sou · GRB338d1 · 2004-01-01 00:00:00 — dessutom en fjärrvärmeskatt till en mera rättvis fördelning av energiskattebördan genom en jämnare belastning mellan tätort och glesbygd. Eftersom fjärrvärmesystemen skiljer sig kraftigt åt skulle en koldioxidrelaterad värmeskatt få mycket ojämna regionala kon- sekvenser. Konsumenterna på några få orter skulle få bära en stor del av skattebördan, varför värmeskattens regionalt gynnsamma fördelningsegenskaper skulle gå förlorade. Principiellt skulle en sådan skatt dessutom innebära en blandning av fiskal skatt och miljöskatt, vilket strider mot själva grundprincipen i kommitténs förslag. Till yttermera visso skulle en koldioxidrelaterad värmeskatt som miljöskatt vara ett hårt slag i luften, eftersom hushållens värmepris- känslighet, såsom ovan nämnts, är obetydlig om inte obefintlig. De höga energiskattenivåerna för fossileldad värmeproduktion inom övrigsektorn har främjat konvertering i fjärrvärmen från fossila bränslen till obeskattade bränslen som biobränsle, torv, avfall och spillvärme. Konverteringarna har varit omfattande, och en del av de som genomförts hade sannolikt inte genomförts vid lägre skattenivåer. Potentialen för fortsatt styrning med energiskatter har därigenom avsevärt reducerats. De upp- repade höjningarna har medfört att energi- och koldioxidskatten till stor del blivit fiskal. En liten andel fossila bränslen, främst olja, måste alltid finnas kvar för effekttoppar i fjärrvärmen. En ytterligare skattehöjning ger ingen effekt på denna typ av bränsleanvändning. I storstadsregioner finns begränsade möjligheter att gå över till biobränslen, men även här har stora ansträngningar gjorts att gå över till skattebefriade bränslen på grund av de höga energiskattenivåerna. utgjorde oljeandelen i fjärrvärmeproduktionen , samma som naturgasandelen, medan kolandelen uppgick till . Detta kan jämföras med kraftvärmeproduktionen (el) där kolandelen uppgick till , oljan till och naturgasen till 6 procent.43 Detta är följden av att biobränslen ersatt kol och olja för värmeproduktionen, medan dessa bränslen inte bytts ut för elproduktionen. 43 Enligt uppgift från . Principiella överväganden och sammanfattande förslag bränsleeldade kraftvärmeverk allokeras det fossila bränslet skatte- mässigt till elproduktionen enligt nu gällande skatteregler. Effekterna av kraftigt reducerade marginalkostnader i värmepro- duktionen avser enbart fossileldade anläggningar. Utan kom- penserande åtgärder för att bevara biobränslenas nuvarande mycket höga konkurrenskraft kan utnyttjandet av framför allt värme- pumpar och elpannor, och i en del fall olja och naturgas, förväntas öka i den befintliga värmeproduktionen, som utnyttjan- det av biobränslen och spillvärme sjunker eller ökar betyd- ligt långsammare än tidigare.44 Eftersom huvudregeln anger att det krävs minst lika många medel som mål är det uppenbart att målkonflikten mellan ett effek- tivt skattesystem och biobränslenas och spillvärmens konkurrens- kraft kräver minst ett kompletterande medel. Härvidlag saknas inte kandidater: Förbudet att deponera brännbart avfall Det framstår som uppenbart att tillståndsreglering är ett mycket effektivt medel för att påverka bränslevalet i nya anläggningar, varför sådana inte kommer att påverkas av ett nytt energiskatte- system. Problemet utgörs av existerande anläggningar med tillstånd (om än tidsbegränsade) och med en hög grad av inbyggd flexibilitet i bränsleval och därför stora möjligheter till anpassning. Det finns även fossileldade anläggningar, främst oljeeldade, som står avställda av lönsamhetsskäl. Ett annat, om än något indirekt, medel är elcertifikaten. Dessa innebär mycket kraftiga incitament att konvertera till biobränslen i kraftvärmeproduktionen. Den indirekta effekten av elcertifikaten är att ca värmeproduktion i storstäderna säkras som biovärme. Förbudet mot deponering av brännbart avfall har skapat starka incitament för utbyggnad av avfallsförbränning. 44För en analys, se : Värmeskatt för fjärrvärme i . 