sou · GRB371d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att överväga de frågor som och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisningsstandarder ger upphov till och att besluta om sakkunniga, experter och sekreterare för utredningen. Med stöd av detta bemyndigande förordnades chefsrådmannen att fr.o.m. vara särskild utredare. Sakkunniga, experter och sekreterare förordnades fr.o.m. (med något undantag, se nästa sida). Utredningen har antagit namnet . Utredningen överlämnar härmed betänkandet Internationell redovisning i svenska företag (SOU 2003:71). Förteckning över sakkunniga, experter och sekreterare i (fr.o.m. ) Auktoriserade revisorn (fr.o.m. ) Skattedirektören 1.Förslag till lag om tidpunkt för tillämpning av och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisningsstandarder, för vissa företag...... 2.Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)............................................................................... 3.Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag.......... 4.Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag......................................... 5.Förslag till lag om ändring i bokföringslagen (1999:1078)............................................................................... Svensk kompletterande normgivning ..................................... 2.1En förordning om tillämpning av internationella Syftet med IAS-förordningen.................................................. Vilka företag måste redovisa i enlighet med IAS?.................. Vad avses med redovisning i enlighet med IAS ?................ Samspelet mellan IAS-förordningen, redovisningsdirektiven och nationell lagstiftning ............ 3.2Samspelet mellan IAS-förordningen och nationell 3.3Skillnader mellan IAS och svensk Beskattningsmässiga konsekvenser av IAS-redovisning........ Överväganden i de nordiska länderna ............................ Tillämpning av IAS i svenska företag ............................ Bör möjligheterna att tillämpa IAS utökas ?.......................... 5.2Bör IAS tillämpas med stöd av IAS-förordningen eller på annat sätt?............................................................................ 5.2.1 IAS inom ramen för ÅRL ............................................ 5.2.2 IAS med stöd av IAS-förordningen ............................ 5.2.3 Bör det införas en avstegsregel?................................... 5.2.4 Två regelverk: IAS respektive ÅRL och god 5.3 Bör det uppställas ett krav på tillämpning av IAS? 5.3.1 Är IAS lämpligt som underlag för beskattning?....... 5.3.2 Inget krav på IAS-tillämpning ................................... 5.4Vilka regler i ÅRL skall tillämpas av företag som redovisar enligt IAS?.............................................................. Inledning och sammanfattning .................................. Undantag från koncernredovisningsskyldighet........ Innehållet i koncernredovisningen ............................ Definitionen av intresseföretag ................................. Val av valuta i redovisningen...................................... Placeringen av nationella tilläggsupplysningar ...... 5.4.10 Olika principer i årsredovisningen respektive 5.5 Vilka ändringar bör göras i ÅRL? 5.6 Vidgad lagstiftning ökar kraven på normgivande organ...... 5.6.3 Behovet av kompletterande normgivning samt dess möjligheter och begränsningar .......................... 5.7.1 Konflikter mellan IAS och ÅRKL/ÅRFL ................ Konsekvenser för kapitaltäcknings- och 5.7.3 Våra slutsatser och förslag.......................................... Bör IAS-förordningen gälla för alla Artikel 9 i IAS-förordningen................................................. 6.1.1 Företag som endast har skuldebrev noterade 6.1.2 Företag som är noterade utanför EU och tillämpar US GAAP.................................................... Våra slutsatser och förslag ..................................................... Effekter på det svenska normgivningssystemet............. Våra slutsatser och förslag ..................................................... Effekter på andra rättsområden än redovisning ............ (SOU 1997:168) ..................................................................... 8.3Justitiedepartementets promemoria Vinstutdelningsreglerna och utvecklingen på redovisningsområdet () ................................... Våra slutsatser och förslag ..................................................... Effekter för kommuner och landsting .......................... Kommuner och landsting ...................................................... Konsekvenser av IAS-förordningen och våra förslag ...... Konsekvenser för små företag............................................... Förslaget till lag om tidpunkt för tillämpning av och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisningsstandarder, för vissa företag.... 