sou · GRB371d2 · 2004-01-01 00:00:00 — 6Bör IAS-förordningen gälla för alla företag? Vårt förslag: Moderföretag som endast är noterade för skulde- brev bör inte behöva upprätta koncernredovisning med tillämp- ning av IAS . 6.1Artikel 9 i IAS-förordningen Den tvingande regleringen i artikel 4 i IAS-förordningen skall enligt artikeln tillämpas för räkenskapsår som inleds eller därefter. Enligt artikel 9 får dock medlemsstaterna besluta om en extra övergångstid för uppfyllande av villkoren i artikel 4 för sådana företag; a)som har endast skuldebrev upptagna till handel på en reglerad marknad i någon av medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 1.13 i direktiv /22/EEG, eller b)vilkas värdepapper erbjuds till allmänheten i en stat utanför EU, och som i detta syfte har använt sig av internationellt gångbara standarder från och med ett räkenskapsår som inletts före den tid- punkt då denna förordning offentliggjordes i Europeiska gemen- skapernas officiella tidning. I skälen till IAS-förordningen anges bl.a. att det är nödvändigt att ge medlemsstaterna möjlighet att inte tillämpa vissa bestämmelser på företag som är noterade både i gemenskapen och på en reglerad marknad utanför gemenskapen och som redan tillämpar andra internationellt godtagbara standarder som grundval för sin redovisning, samt på företag som endast har skuldebrev noterade. Med internationellt gångbara standarder avses US GAAP. Förordningen offentliggjordes i EGT vilket alltså är den tidpunkt vid vilken ett företag skall ha Bör IAS-förordningen gälla för alla företag? tillämpat US GAAP för att kunna komma ifråga för den extra övergångstiden. 6.1.1Företag som endast har skuldebrev noterade Av artiklarna 4 och 9 i IAS-förordningen följer att moderföretag som bara är noterade för skuldebrev, och inte för aktier, får medges en extra övergångstid . Denna möjlighet infördes i IAS- förordningen av hänsyn till att den franska regeringen ansåg att franska statsägda företag, såsom järnvägsföretag och flygbolag, hade behov av extra förberedelsetid inför en övergång till redovisning enligt IAS. rekommendationer baserar sig på IAS och utgångspunkten för rådets arbete är att dess rekommendationer så långt möjligt skall överensstämma med IAS. För företag som tillämpar rådets rekommendationer är steget över till en fullständig IAS-redovisning alltså inte så stort. I omfattas sådana före- tag som bara har skuldebrev noterade inte direkt av Redovisnings- rådets rekommendationer. rekommendationer gäller nämligen företag vars aktier (vår kurs.) är föremål för offentlig handel eller som genom sin storlek har ett stort allmänt intresse. Övriga näringsdrivande företag får men behöver inte tillämpa rekommendationer och de företag som inte gör det skall tillämpa allmänna råd. Ett krav på IAS i koncernredovisningen skulle där- för för sådana företag som bara har skuldebrev noterade kunna bli en större omställning än för företag som har aktier noterade. Det torde vara skäl av detta slag som låg till grund för den franska regeringens begäran. Vid kontakter med de företag som enligt förteckning (se avsnitt 2.3) utgör den svenska reglerade marknaden har det framkommit att det är endast vid Stockholmsbörsen som det förekommer företag som uteslutande har skuldebrev noterade och som därmed omfattas av artikel 9 i förordningen. För att få handla vid Stockholmsbörsen måste företagen uppfylla vissa infor- mationskrav m.m. enligt särskilda avtal. Ett företag som endast handlar med skuldebrev kan göra det antingen enligt ett noterings- avtal eller enligt ett avtal om inregistrering av obligationer. Av båda dessa följer att bl.a. koncernredovisningen skall upprättas i enlighet med lag eller annan författning samt enligt god redovisningssed för Bör IAS-förordningen gälla för alla företag? Detta innebär att även företag som inte for- mellt omfattas av rekommendationer måste tillämpa rekommendationerna ändå enligt avtalet med börsen. Vi har inhämtat uppgifter från Stockholmsbörsen angående