45Se slutbetänkande Handel med elcertifikat (SOU 2001:77). Principiella överväganden och sammanfattande förslag förbränningskapaciteten förväntas, från till ca , inom den närmaste 5-årsperioden.46 Detta motsvarar ca värme. De brännbara soporna utgör alltså en betydande biobränslepotential. Handel med utsläppsrätter kan också komma att få en starkt styrande effekt på bränslevalet inom energiomvandlingssektorn. Enligt de preliminära uppgifter kommittén inhämtat från Flexmex2-delegationen kan tilldelningen av utsläppsrätter mycket väl komma att starkt gynna biobränslena. Ett alternativ som disku- teras är en form av benchmarkingsystem i vilket även biobränsle- eldade anläggningar skulle ges utsläppsrätter. Ett sådant system skulle sannolikt göra elcertifikatsystemet överflödigt för bio- bränsle. Även om så inte blir fallet (vilket vissa senare uppgifter från delegationen tyder på) kommer utsläppshandeln ändå innebära att det av kostnadsskäl kan bli mycket kännbart att styra om från befintliga biobränsleeldade anläggningar till fossila sådana. Den mest direkta styrningen av biobränsleanvändningen vore dock införandet av värmecertifikat. Fossileldade värmeverk kommer då att köpa certifikat och biobränsleeldade verk ge ut, att jämföra med dagens system där en skatt på fossila bränslen tas ut, medan biobränslen slipper skatt. Bioeldade kraftvärmeanläggningar skulle kunna ges rätt att ge ut både elcertifikat och värmecertifikat i förhållande till elproduktion respektive värmeproduktionen från ett sådant verk. Kvotplikten för värmecertifikat skulle bli mycket hög (storleksordningen ) och marknaden bli relativt begränsad. Kommittén har genom en konsultstudie fått ett underlag för belysning av möjligheter och problem med införande av värme- certifikat.47 Den slutsats som dras i konsultstudien är att möjlig- heterna synes goda att till relativt små kostnader komplettera elcertifikatsystemet med ett system för värmecertifikat. Ett antal problem, delvis av samma karaktär som problemen med elcertifi- katen, måste få sin lösning. Ett eventuellt införande av värme- certifikat kräver därför en mera djupgående analys som inte är möjlig att genomföra inom den snäva tidsramen för kommitténs arbete. Ett tilldelningssystem av benchmarkingmodell, när handel med utsläppsrätter införs, kan komma ett eliminera behovet av såväl elcertifikat som eventuella värmecertifikat för biobränsle. 46Werner, ibid. 47Andersson : Värmecertifikat i : En principiell analys. Principiella överväganden och sammanfattande förslag Fjärrvärmeproduktionen är i stor omfattning en angelägenhet, varför politiska överväganden också är en viktig driv- kraft bakom valet av bränsle. Knappa av fjärrvärme- produktionen är fortfarande i regi med övervägande delen i bolagsform. I många kommuner torde det därför av politiska skäl vara uteslutet att kraftigt öka fossilbränsleutnyttjandet. I näringslivsmodellen sjunker, relativt sett, naturgasens konkur- renskraft initialt visavi olja (och kol). Prissättningen på naturgas är i huvudsak baserad på gaskonsumenternas alternativkostnader, varför lägre skatter på konkurrerande bränslen övervältras i lägre lönsamhet för naturgasdistributörerna. Huruvida denna lägre lönsamhet skulle kunna övervältras på naturgasexportörerna är osäkert. På , vid en fullt liberaliserad naturgasmarknad och med en väl fungerande konkurrens inom EU, är det troligt att dagens skillnader i naturgaspriser mellan olika länder kommer att utjäm- nas. Om den svenska energibeskattningen bidrar till att försämra naturgasens konkurrenskraft i vid ett enhetligt naturgaspris inom EU, får de svenska naturgasdistributörerna bära kostnaden för den lägre lönsamheten. Alternativet skulle vara att övervältra kostnaden på slutkunderna, med färre kunder och minskad natur- gasanvändning som följd. En minskad naturgasanvändning väntas bidra till ökad användning av framför allt olja i fjärrvärmesektorn. En möjlighet, att utan statsfinansiella kostnader, påtagligt förbättra naturgasens