199 2.Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag........ 4.Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag....................................... 5.Förslaget till lag om ändring i bokföringslagen (1999:1078)............................................................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv.............................................................. och rådets förordning (EG) nr 1606/2002.......................................................................... och rådets direktiv /../EG (moderniseringsdirektivet) .............................................. Undersökning av konflikter mellan IAS och ÅRL ......... Undersökning av konflikter mellan IAS och ÅRKL/ÅRFL .................................................................... Undersökning av de områden där redovisning enligt IAS kan få effekt vid beskattningen................................. Aktiebolagslagen (1975:1385) Bokföringslagen (1999:1078) International Financial Reporting Interpretations International Financial Reporting Standard Inkomstskattelagen (1999:1229) Kommunalskattelagen (1928:370) Lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkrings- Lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinsti- Årsredovisningslagen (1995:1554) och rådet utfärdade en förord- ning om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (IAS-förordningen). Syftet med förordningen är att den, genom dess krav på enhetliga redovisningsprinciper inom EU, skall bidra till att skapa en ändamålsenlig, kostnadseffektiv och fungerande kapitalmarknad. Förordningen förstärker den fria rörligheten för kapital på den inre marknaden och skapar förutsättningar för före- tag i gemenskapen att konkurrera på lika villkor om de tillgängliga finansiella resurserna på såväl gemenskapens kapitalmarknader som de globala marknaderna. Enligt IAS-förordningen skall noterade företag upprätta koncernredovisning i enlighet med de internationella redovisningsstandarder som antagits och kommer att antas av EG- kommissionen för tillämpning inom gemenskapen. Detta krav gäller direkt i medlemsstaterna, utan att några ytterligare nationella lagstiftningsåtgärder behöver eller ens får vidtas. De internationella redovisningsstandarder som avses är International Accounting Standards (IAS) och International Financial Reporting Standards (IFRS), med tillhörande tolkningar från () respektive (). Med IAS avses i det följande samtliga dessa standarder och tolkningar i den utsträckning de har antagits av . Enligt IAS-förordningen får medlemsstaterna tillåta eller kräva att noterade företag utarbetar sina årsredovisningar och att icke- noterade företag utarbetar sina koncernredovisningar och/eller sina årsredovisningar i enlighet med IAS. Det finns som vi ser det ett klart värde i att det så långt möjligt etableras en uppsättning redovisningsregler som kan accepteras av börser och andra finansiella aktörer världen över. Med ett alltmer internationaliserat svenskt näringsliv med företag som verkar på en global marknad kan inte skapa egna redovisningslösningar utan måste i stället följa den internationella utvecklingen. Vad som sagts leder till slutsatsen att svenska företag måste ges ökade möjligheter att tillämpa IAS redovisningsprinciper och att en över- gång till en fullständig IAS-redovisning i främst större företag bör underlättas. På så sätt främjas den önskvärda utvecklingen mot en enda världsomspännande redovisningsreglering för internationellt verksamma företag. Vi föreslår för det första att alla företag, såväl noterade som icke- noterade, skall ha möjlighet att upprätta sina redovisningshand- lingar i enlighet med IAS. Ett företag som väljer att gå över till IAS-redovisning måste i så fall upprätta sin redovisning enligt IAS fullt ut i alla relevanta avseenden. Detta innebär att företaget inte kan välja att tillämpa bara vissa IAS och tillämpa ÅRL och god redovisningssed i övrigt eller att bara tillämpa IAS värderingsregler men inte dess krav på tilläggsupplysningar. För ett företag som övergår till IAS-redovisning upphör mer- parten av att gälla. Vad som återstår för dessa företag att tillämpa är de bestämmelser i som reglerar skyl- digheten att upprätta års- och koncernredovisning, om undantag från koncernredovisningsskyldighet, om förvaltningsberättelse, om delårsrapport och om offentlighet och revision. Därtill kommer bestämmelser av formaliakaraktär (om språk och form och om undertecknande) samt en del krav på tilläggsupplysningar