta i styrelsearbetet i det privata näringslivet. Kvinnor under förra delen av föreföll ha haft större möjlighet inom det privata näringslivet; däremot utestängde lagstiftningen många kvinnor från chefsbefattningar i statliga verk. Kvinnor kunde starta egna företag inom vissa näringar och i deltog i viss utsträckning i familjeföretags styrelser. Det behövs mer historisk forskning när det gäller frågan om huruvida det har skett en relativ försämring för kvinnors möjlighet att delta i det privata näringslivets styrelsearbete, som kvinnor i allt högre utsträckning deltar på arbetsmarknaden. Det som presenterats här är en begränsad studie på ett begränsat material, och ett material som inte ger någon information om de organisatoriska förhållandena i företagen. På vilka premisser deltog kvinnorna i styrelser? Fanns det ett motstånd mot kvinnors deltagande? Hur såg beslutsprocesserna ut i de styrelser där kvinnor hade maktpositioner? Hur påverkades processerna av kvinnors närvaro och frånvaro? Mer historisk forskning behövs både på samhälls- och organisationsnivå, och det finns många frågor där könsteoretisk historisk företagsforskning skulle ge ny, intressant och behövlig kunskap. , (1956/1988) : En levnadsteckning. , (1924/52) Chefen : 20. , (1982) Kvinnor, kunskap och makt i teknikens värld. Kvinnovetenskaplig tidskrift, vol. 3, nr. 3, s. 25–39. Billow, (1989) – ett rasande duktigt fruntimmer. Från , : kulturhistoriska förening. , (1991) Månglerskor: Att sälja från korg och bod i –1846. : , : Seelig. , (1997) Kvinnors dubbla beroende av sprit. (red.) Kvinnor och män som aktörer och klienter: en antologi som skildrar och framåt. : Nerenius & Santérus. , (kommande) Female Wholesalers in 1750–1820. , (1945/62) Företagsledning och företagsledare. : Nordisk rotogravyr. , (1987) Kampen om katedern: Feminiserings- och professionaliseringsprocessen inom den svenska folkskolans lärarkår, 1860–1906. , (1994) Statsbyråkratins erogena zoner: staten som mötesplats för manligt och kvinnligt. (red.) Bryta, bygga, bo: svensk historia underifrån. Frangeur, (1998) Yrkeskvinna eller makens tjänarinna: om yrkesrätten för gifta kvinnor i mellankrigstidens . Gratzer, (1996) Småföretagandets villkor: automatrestauranger . , (1987) Bröd och rosor: lönearbete och kvinnliga strategier. 1, s. 114–129. , (1988) Från familj till fabrik: teknik, arbetsdelning och skiktning i svenska fabriker 1830–1877. , (1993) Från till – männen, makten och marknaden. (red.) Den osynliga historien: Kvinnornas historia. , (1998) Den sociala ekonomin: familjen och bruk 1804–1856 (: Acta Universitatis Upsaliensis). Hedenborg, (1997) Det gåtfulla folket: barns villkor och uppfattningar av barnet . Hedenborg, och (2003) Makt och försörjning. , (1999) : en kraftkvinna . : kulturhistoriska fören. Ighe, (2000) Manliga förmyndares medborgerliga rätigheter och skyldigheter – något om genus som kvalifikation till offentligheten, omkring 1800–1850. och (red.) Kvinnor på gränsen till medborgarskap: genus, politik och offentlighet 1800-19. Jarnhammar, (1999) . , (1987) Arbetssökande kvinnor göre sig icke besvär: Kvinnors arbete på industriorten under 1930- talet. 1, s. 96–113. , (1999) Hemma hos firmafamiljen. Kvinnovetenskaplig tidskrift, vol. 20, nr. 1, s. 2132. , (1995) The Beginning of a Masculine Renaissance: The Debate on the 1909 Prohibition against Womens Night Work in . (red.) Protecting Women: Labor Legislation in Europe, the , and , 1880-1920. , och (1987) Om teknik, arbetsdelning och ideologi som formare av kvinnors – och mäns 1, s. 39–79. , (1981) Women have always worked: A : The Feminist . Kolbe, (1992) Mödrarna och välfärdsstaten: svensk och västtysk moderskapspolitik : en jämförelse. 