konkurrenskraft på den svenska bränsle- marknaden vore att inkludera naturgasen i elcertifikatsystemet. Kommittén ser dock vissa politiska svårigheter med en sådan lösning då elcertifikatsystemet, enligt föreliggande förslag, är uppbyggt kring förnybara bränslen. Dock pågår diskussioner kring den slutliga utformningen av systemet, där bland annat torv och avfall är föremål för resonemang. Ett annat alternativ, som diskuterades inom Skatteväxlingskom- mittén, är att införa en ytterligare miljöskatt i näringslivsmodellen, som komplement till kolioxidskatten. En sådan skatt skulle kunna tas ut på bränslen med t.ex. höga askhalter, tungmetaller etc. Principiella överväganden och sammanfattande förslag 3.9.5Behov av uppföljning och helhetsbedömning Eftersom energiomvandlingssektorns utveckling är av vital betyd- else ur såväl energi- som miljösynpunkt finns det mycket goda skäl att noggrant följa upp effekterna av ett reformerat energibeskatt- ningssystem. En förändrad energibeskattning kan dock inte ses isolerad från övriga faktorer med stor inverkan på sektorns utveckling. Vid sidan av kommitténs arbete finns ett antal andra beslutade åtgärder, förslag och pågående utredningar av stor betydelse för värmesektorn. Till dessa hör införandet av elcertifikat,48 förändrad kraftvärmebeskattning,49 fjärrvärmemark- nadsutredningen,50 respektive utredningen om handel med utsläppsrätter, alla med stor betydelse för värmemarknadens utveckling. Först när sikten från effekterna av allt detta klarnat kan en helhetsbedömning göras. En ytterligare belysning av näringslivsmodellens konsekvenser för fjärrvärmens och naturgasens konkurrenskraft och bränslevalet inom energiomvandlingssektorn sker i avsnitt 16.7. 2002/03:40. 2002/03:1 s. 184 ff. 50Fjärrvärme på värmemarknaden (dir. 2002:160). Principiella överväganden och sammanfattande förslag Data och förutsättningar för den empiriska analysen De analyser som har genomförts med avseende på olika nivåer av energi- och koldioxidskatten inom industrisektorn (SNI 10–37) baseras på statistikunderlag som har beställts från (). I statistikunderlaget redovisas uppgifter om energianvändning, produktionsvärde, lönesummor (exklusive socialavgifter) samt antal anställda på 3-siffrig branschnivå för företag mer fler än tio anställda. Statistik över förädlingsvärdet i dessa branscher har hämtats från SCB:s statistikdatabas och omfattar samtliga företag inom varje bransch. För att analysera effekterna av olika nivåer på energi- och koldioxidskatten på branschnivå har det varit nödvändigt att korrigera uppgifterna om energianvändning med avseende på den del av energianvändningen som är skattebefriad, dvs. bränslen och el som används för annat ändamål än för motordrift och uppvärm- ning (s.k. råvaruenergi). Den korrigering av statistiken som har genomförts baseras på en uppskattning av hur mycket råvaruenergi som används inom respektive bransch. Det kan därför inte ute- slutas att den fördelning av råvaruenergin som har gjorts på 3- siffrig nivå i viss utsträckning kan påverka resultaten av beräk- ningarna. Därutöver baseras beräkningarna på statistik för ett enskilt år (2000), vilket innebär att såväl energistatistik som företagsstatistik avspeglar de förutsättningar, t.ex. vad gäller den allmänna ekono- miska konjunkturen, som gällde för industriproduktionen under just detta år. Beräkningarna är också utförda på aggregerad branschnivå, vilket innebär att effekterna på specifik företagsnivå i en bransch kan skilja sig avsevärt från de effekter som uppvisas för branschen som helhet. Principiella överväganden och sammanfattande förslag Sammantaget innebär detta att resultaten av beräkningarna skall tolkas med försiktighet. De siffror som presenteras på branschnivå anger inte de företagsspecifika effekterna av höjda energi- och koldioxidskatter, utan skall snarare ses som en indikation på hur olika branscher inom industrisektorn kan komma att påverkas av olika nivåer på energi- och koldioxidskatten. De beräkningar som har