som sak- nar motvarighet i IAS och av det skälet alltjämt bör tillämpas. För det andra föreslår vi att möjligheterna att tillämpa IAS redo- visningsprinciper inom ramen för ÅRL förbättras väsentligt. Detta förslag är tänkt att genomföras på så sätt att ÅRL:s ramar vidgas och alla hinder mot en direkt tillämpning av IAS undanröjs. Den viktigaste förändringen är att det införs regler om värdering av vissa tillgångar till verkligt värde i enlighet med de omvärderingsmodel- ler som beskrivs i IAS 16 (materiella tillgångar), IAS 38 (immateri- ella tillgångar), IAS 40 (förvaltningsfastigheter) och IAS 41 (biolo- giska tillgångar). Våra förslag om ändringar i ÅRL i syfte att möjliggöra en tillämpning av IAS redovisningsprinciper innebär att företagen i större utsträckning kommer att erbjudas alternativa redo- visningsmetoder. Våra lagförslag kan i förstone ge intryck av att företagen har ett mycket stort handlingsutrymme. Så är givetvis inte fallet utan handlingsutrymmet begränsas av kravet på att god redovisningssed skall iakttas. Syftet med förslagen är att möjliggöra för svenska företag att tillämpa samma principer för värdering och periodisering som IAS ger uttryck för. Detta syfte måste beaktas i den praktiska tillämpningen. Våra förslag innebär sammanfattningsvis att det utkristalliseras två alternativa regelverk för företagens redovisning. Det ena är ÅRL och god redovisningssed – med större eller mindre inslag av IAS redovisningsprinciper – och det andra är IAS. IAS-förordningens krav på tillämpning av IAS i koncernredovis- ningen gäller fr.o.m. . I förordningen ges dock medlemsstaterna möjlighet att skjuta på tillämpningen av förord- ningen till för vissa kategorier av företag. Vi föreslår att denna möjlighet utnyttjas för moderföretag som endast är note- rade för skuldebrev. Förslaget innebär att ett sådant företag får, men behöver inte, vänta med att gå över till IAS-redovisning . Även när det gäller de finansiella företagen föreslår vi att det blir möjligt att upprätta års- och koncernredovisning med tillämpning av IAS. Vidare föreslås att IAS redovisningsprinciper, på samma sätt som föreslås för företag i allmänhet, skall kunna tillämpas inom ÅRKL:s och ÅRFL:s ramar genom att ÅRKL:s och ÅRFL:s ramar vidgas och alla hinder mot en direkt tillämpning av IAS undanröjs. På en punkt går vi dock ett steg längre än vad som gäller de all- männa företagen, nämligen vad avser redovisningen av finansiella instrument. I likhet med vad som i annat sammanhang föreslås för kreditinstitut och värdepappersbolag föreslår vi att försäkrings- företag skall värdera finansiella instrument till verkligt värde. I vårt uppdrag har även ingått att göra en bedömning av vilka konsekvenser IAS-förordningen får för det svenska normgivnings- systemet. Våra slutsatser är att med all sanno- likhet kommer att upphöra med sin rekommendationsutgivning vilket kommer att leda till en ökad arbetsbelastning, och ett ökat resursbehov, för i första hand men även för vill i sammanhanget framhålla att för fram- för allt små och medelstora företag kommer behovet av vägledning i det praktiska redovisningsarbetet att öka i takt med att komplexiteten och de internationella inslagen i det samlade regelverket på redovisningsområdet ökar. Ju fler alternativ som lag- stiftaren tillhandahåller – alternativ som framöver oftast kommer att ha sitt ursprung i IAS – desto större blir behovet av hjälp och stöd vid valet av alternativ i det enskilda företaget. Lagändringarna föreslås träda ikraft och tillämpas första gången för räkenskapsår som inleds eller . lag om tidpunkt för tillämpning av och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den redovisningsstandarder, för vissa företag Enligt beslut föreskrivs följande. Ett sådant företag som avses i artikel 4 i och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisningsstandarder och som endast har skuldebrev upptagna till handel på en sådan reglerad marknad som avses i artikeln, behöver inte uppfylla de villkor som anges i artikeln förrän för räkenskapsår som inleds eller . Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången för räkenskapsår som inleds eller . lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) Härigenom föreskrivs i fråga om årsredovisningslagen (1995:1554), dels att 7 kap. 24 § skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 4 §, 2 kap. 4 §, 3 kap. 3 §, 4 kap. 3, 4, 6, 9 och 11 §§ samt 7 kap. 2, 3, 8, 18 och 22 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas sex nya bestämmelser, 1 kap. 2 a – 2 c §§, 4 kap. 3 a och 14 f §§ och 6 kap. 4 a §, samt närmast före 4 kap. 14 f § en ny rubrik av följande lydelse. Ett sådant företag som avses i artikel 4 i och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internatio- nella redovisningsstandarder skall inte tillämpa andra bestämmelser i 7 kap. än 1–3 §§ om skyldighet att upprätta koncernredovisning och om undantag från denna skyldig- het, 4 § första stycket 4 om för- valtningsberättelse och 31 § vad gäller hänvisningen till 6 kap. 1, 3–4 a §§ om förvaltningsberättel- se, 7 § vad gäller hänvisning- arna till 2 kap. 5 § om språk och form samt 2 kap. 7 § om undertecknande, 14 § vad gäller hänvisning- arna till följande bestämmelser i 5 kap.: 4 § om uppgifter om taxerings- värden, 12 § om lån till ledande befatt- ningshavare, 14 § första stycket om aktie- bolags eget kapital, 15 § första och tredje styckena om ekonomisk förenings eget kapital, 18 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret, 18 b § om könsfördelningen bland ledande befattningshavare, 20 § första stycket 1 och andra 21 § om löner, andra ersätt- ningar och sociala kostnader, 22 § om pensioner och lik- nande förmåner, 23 § om tidigare styrelse och verkställande direktör, 24 § om suppleanter och vice verkställande direktör och 25 § om avtal om avgångs- vederlag. Om moderföretaget tillämpar andra principer för värderingen av tillgångar, avsättningar och skulder i årsredovisningen än i koncernredovisningen skall före- taget lämna upplysning om detta och om skälen för avvikelsen. Andra företag än sådana som avses i artikel 4 i Europaparla- mentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 får upprätta koncernredovisning med tillämp- ning av de internationella redo- visningsstandarder som avses i förordningen. I sådant fall gäller 2 a §. Ett företag får upprätta års- redovisning med tillämpning av de internationella redovisnings- standarder som avses i Europa- parlamentets och rådets förord- ning (EG) nr 1606/2002. Ett sådant företag skall inte tillämpa 3 och 4 kap. i denna lag och inte heller andra bestämmelser i 2 kap. än 1 § första stycket 4 om förvaltningsberättelse, 5 § om språk och form, samt 7 § om undertecknande, 4 § om uppgifter om taxerings- värden, 8 och 9 §§ om dotterföretag och vissa andra företag, 12 § om lån till ledande befatt- ningshavare, 14 § första stycket om aktie- bolags eget kapital, 15 § första och tredje styckena om ekonomisk förenings eget kapital, 18 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret, 18 a § om sjukfrånvaro, 18 b § om könsfördelningen bland ledande befattningshavare, 20 § första stycket 1 och andra 21 § om löner, ersättningar och sociala kostnader, 22 § om pensioner och lik- nande förmåner, 23 § om tidigare styrelse och verkställande direktör, 24 § om suppleanter och vice verkställande direktör, 25 § om avtal om avgångs- vederlag, samt 26 § om moderföretag, 6 kap. än 1–4 a §§ om för- valtningsberättelse. Ett företag är moderföretag och en juridisk person är dot- terföretag, om företaget 1.innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i den juridiska personen, 2.äger andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra delägare i denna för- fogar över mer än hälften av rös- terna för samtliga andelar, 3.äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av leda- möterna i dess styrelse eller mot- svarande ledningsorgan, eller 4.äger andelar i den juridiska personen och har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över denna på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av föreskrift i dess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar. Vidare är en juridisk person dotterföretag till moderföreta- get, om ett annat dotterföretag till moderföretaget eller moder- företaget tillsammans med ett eller flera andra dotterföretag eller flera andra dotterföretag tillsammans 1.innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i Ett företag är moderföretag och en juridisk person är dot- terföretag, om företaget har rätt att utöva eller faktiskt utövar ett ensamt bestämmande inflytande över den juridiska personen. Innehar ett företag mer än hälften av rösterna i en juridisk person, skall det anses ha ett sådant inflytande över den andra juridiska personen som avses i första stycket, om inte annat framgår av omständigheterna. Vidare är en juridisk person dotterföretag till moderföreta- get, om ett annat dotterföretag till moderföretaget eller moder- företaget tillsammans med ett eller flera andra dotterföretag eller flera andra dotterföretag tillsammans har ett sådant infly- tande som avses i första stycket. den juridiska personen, 2.äger andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra delägare i denna för- fogar över mer än hälften av rös- terna för samtliga andelar, eller 3.äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av leda- möterna i dess styrelse eller mot- svarande ledningsorgan. Om ett dotterföretag äger an- delar i en juridisk person och på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av före- skrift i dess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed jämför- bara stadgar har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över den juridiska personen, är även denna dotterföretag till moderföretaget. Moderföretag och dotterföretag utgör tillsammans en koncern. avses i denna lag företag i samma koncern. Vid upprättandet av balansräkningen, resultaträkningen och noterna skall följande iakttas: 1.Företaget skall förutsättas fortsätta sin verksamhet. 2.Samma principer för värdering, klassificering och indelning av de olika posterna och, i förekommande fall, delposterna skall konsekvent tillämpas från ett räkenskapsår till ett annat. 3.Värderingen av de olika posterna och, i förekommande fall, delposterna skall göras med iakttagande av rimlig försiktighet. Detta innebär särskilt att a) endast under räkenskapsåret konstaterade intäkter får tas med b) hänsyn skall tas till alla b) hänsyn skall tas till alla förutsebara och möjliga förluster ekonomiska förpliktelser som är som är hänförliga till räken- eller tidigare räkenskapsår, även skapsåret eller tidigare räken- om dessa förpliktelser blir kända skapsår, även om dessa förluster först efter räkenskapsårets ut- eller förpliktelser blir kända gång men före upprättandet av först efter räkenskapsårets ut- årsredovisningen, och att gång men före upprättandet av årsredovisningen, och att c) hänsyn skall tas till värdenedgångar oavsett om resultatet för räkenskapsåret är en vinst eller en förlust. 4.Intäkter och kostnader som är hänförliga till räkenskapsåret skall tas med oavsett tidpunkten för betalningen. 5.De olika beståndsdelar som balansräkningens poster och, i förekommande fall, delposter består av skall värderas var för sig. 6.Tillgångar och avsättningar eller skulder får inte kvittas mot varandra. Inte heller får intäkter och kostnader kvittas mot var- andra. 7.Den ingående balansen för ett räkenskapsår skall stämma överens med den utgående balansen för det närmast föregående räkenskapsåret. Om det finns särskilda skäl och det är förenligt med 2 och 3 §§, får avvikelse göras från vad som föreskrivs i första stycket. I så fall skall upplysning om skälen för avvikelsen och en bedömning av dess effekt på företagets ställning och resultat lämnas i en not. Balansräkningen skall upprättas enligt den uppställningsform som anges i bilaga 1 till denna lag. Resultaträkningen skall upprät- tas enligt någon av de uppställningsformer som anges i bilagorna 2 och 3. Med avvikelse från den upp- ställningsform som anges i bilaga 1 får ett företag dela upp till- gångar, avsättningar och skulder i kortfristiga och långfristiga poster om det är förenligt med 2 kap. 2 och 3 §§. Byte av uppställningsform för resultaträkningen får ske endast om det finns särskilda skäl och är förenligt med 2 kap. 2 och 3 §§. Vid sådant byte skall upplysning om skälen för bytet lämnas i en not. tas upp till belopp motsvarande tas upp till belopp motsvarande utgifterna för tillgångens för- utgifterna för tillgångens för- värv eller tillverkning (anskaff- värv eller tillverkning (anskaff- ningsvärdet), om inte ningsvärdet), om inte följer av 4 – 6 §§, 12 §, 14 a § följer av 4 – 6 §, 12 §, 14 a §, 14 eller 14 e §. e § eller 14 f §. I anskaffningsvärdet för en förvärvad tillgång skall räknas in, utöver inköpspriset, utgifter som är direkt hänförliga till förvärvet. I anskaffningsvärdet för en tillverkad tillgång skall räknas in, utöver sådana kostnader som direkt kan hänföras till produktionen av tillgången, en skälig andel av indirekta tillverkningskostnader. Ränta på kapital som har lånats för att finansiera tillverkningen av en tillgång får räknas in i anskaffningsvärdet till den del räntan hänför sig till tillverkningsperioden. Om ränta har räknats in I anskaffningsvärdet, skall upplysning om detta och det belopp som har räknats in lämnas i en not. Utgifter för värdehöjande förbättringar av en tillgång får räknas in i anskaffningsvärdet, om de har lagts ned under räkenskapsåret eller balanserats . Aktier och andelar i intresse- företag får redovisas i balansräk- ningen och resultaträkningen med tillämpning av bestämmelserna i 7 kap. 25–29 §§ om det är fören- ligt med 2 kap. 2 och 3 §§. Anläggningstillgångar med begränsad ekonomisk livslängd skall skrivas av systematiskt över denna livslängd. Den ekonomiska livslängden för en immateriell anläggningstillgång som avses i Nyttjandeperioden för en im- materiell anläggningstillgång som avses i 2 § skall anses uppgå 1 Lydelse enligt prop. 2002/03:121.