4, s. 503–516. , (1979) Gästarbeterska i manssamhället: studier om industriarbetande kvinnors villkor i . Kåks, (2002) : industriarbete och vardagsliv genom (: forskningsråd). , (1960) Skarpa saker – ökad tyngd. Industria, vol. 56, nr. 2, s. 50–51, 88–89. , (1987) Det äro många postmästaränkor som sitta vid tjänsterna efter männen: Om postmästaränkor på 1600- talet. , no.1, s. 23–34. , (1997) : legendarisk pappershandlare i . (red.) Jag ger dig mitt liv: om fjorton kvinnor i . Manns, (kommande) En man för sin sak: om , och . och (red.) Men män då? Kön och svensk feminism under . , (1999) Tjänstebefattning som kan för henne vara passande: uppkomst och utveckling av könsbundna befattningar vid telegrafverket 1865–1920. : ekonomisk- historiska institutionen, Univ. , flera volymer. Niskanen, (2001) Husbondeväldets röst: äktenskap, egendom och kön . , och (red.) Kvinnor och jord: arbete och ägande från medeltid till nutid. Nordisk familjebok: konversationslexikon och realencyklopedi (1906) vol. 5, : Nordisk familjeboks förlag. , (2000) Människor kring ett företag: Kön, klass och ekonomiska resurser. 1872– 1939. : Ekonomisk historiska institutionen, . , (1987) Vad är förvärvsarbete? Kvinnovetenskaplig tidskrift, vol. 8, nr. 1, s. 54–65. , (1989) Tekniken – kvinnornas befriare? Hushållsteknik, köpevaror, gifta kvinnors hushållsarbetstid och förvärvsdeltagande – . : Tema, Univ. , , och (1993) Affärskvinnor i : Några glimtar ur 1900-talshandelns historia. : i samarbete med kvinnohistoriska fören. , (2000) En modern svensk ekonomisk historia: tillväxt och omvandling under två sekel. , (1912/1991) Minnen och upplefvelser , . av 1. uppl. SNI 92, Standard för svensk näringsgrensindelning 1992: innehållsbeskrivningar och nycklar = (1992) : SCB. , (1987) Från mejerska till mejerist. 107, s. 80–95. , (1992) Från mejerska till mejerist: en studie av mejeriyrkets maskuliniseringsprocess. SOU 1994:3 Mäns föreställningar om kvinnor och chefskap. Stenlås, (1998) Den inre kretsen: den svenska ekonomiska elitens inflytande över partipolitik och opinionsbildning 1940– 1949. , (1988) Osynliggörandet av kvinnor – exemplet företagare. Kvinnovetenskaplig tidskrift, vol. 9, nr. 1, s. 3–15. , och (1989) Kvinnor som företagare: osynlighet, mångfald, anpassning – en studie. Svensk industrikalender, flera årgångar. Trogen, (red.) (1993) Kvinnliga företagare förr och . , (1999) Märkduk och aftontoalett. Två systrar i textil verksamhet. Bidrag till konferensen Det vidgade rummet: Kvinnors idéer, strategier, nätverk och nischer på väg ut i offentligheten ca 1880-1940, , 10–. Wersén, (1945) Tema med variationer: Några glimtar ur kravattens historia. , (1980) Kvinnor, klasser och lagar 1750–1980. : Liber/Publica. , (1988) Kvinnors och mäns arbeten: 1880–1980: genusarbetsdelning och arbetets degradering vid en porslinsfabrik. , (1991) Delat arbete, delad makt: om kvinnors underordning i och genom arbetet: En historisk essä. 28, : Papers in Economic History. , (1995) Det löpande bandet vid : underordning eller karriär – två verkligheter för kvinnor, 1932– 1952. , (1999) Kvinnoarbete i –1950: , makt och arbetsdelning. : /Akademi. Wottle, (2000) Det lilla ägandet: korporativ formering och sociala relationer inom minuthandel –1810. : Stads- och kommunhistoriska institutet. , (1996) Barnmorskan och läkaren: och konflikt i svensk förlossningsvård 1870–1920. , , och (1990) Svenska kvinnor: föregångare, nyskapare. 3 Ägande och styrelser Ägande, innehav av toppositioner samt anställning i företaget brukar anses som grundläggande för inflytande och makt över företagets verksamhet (1986, 1987, Handler 1989, Gersick m.fl. 1997, Neubauer och Lank 1998, Brodin m. fl. Ägarinflytande kan utövas både från en anställning i företaget i fråga, från en styrelseposition, vid en bolagsstämma eller genom påverkan på andra ägare (et al, 1985). Inledningsvis diskuteras den separering mellan ägande och ledning, som , bidrog till en ny profession och yrkeskår av anställda företagsledare. Nära , , inleddes en debatt som syftade till att stärka ägarnas inflytande och synlighet i främst de börsnoterade bolagen. I