genomförts har utgått från olika kombinationer av nuvarande energibeskattning, dvs. energiskatt på bränsle, energiskatt på el samt koldioxidskatt. Skattesatserna kan dock aldrig understiga de minimiskattenivåer som anges i energi- skattedirektivet. För att värna energiintensiva företags konkurrens- kraft har olika nedsättningsregler för dessa företag tillämpats. En gemensam utgångspunkt för beräkningarna är att energiskatte- direktivets definition av energiintensiva företag alltid måste uppfyllas för att en nedsättning skall vara berättigad. I energiskattedirektivet anges två kriterier för hur energiinten- siva företag skall definieras: antingen skall ett företags energikost- nader, inklusive skatt, överstiga av produktionsvärdet, eller så skall ett företags energi- och koldioxidskatt överstiga av förädlingsvärdet. I samtliga beräkningar har det sistnämnda kriteriet varit styrande, dvs. om ett företags energi- och koldioxidskatt överstiger av förädlingsvärdet definieras företaget som energiintensivt och kan därmed komma ifråga för nedsättning av skatten. Det bör betonas att det statistiska underlaget på låg aggrege- ringsnivå givetvis är behäftat med mätfel av olika slag och med bristande konsistens mellan olika statistikkällor, varför resultaten måste tolkas med viss försiktighet. Ytterligare en aspekt att beakta är att bakom branschbeteckningarna döljer sig ett antal företag med olika produkter och teknologi, varför variationerna inom varje del- bransch kan vara betydande. Emellertid innebär aggregeringen till delbranschnivå att effekterna av eventuella rapporteringsfel etc. i det underliggande datamaterialet utjämnas. Tolkningen av de två sista kolumnerna i tabellerna är följande. Skatteökning i procent av produktionsvärde innebär att den skatte- ökning som blir följden av modellen, för en viss bransch, divideras med branschens produktionsvärde före skattehöjningen. Denna kvot multipliceras med 100 för att ge den procentuella ökningen i produktionskostnad. En siffra i kolumnen på 0,9 innebär alltså att produktionskostnaden ökar, på grund av skattehöjningen, . Principiella överväganden och sammanfattande förslag På motsvarande sätt divideras skatteökningen med branschens totala lönekostnad, multiplicerad med 100, vilket ger skatte- ökningen i procent av lönekostnad i den sista kolumnen. Som ett riktmärke kan lönekostnadsökningen jämföras med förväntade framtida löneökningar på . En siffra i kolumnen på innebär att skatteökningen har samma effekt för branschen som extra lönelyft utöver den normala lönekost- nadsökningen. Tabell A 3.1. Branschkoder, Industrin, SNI 92 Torvindustri, för jordförbättringsändamål Järnmalmsgruvor + andra metallmalmsgruvor Kreatursslakterier + fiskberedning + potatis + matfett + Industri för beredda fodermedel Bagerier samt industri för kex och konserverade bakverk för arbets-, skydds- och överdragskläder, skor, pälsar, Industri för fanér, kryssfanér, lamellträ, spånskivor Industri för monteringsfärdiga trähus Industri för varor av kork, halm, rotting o.d. Varor av kork, halm m.m. Industri för mekanisk eller halvkemisk massa samt Principiella överväganden och sammanfattande förslag Industri för farmaceutiska basprodukter Industri för däck och slangar Industri för bearbetat planglas för keramiska hushålls- och prydnadsartiklar Cement, kalk och gips Järn- och stålverk + industri för icke-sömlösa stålrör Industri för metallstommar och delar därav f. cist, tankar, kar och andra behållare av metall f. smidning, pressning ,prägling och valsning., metall; Industri för stålfat o.d. behållare för motorer och turbiner utom f. luftfartyg och fordon Industri för ugnar och brännare Industri för andra jord- och skogsbruksmaskiner Industri för maskiner för metallurgi för kyl- och frysskåp, tvättmaskiner och andra vitvaror f. elmotor, generator och transformatorer för eldistributions- och elkontrollapparater Industri för elektrisk tråd och kabel Elektrisk tråd och kabel för övrig elapparatur för motorer och fordon Elapparatur