de företag som endast har skuldebrev noterade vid börsen. Uppgif- terna visar att det finns ett mycket litet antal moderföretag i , främst inom den finansiella sektorn, som endast har skul- debrev noterade vid börsen. Vidare finns det ett antal kommuner och landsting som har skuldebrev noterade. Som framgår av avsnitt 2.3 har vi dock gjort bedömningen att kommuner och landsting inte omfattas av IAS-förordningen vilket betyder att övergångs- regeln saknar betydelse för dem. IAS-förordningen gäller företag som är underställda en med- lemsstats lagstiftning och som har, i det här aktuella fallet, skulde- brev upptagna till handel på en reglerad marknad i någon av med- lemsstaterna. Det förekommer att svenska moderföretag har skul- debrev noterade både i och vid någon börs i en annan med- lemsstat, t.ex. vid Londonbörsen. En fråga är vad som gäller om t.ex. inte väljer att utnyttja övergångsregeln medan vi gör det. Tar det svenska beslutet att skjuta upp tillämpningen av IAS-förordningen då över det krav på IAS-redovisning som gäller i till följd av IAS-förordningen? Vår slut- sats är att det svenska beslutet att utnyttja övergångsregeln får genomslag även i om inte den brittiska lagstiftaren och marknadsplatserna där inför uttryckliga regler som tvingar alla företag att redovisa i enlighet med IAS. En annan fråga är vad som gäller vid omvänt förhållande, dvs. får ett svenskt beslut att inte utnyttja övergångsregeln effekter för svenska moderföretag som är noterade för skuldebrev på andra marknader inom EU, t.ex. i , om den brittiska lagstiftaren utnyttjar övergångs- regeln? Det svenska företaget torde då vara tvingat att upprätta sin redovisning i enlighet med IAS även om den brittiska lagstiftaren beslutar sig för att utnyttja övergångsregeln för brittiska företag. 6.1.2Företag som är noterade utanför EU och tillämpar US GAAP Enligt vår bedömning skall IAS-förordningens bestämmelser tolkas så att den extra övergångstiden enligt artikel 9 b) bara får utnyttjas Bör IAS-förordningen gälla för alla företag? för företag vars värdepapper var note- rade både i och på en marknad utanför EU, exempelvis den amerikanska marknaden, och därför tillämpade US GAAP som grundval för sin redovisning även här i . Med hänsyn till att noteringsavtalen hos , och kräver att redo- visningen skall upprättas enligt god redovisningssed för aktiemark- nadsbolag1 (dvs. enligt rekommendationer) är det inte särskilt sannolikt att något svenskt företag vars värdepap- per var noterade i för IAS-förordningens ikraftträdande, , upprättade sin lagstadgade koncernredovisning enligt US GAAP. Av samma skäl torde det inte heller finnas några svenska noterade dotterbolag till utländska bolag (hemmahörande utanför EU) som tillämpade US GAAP i sin lagstadgade koncernredovisning. Såsom påpekats ovan gäller IAS-förordningen, såsom den är utformad, bara företag som är underställda en medlemsstats lag- stiftning. Det betyder t.ex. att ett amerikanskt företag som är note- rat i EU även fortsättningsvis kan tillämpa US GAAP. Förord- ningen ställer alltså inget krav på att alla företag som är noterade i EU skall tillämpa IAS utan den gäller bara sådana företag som där- utöver är hemmahörande inom EU. En annan fråga är vad som gäller för andra EU-företag som är noterade i . Om t.ex. med stöd av artikel 9 skjuter upp tillämpningen av IAS- förordningen till 2007 för företag som tillämpar US GAAP medan vi inte gör det uppstår frågan om ett tyskt företag som tillämpar US GAAP och är noterat i p.g.a. denna notering blir skyl- dig att upprätta IAS-redovisning . Vår slutsats är att det tyska beslutet att utnyttja övergångsregeln och tillåta detta företag att upprätta sin redovisning med tillämpning av US GAAP fram tar över det krav på redovisning enligt IAS som enligt IAS- förordningen gäller i om inte den svenska lagstiftaren eller marknadsplatserna här inför uttryckliga regler som tvingar alla i noterade företag, oavsett var de hör hemma, att redovisa enligt IAS. I avsaknad av ett sådant beslut har alltså det tyska före- taget, med stöd av tysk rätt, möjlighet att vänta med att gå över till IAS-redovisning trots att det är noterat i 1 har formulerat sig lite annorlunda och föreskriver att årsredovisningen enligt årsredovisningslagen och annan tillämplig författning skall vara upprättad i enlighet med god redovisningssed. Bör IAS-förordningen gälla för alla företag? 