kapitlet visas hur denna rörelse (corporate governance eller ägarstyrning) i motsats till sitt syfte har lett till en separering mellan ägande och ägarutövning. Effekterna av denna separering behandlas genom att diskutera kvinnors två vägar in i svenska bolags styrelser (om vi undantar fackliga representanter). Först behandlas de kvinnor som representerar och utövar andras ägande i styrelser. Därefter fokuseras på de kvinnor som utövar eget ägande, där basen för styrelsepositionen vilar på eget företagsbygge eller ärvd ägarmakt. Kapitlet visar att i det förstnämnda fallet – indirekt ägarutövning – konstrueras kvinnor som bristfälliga kandidater till en styrelseposition. I det andra fallet – direkt ägarutövning – konstrueras kvinnor som kompetenta styrelseledamöter. I detta kapitel problematiseras således den traditionella bilden av familjeföretag som nepotiska och oprofessionella. Istället framträder ägarfamiljer såsom agerande efter en logik som synliggör och konstruerar ägare som kompetenta ägarutövare. kvinnor ses som ägare betraktas och utbildas även de till kompetenta ägarutövare och styrelseledamöter. I familjeföretagen blir således kvinnorna styrelseledamöter för att de har familj (ägarfamiljen); i börsbolagen blir de förhindrade på grund av att de har familj (egen familj). Ägaren eller företagsledaren som styr? Ägarforskningen inom företagsekonomi har studerat effekterna av separationen mellan ägande och professionell företagsledning. Tonvikten har också legat på att bilda teori kring företagsledning allt sedan skrev om (1921). Själva ägandet har inte på samma sätt varit föremål för forskning och teoriutveckling. Glete (1987) hävdar till och med att forskningens bild av ägande i näringslivet präglas av en brist på helhetssyn och utvecklad teori. Det finns svenska studier kring olika former av ägande och ägares olika rationalitet eller handlingslogik (se t.ex. 1985, 1993, Glete 1987, 1989, och Javefors 1996). har en del uppmärksamhet riktats mot olika huvudmäns rationalitet, som i kooperationer (1994, 1997), ägarfamiljer (2000, 1993), koncerner (1989, Brodin m.fl. 2000) federationer (1994) och ideella organisationer (och 1997). Debatten om aktiva ägares inflytande i företag har dock pågått betydligt längre. var kritisk mot en separering av ägande och ledande som en konsekvens av lagförändringar i . diskuterar i The Wealth of Nations (1776/1986) de negativa effekter han såg var förknippade med aktiebolaget och ägarens begränsade personliga ansvar för företaget. Speciellt oroade han sig över ägarens möjligheter att finna lämpliga ledare. Han hävdade att eftersom de anställda cheferna inte riskerade sin egen förmögenhet, kunde de inte förväntas arbeta lika hårt som ägaren för lönsamhet och vinstmaximering. Med andra ord, han trodde inte att företag ledda av anställda chefer skulle vara lika lönsamma som ägarledda företag. Nepotism eller meritokrati? Trots Smiths farhågor, har senare teoretiker som och Means (1932), (1977, 1990) och (1995) hävdat motsatsen. De argumenterar för att den synliga handen, dvs den professionella chefen, utgör den huvudsakliga anledningen till den ekonomiska tillväxten i västvärlden sedan industrialiseringen. (1947) beskriver byråkratins överlägsenhet, i vilken rekrytering var baserad på meriter som kompetens och elitism, i stället för på släktband och vänskap som i de traditionella organisationerna. Han höll partikularism – rekrytering och befordran utifrån andra kriterier än objektiv, rationellt bedömd kompetens – som den främsta anledningen bakom ineffektivt ledda företag. Nepotism – val baserat på blodsband och släktskap – var en annan form av partikularism. Precis som (1911) trodde på möjligheten att objektivt bedöma och mäta kunskap och kompetens. diskuterade främst de negativa aspekterna av nepotism i anställningsförfarande. och Means (1932) samt (1977) behandlade ärvt ägarskap och ärvda chefspositioner.