för fordon m.m. Industri för elektroniska komponenter f. radio- o TV-sändare, trådtelefoni o Radio- och TV-sändare m.m. f. radio- o TV-mottag, app. f. ljud- o videosignaler Radio och TV-mottagare m.m. Industri för medicinsk utrustning och instrument f. instr, apparatur för mätning, kontroll, provning, ej Principiella överväganden och sammanfattande förslag Industri för optiska instrument o fotoutrustning f. karosseri för motorfordon; släpfordon, påhängsvagn f. delar och tillbehör till motorfordon o motorer Industri för sittmöbler och säten för smycken och andra guld- och silversmedsvaror f. återvinning av skrot och avfall av metall Tabell A 3.2. Effekter på branschnivå av att införa energibeskatt- ning enligt näringslivsmodellen med en begränsningsregel på av försäljningsvärdet begränsningsregel (mnkr) Varor av kork, halm m.m. Principiella överväganden och sammanfattande förslag begränsningsregel (mnkr) -3,8 -0,1 -0,4 -6,3 -0,2 -1,2 Elektrisk tråd och kabel Elapparatur för fordon m.m. Principiella överväganden och sammanfattande förslag begränsningsregel (mnkr) Radio- och TV-sändare m.m. Radio och TV-mottagare m.m. Restpost, företag anställda Tabell A 3.3. Effekter på branschnivå av att införa energibeskatt- ning i enlighet med hushållsmodellen, utan tillämpning av någon begränsningsregel Skatteökning i procent av Skatteökning i procent av Principiella överväganden och sammanfattande förslag Skatteökning i procent av Skatteökning i procent av Varor av kork, halm m.m. Principiella överväganden och sammanfattande förslag Skatteökning i procent av Skatteökning i procent av Elektrisk tråd och kabel Elapparatur för fordon m.m. Radio- och TV-sändare m.m. Radio- och TV-mottagare m.m. Restpost, företag anställda Principiella överväganden och sammanfattande förslag Tabell A 3.4. Effekter på branschnivå av att införa energibeskatt- ning enligt hushållsmodellen med en begränsningsregel på av försäljningsvärdet växling (mnkr) produktionsvärde (%) lönekostnader (%) -0,7 -11,8 -2,3 -58,6 -2,7 -1,1 -26,1 -6,6 -7,9 -11,0 -2,8 -12,4 -4,7 -29,3 -4,8 -23,8 -3,1 Varor av kork, halm m.m. -2,5 -76,3 -27,0 -47,3 -6,6 -0,1 -39,2 -6,3 -27,0 -8,2 -47,3 -4,7 -7,4 -13,5 -37,8 -9,3 -13,0 -0,3 -1,3 -4,0 -12,5 Principiella överväganden och sammanfattande förslag växling (mnkr) produktionsvärde (%) lönekostnader (%) -5,2 -11,5 -0,4 -2,1 -49,4 -12,2 -15,2 -26,5 -3,5 -41,4 -27,2 -38,1 -39,8 -54,1 -6,0 -18,0 -49,6 -8,9 -13,8 -11,4 -12,7 -12,7 Elektrisk tråd och kabel -12,4 -2,9 -6,7 Elapparatur för fordon m.m. -7,0 -12,3 Radio- och TV-sändare m.m. -69,9 -23,4 -0,3 Radio och TV-mottagare m.m. -11,8 -16,9 -33,1 -4,4 -0,1 -5,9 -93,2 -20,3 -58,8 -7,9 -7,6 -24,8 -3,2 -40,7 Principiella överväganden och sammanfattande förslag växling (mnkr) produktionsvärde (%) lönekostnader (%) -0,7 -5,4 -1,7 Restpost, företag anställda -361,0 -211,9 Tabell A 3.5. Effekter på branschnivå av att införa energibeskatt- ning i enlighet med en fullt finansierad modell (proportionell) med en begränsningsregel på av försäljningsvärdet Skatteökning i procent av Skatteökning i procent av Varor av kork, halm m.m. Principiella överväganden och sammanfattande förslag Skatteökning i procent av Skatteökning i procent av -3,8 -0,1 -0,4 -6,3 -0,2 -1,2 Elektrisk tråd och kabel Elapparatur för fordon m.m. Radio- och TV-sändare m.m. Radio och TV-mottagare m.m. Principiella överväganden och sammanfattande förslag Skatteökning i procent av Skatteökning i procent av Restpost, företag anställda Tabell A 3.6. Effekter på branschnivå av att införa energibeskatt- ning i enlighet med en fullt finansierad modell (CO2-tung) med en begränsningsregel på av försäljningsvärdet villkor (mnkr) produktionsvärde (%) av lönekostnader (%) Principiella överväganden och sammanfattande förslag villkor (mnkr) produktionsvärde (%) av lönekostnader (%) Varor av kork, halm m.m. -3,8 -0,1 -0,4 -6,3 -0,2 -1,2 Principiella överväganden och sammanfattande förslag villkor (mnkr) produktionsvärde (%) av lönekostnader (%) Elektrisk tråd