6.2Våra slutsatser och förslag Till att börja med kan konstateras att något behov av att skjuta upp tillämpningen av IAS-förordningen för sådana företag som avses i artikel 9 b) inte föreligger i , eftersom det inte finns några svenska moderföretag som upprättade sin lagstadgade redovisning i enligt US GAAP och moder- företag hemmahörande utanför EU omfattas inte av förordningen samt moderföretag hemmahörande i något annat EU-land omfattas av det landets lagstiftning. När det gäller frågan om tillämpningen av IAS-förordningen bör skjutas upp för sådana moderföretag som endast har skuldebrev noterade gör vi följande överväganden. Syftet med IAS-förord- ningen är bl.a. att öka jämförbarheten mellan redovisningshand- lingar upprättade i olika länder. Detta syfte kommer att motverkas om övergångsregeln utnyttjas för att ge vissa företag extra förberedelsetid inför en övergång till redovisning enligt IAS. Det har dock från EG:s sida bedömts nödvändigt att införa en längre övergångstid för dessa företag eftersom de annars skulle få en betydligt större omställning inför övergången till IAS än andra noterade företag. I faller i och för sig detta argument till följd av de avtal som företagen träffar med Stockholmsbörsen och som innebär att företag med bara skul- debrev noterade ändå måste tillämpa rekom- mendationer och dessa i allt väsentligt överensstämmer med IAS. Även om övergången till IAS-redovisning därmed inte är mer arbets- eller resurskrävande för företag med bara skuldebrev note- rade än för andra företag råder det dock ingen tvekan om att över- gången kommer att innebära en del omställningsproblem för alla företag. Möjligheten att skjuta upp tillämpningen gäller dock bara en mindre grupp. Vad som talar emot att utnyttja artikel 9 a) är därför att det väcker en del betänkligheter från konkurrens- och jämförbarhetssynpunkt om t.ex. företag inom samma bransch under en övergångstid upprättar koncernredovisning enligt olika regelverk. Vad som talar för ett utnyttjande är att en övergång till IAS sannolikt kommer att innebära en del problem inledningsvis och att företagen antagligen skulle välkomna en extra förberedelse- tid. Enbart det faktum att denna extra förberedelsetid inte kan ges till alla noterade företag är enligt vår mening inte ett tillräckligt starkt argument för att vi i skall avstå från att utnyttja den lättnad för företagen som artikel 9 a) innebär. Bör IAS-förordningen gälla för alla företag? Sammanfattningsvis föreslår vi att artikel 9 utnyttjas på så sätt att ett moderföretag som enbart har skuldebrev noterade i inte behöver upprätta koncernredovisning med tillämpning av IAS förrän för det räkenskapsår som inleds eller . 7Effekter på det svenska normgivningssystemet I våra direktiv, under , anges att vi bör analysera vilken betydelse IAS-förordningen får för det svenska systemet för utvecklandet av god redovisningssed. Som skäl för detta anges att det är oklart hur Redo- visningsrådets verksamhet kommer att påverkas av den nu antagna EG-förordningen. Dock står det klart att incitamenten för att fort- sätta utveckla en 'god redovisningssed' för svenska publika bolag kommer att försvagas. Förändringar i verksam- het får i sin tur betydelse för och Finans- inspektionen. Om verksamhet dras ner, kan det ställa ökade krav på dessa myndigheter. Under rubriken anges vidare att utredaren skall särskilt analysera hur förordningen kan antas slå på det svenska systemet för normgivning på redovisningsområdet, i synnerhet samspelet mellan och verksamhet och den verksamhet som bedrivs av Redovisnings- rådet (jfr prop. 1998/99:130 s. 188-1901). Finner utredaren att sy- stemet i någon del behöver ändras, skall hon lägga fram förslag till åtgärder. Om åtgärderna kan förväntas innebära kostnader för det allmänna, skall hon även lämna förslag till finansiering. Utifrån våra direktiv skall således vårt uppdrag omfatta frågan om hur och verksamhet kommer att påverkas av att verksamhet föränd- ras till följd av IAS-förordningen och, om det till följd därav, finns anledning att förändra det nuvarande systemet för kompletterande normgivning. Nedan behandlas således inte frågan om vilka effek- 1 På dessa sidor behandlas frågan om förhållandet mellan statlig och privat normgivning, dvs. mellan /å ena sidan och å andra sidan. Effekter på det svenska normgivningssystemet ter våra förslag kan få för de normgivande organen, denna fråga behandlas i avsnitt 5.6. är ett privaträttsligt organ och drivs av en ideell förening, av god redovisningssed. Föreningen verkar genom , akutgrupp samt den nybildade Panelen för övervakning av finansiell rapportering. har till ändamål att främja utvecklandet av god redovisningssed i publika företag och ger ut rekommendatio- ner för företag vars aktier är föremål för offentlig handel och före- tag som genom sin storlek har ett stort allmänt intresse. Genom IAS-förordningen kommer i stället IASB att styra utvecklingen för de noterade företagens koncernredovisning. Det finns dock skill- nader mellan regelverken både såvitt avser målgrupp och innehåll. Det tvingande kravet i IAS-förordningen på tillämpning av IAS vid upprättande av koncernredovisningen gäller endast för noterade företag, medan rekommendationer även omfattar företag som genom sin storlek har ett stort allmänt intresse. I detta avseende har rådets rekommendationer därför en något vidare målgrupp än IAS-förordningen. Å andra sidan tar IAS-förordningen, till skillnad från rekom- mendationer, inte bara sikte på företag vars aktier är noterade utan även på företag som endast är noterade för skuldebrev. Denna skillnad är dock av liten praktisk betydelse eftersom Stockholms- börsen kräver att även företag med enbart skuldebrev noterade skall tillämpa rådets rekommendationer. Vidare gäller att Redo- visningsrådets rekommendationer utformas med utgångspunkt i IAS/IFRS, men avvikelser från standarderna förekommer om svensk lag lägger hinder i vägen för en tillämpning enligt IAS eller om det finns andra starka skäl. En annan skillnad ligger i att Redo- visningsrådets rekommendationer även tillämpas vid upprättande av årsredovisningen och innehåller en del avsteg, främst av skatte- skäl, från IAS vid redovisning i juridisk person. huvuduppgift får dock anses vara att ge ut rekommendationer för noterade företags koncernredovisning. När de noterade företagen blir skyldiga att direkt tillämpa IAS kommer det inte längre att vara tillåtet att tillämpa Effekter på det svenska normgivningssystemet rådets rekommendationer vid upprättande av koncernredovis- ningen i noterade företag. Den mest troliga utvecklingen är därför att inte kommer att fortsätta att ge ut rekom- mendationer för de noterade företagen, vare sig avseende årsredo- visningen eller koncernredovisningen. Redovisningsområdet står under ständig utveckling och finns ett stort antal utkast från IASB med föreslagna ändringar i IAS. Det kan därför komma att krävas omfattande ändringar i rekommendationerna. Även ändringar i svensk lagstiftning kan leda till att ändringar måste göras i rekommendationerna. För tiden fram har ansvaret för att ge de noterade företagen den ledning de behöver och rådet torde därför komma att göra de änd- ringar i rekommendationerna som följer av att lagen ändras eller som är nödvändiga för att möjliggöra en tillämpning av exempelvis IAS 39 och de föreslagna reglerna om omvända förvärv.2 Redo- visningsrådets huvuduppgift torde komma att vara att fylla den viktiga funktionen som remissorgan och länk mellan svenska företag och IASB vid avgivande av utlåtanden avseende föreslagna förändringar i