och kabel Elapparatur för fordon m.m. Radio- och TV-sändare m.m. Principiella överväganden och sammanfattande förslag Tabell A 3.7. Effekter på branschnivå av att införa energibeskatt- ning i enlighet med tröskelmodellen (80/10) utan mjuk övergång mellan den högre respektive lägre skattenivån Skatteökning i procent av Skatteökning i procent av nivåer (mnkr) -3,2 -0,2 -1,3 -4,4 -0,2 -1,9 -0,3 -2,1 -0,2 -0,7 -0,1 Varor av kork, halm m.m. -6,3 -0,1 -0,8 -20,1 -0,4 -2,1 -3,5 -0,2 -0,8 Principiella överväganden och sammanfattande förslag Skatteökning i procent av Skatteökning i procent av nivåer (mnkr) -16,9 -0,6 -3,1 -39,3 -0,1 -0,8 Elektrisk tråd och kabel Elapparatur för fordon m.m. Radio- och TV-sändare m.m. Radio och TV-mottagare m.m. Principiella överväganden och sammanfattande förslag Skatteökning i procent av Skatteökning i procent av nivåer (mnkr) Restpost, företag anställda Tabell A 3.8. Effekter på branschnivå av att införa energibeskatt- ning i enlighet med den icke-linjära modellen då övergången från den högre till den lägre skattenivån sker gradvis Skatteökning med två nivåer Skatteökning i procent av Skatteökning i procent av Varor av kork, halm m.m. Principiella överväganden och sammanfattande förslag Skatteökning med två nivåer Skatteökning i procent av Skatteökning i procent av -6,3 -0,1 -0,8 -20,1 -0,4 -2,1 -16,9 -0,6 -3,1 -11,9 -0,2 Elektrisk tråd och kabel Elapparatur för fordon m.m. Radio- och TV-sändare m.m. Radio och TV-mottagare m.m. Principiella överväganden och sammanfattande förslag Skatteökning med två nivåer Skatteökning i procent av Skatteökning i procent av Restpost, företag anställd. 4Begränsningsregeln i ett EG- perspektiv m.m. Utmärkande drag för kommitténs modell är att den behandlar näringslivet enhetligt i energibeskattningshänseende, vilket ligger i linje med kommitténs direktiv vari anförs att en likartad energibeskattning skall gälla inom olika samhällssektorer. I modellen ingår även en begränsningsregel, vilken avser att begränsa företagens energiskattebelastning till högst av försäljningsvärdet. Dock måste EG:s minimiskattenivåer iakttas. Som förutsättning för tillämpning av begränsningsregeln gäller att den i det kommande energibeskattningsdirektivet angivna definitionen på energiintensiv verksamhet måste vara uppfylld. I kapitlet redovisar kommittén framförallt sin bedömning av begränsningsregeln i statsstödshänseende. Kapitlet kompletterar därigenom kapitel 3 i vissa avseenden. Dessutom ges kommitténs definition av näringslivet. 4.1Hur skall näringslivet definieras? Kommitténs förslag: Till skillnad mot dagens olika skattesatser för tillverkningsindustrin m.fl. kontra övrigsektorn (hushåll, tjänstesektor m.m.) föreslår kommittén en generell nivå för näringslivet (inklusive energiomvandlingssektorn). Närings- livets energianvändning likställs därmed i beskattningshän- seende. För att tillämpa en generell näringslivsnivå på beskattningen krävs att näringslivet definieras på ett sådant sätt att en tydlig gräns går mellan näringslivet och övriga samhällssektorer. Kommittén föreslår att begreppet näringsverksamhet, såsom det kommer till uttryck i 13 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), skall definiera näringslivet. Begränsningsregeln i ett EG-perspektiv m.m. Det har redan tidigare funnits ett behov av att i lagen (1994:1776) om skatt på energi, LSE, definiera yrkesmässig verksamhet. Detta hänger främst samman med att det enligt artikel 4 a i cirkulations- direktivet1 är en förutsättning för att kunna godkännas som upp- lagshavare att hanteringen av bränslen sker i sökandens yrkes- mässiga verksamhet. I 1 kap. 4 LSE definieras yrkesmässig verksamhet. Enligt paragrafen är en verksamhet yrkesmässig om den (1) utgör näringsverksamhet enligt 13 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), eller (2) bedrivs i former som är jämförliga med en till sådan näringsverksamhet bedriven rörelse och ersättningen för omsätt- ningen i verksamheten under ett kalenderår överstiger .