befintliga standarder eller i fråga om för- slag till nya standarder. När det gäller den framtida rollen för akut- grupp är det oklart om akutgruppen kommer att fortsätta ge ut sådana uttalanden som, även om de sker med utgångspunkt i rådets rekommendationer, i praktiken innebär en tolkning av bakomlig- gande IAS fram . Däremot har akutgruppen för avsikt att såväl före som vid behov yttra sig om sådana redo- visningsfrågor som är av typiskt nationell natur. När det gäller tolkningen och tillämpningen av IAS/IFRS torde det förhålla sig på det sättet att det bara är IFRIC som kan göra aukto- ritativa uttalanden i dessa hänseenden. När IAS-förordningen bör- jar tillämpas och antagna IAS/IFRS blir direkt tillämpliga i kommer det därmed inte att finnas något utrymme alls för akutgruppen att tolka IAS. Däremot torde akutgruppen komma att fylla en funktion som remissorgan och länk mellan svenska företag och IFRIC. av god redovisningssed kan också komma att få en roll i den organisation som skall utöva tillsyn över efterlevnaden av IAS-förordningen (jfr punkt 16 i inledningen till förordningen). Nuvarande generaldirektören för , 2 Se prop. 2002/03:121, Redovisning och värdering av finansiella instrument. Effekter på det svenska normgivningssystemet , har på uppdrag av gjort en över- syn av roll och resursbehov vilken presenteras i betänkandet Framtida finansiell tillsyn, SOU 2003:22. I betän- kandet föreslår hon att den tillsyn som följer av IAS-förordningen, i fråga om allmänna företag, bör ankomma på och att kommer att behöva ökade resurser för att klara detta. Vilka organisationsförändringar och resurstillskott som förslaget medför bör enligt henne utredas skyndsamt. Hon anser det också naturligt att skall ha möjlighet att delegera tillsynsuppgifter till ett organ som nybildade s.k. review panel (se följande stycke). Detta blir dock enligt henne en fråga för den nya myndigheten eller dess huvudman att ta ställning till. Panelen för övervakning av finansiell rapportering som bildades är vid sidan av och Akutgruppen en självständig enhet under av god redo- visningssed. Panelen har till uppgift att övervaka den finansiella rapporteringen hos de noterade bolagen. Som ett led häri kommer en årlig genomgång av årsredovisningar att göras. Undersökningen kommer att redovisas i en årsrapport. Panelen skall övervaka att svenska aktiebolag, som har aktier inregistrerade eller noterade vid Stockholmsbörsen eller vid annan svensk börs eller auktoriserad marknadsplats, upprättar finansiella rapporter i enlighet med Redo- visningsrådets rekommendationer samt tillämplig lag eller annan författning. Panelen skall pröva ärenden rörande felaktigheter och avvikelser som direkt eller indirekt förelagts panelen eller som på annat sätt uppmärksammats. Prövningen kommer i första hand att baseras på publicerat material, men förtydliganden och komplette- ringar beträffande sakförhållanden av betydelse kan med stöd av noteringsavtalen inhämtas från de noterade bolagen. Panelens uttalanden kommer att offentliggöras. Eventuella sanktioner utdöms av börsen eller marknadsplatsen med stöd av panelens uttalanden och utredningar. Sammanfattningsvis torde effekterna av IAS-förordningen bli att upphör med att ge ut rekommendationer men fungerar som länk mellan svenska företag och IASB, att akutgrup- pen endast gör uttalanden avseende redovisningsfrågor av nationell natur och fungerar som länk mot IFRIC samt att Panelen för över- vakning av finansiell rapportering kan bli involverad i tillsynsappa- raten. Effekter på det svenska normgivningssystemet är en statlig myndighet och har det yttersta ansvaret för utvecklandet av god redovisningssed i företa- gens bokföring och offentliga redovisning. arbete inriktas bl.a. på redovisningsfrågor beträffande bokförings- skyldiga som inte ingår i målgrupp, och främst då mindre och medelstora företag samt stiftelser och föreningar. I den mån arbetsuppgifter begränsas till följd av att IAS-förordningen blir tillämplig kommer därför även Bok- föringsnämndens arbete att påverkas. För tiden fram torde främst komma att uppdatera gällande rekommendationer. Därefter kommer med all sannolikhet inte att fortsätta att ge ut rekommendationer för års- och koncernredovisningen i noterade företag. I fråga om koncernredovisningen i noterade företag övertas ansvaret av IASB. Det kommer dock även att finnas ett behov av svensk kompletterande normgivning beträffande årsredovisningen i noterade företag. har gjort de anpass- ningar av standarderna till svenska förhållanden som har varit nödvändiga av bl.a. skatteskäl. Detta ansvar kommer i stället att falla på . Även för företag som genom sin storlek har ett stort allmänt intresse utan att omfattas av IAS- förordningen, kommer ett behov av allmänna råd för upprättande av såväl års- som koncernredovisningen att finnas. Det antal företag som tillhör denna kategori torde inte vara så stort men de kommer likväl att ha behov av vägledning. Även denna uppgift kommer att falla på . Dessa ytterligare arbetsuppgifter kommer att leda till ett ökat resursbehov för . När det gäller frågan om på vilket sätt kommer att lösa det tillkommande behovet av vägledning för de angivna kategorierna av företag (dvs. noterade företag, såvitt gäller årsredovisningen, samt icke-noterade företag av stort allmänt intresse, såvitt gäller både årsredovisningen och koncernredovisningen) kan vi endast spekulera. En tro- lig utveckling torde vara att rekommendationer på något sätt får leva kvar till dess att har utfärdat nya allmänna råd eller gjort en översyn av nuvarande allmänna råd i syfte att anpassa dem även för dessa tillkommande kategorier av företag och redovisningshandlingar. Ett alternativ kan vara att dessa företag får tillämpa allmänna Effekter på det svenska normgivningssystemet råd för stora icke-noterade företag.3 Det finns dock stora organisatoriska och verksamhetsmässiga skillnader liksom skill- nader i intressentkretsens storlek och sammansättning mellan de företag som ingår i rådets målgrupp och de som av betecknas som stora icke-noterade företag, vilket möjligen talar emot en sådan lösning. Vid sidan av de uppgifter som , enligt vad som sagts, kan förväntas överta från , har den mycket viktiga uppgiften att ge ut råd och anvisningar för de mindre företagens redovisning. Dessa företags behov av vägledning torde knappast minska utan tvärtom öka i takt med att IAS får mer och mer genomslag i svensk redovisning som ÅRL:s karaktär av ramlagstift- ning bibehålls. Det är utomordentligt viktigt att redovisningsreg- lerna för de mindre företagen skrivs och presenteras på ett sätt som är anpassat just för dem och deras förhållanden och behov. Nyttan av informationsgivningen måste synliggöras och regelverket måste göras så enkelt och lättbegripligt som möjligt. Enligt vår uppfatt- ning är detta kanske viktigaste uppgift . De större företagen har ofta både egen kompetens i redovisningsfrågor och ekonomiska förutsättningar att skaffa sig nödvändig hjälp. Men för de mindre företagen har ett särskilt ansvar. Vi välkomnar därför de planer som har på att skapa en heltäckande och samman- hållen vägledning för de mindre företagens redovisning. Ett bra exempel på att det är möjligt att samla redovisningsregler för vissa kategorier av företag i en sammanhållen standard är Bokförings- nämndens projekt för enskilda firmor.4 I den nämnda utredningen om Framtida finansiell tillsyn föreslås att den tillsyn som följer av IAS-förordningen i fråga om allmänna företag bör ankomma på . Utredaren är dock inte främmande för tanken att skall ha möjlighet att delegera tillsynsuppgiften till nybildade panel. inte godtas som behörig myndighet på redovisningsområdet föreslås, i andra hand, bli inkorporerad i . Även den föreslagna organisationen av tillsynen kommer således, om den 3 Enligt Bokföringsnämndens allmänna råd BFNAR 2000:2 ingår i gruppen stora icke- noterade företag inte sådana icke-noterade företag av stort allmänt intresse som ingår i målgrupp.