sou · GRB397d2 · 2004-01-01 00:00:00 — I de enskilda målen tar ingen som helst befattning med utlandsåtgärder. Kan verkställighet inte ske i återredovisas målet med besked om detta till sökanden. Mycket talar därför för att man bör se utlandsåtgärderna som borgenärsåtgärder och att skall vara behörig myndig- het. Utbyte av upplysningar som behövs för att bedöma förutsätt- ningarna för handräckning har dock en sådan nära koppling till verkställighetsåtgärder att lämpligen bör vara behörig myndighet. De föreslagna författningsändringarna är föranledda av detta ställningstagande. 12.23Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. Indrivningslagen, skatteackordslagen och skattepreskriptionslagen föreslås upphävda. Bestämmelser om hur obetalda fordringar skall hanteras har i stället förts in i 20 och 20 a kap. skattebetalnings- lagen. Borgenärsuppgifterna skall inte handhas av utan av den debiterande myndigheten, dvs. vad gäller skatt på ränta på skogskontomedel . skall också handha de offensiva borgenärsuppgifterna i 20 kap. 12–15 §§ (ackord, skuldsanering och konkurs). 12.24Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning 6–8 §§ Bestämmelserna om behörig myndighet blir med förslaget om en riks- täckande obehövliga och föreslås upphävda. Förändringen föranleds av förslaget om en rikstäckande Kronofog- demyndighet. 12.25Förslaget till lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20) Indrivningslagen, skatteackordslagen och skattepreskriptionslagen föreslås upphävda. Bestämmelser om hur obetalda fordringar skall hanteras har i stället förts in i 20 och 20 a kap. skattebetalnings- lagen. Borgenärsuppgifterna skall inte handhas av utan av den debiterande myndigheten, dvs. vad gäller konkurrensskadeavgift av . De offensiva borgenärsuppgifterna i 20 kap. 12–15 §§ (ackord, skuld- sanering och konkurs) skall dock handhas av (se avsnitt 11.2). får också enligt 20 kap. 11 § skattebetal- ningslagen träffa betalningsuppgörelser beträffande fordringar som registrerats hos verket för offensiva borgenärsuppgifter. Hänvisningen till 1 kap. 2 c § skattebetalningslagen innebär att bestämmelserna i 20 kap. den lagen gäller för avgift enligt konkur- renslagen. Enligt 31 § konkurrenslagen faller en påförd konkur- rensskadeavgift bort i den mån verkställighet inte har skett från det att domen vann laga kraft. Av 1 kap. 2 c § andra stycket skattebetalningslagen följer att 31 § konkurrenslagen gäller i stället för preskriptionsreglerna i 20 a kap. skattebetalningslagen. 12.26Förslaget till lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334) Förändringen är föranledd av förslaget om en rikstäckande . 12.27Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) Indrivningslagen, skatteackordslagen och skattepreskriptionslagen föreslås upphävda. Bestämmelser om hur obetalda fordringar skall hanteras har i stället förts in i 20 och 20 a kap. skattebetalnings- lagen. Borgenärsuppgifterna skall inte handhas av utan av den debiterande myndigheten, dvs. vad gäller förseningsavgift enligt årsredovisningslagen av regi- streringsmyndigheten. De offensiva borgenärsuppgifterna i 20 kap. 12–15 §§ (ackord, skuldsanering och konkurs) skall dock handhas av (se avsnitt 11.2). får också enligt 20 kap. 11 § skattebetalningslagen träffa betalningsuppgörelser beträffande fordringar som registrerats hos verket för offensiva borgenärsuppgifter. 12.28Förslaget till lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) Indrivningslagen, skatteackordslagen och skattepreskriptionslagen föreslås upphävda. Bestämmelser om hur obetalda fordringar skall hanteras har i stället förts in i 20 och 20 a kap. skattebetalnings- lagen. Borgenärsuppgifterna skall inte handhas av Krono- fogdemyndigheten utan av den debiterande myndigheten, dvs. vad gäller särskild avgift enligt radio- och TV-lagen av Radio- och TV- verket. De offensiva borgenärsuppgifterna i 20 kap. 12–15 §§ (ackord, skuldsanering och konkurs) skall dock handhas av (se avsnitt 11.2). får också enligt 20 kap. 11 § skatte- betalningslagen träffa betalningsuppgörelser beträffande fordringar som registrerats hos verket för offensiva borgenärsuppgifter. 12.29Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:484) om dröjsmålsavgift Förslaget föranleds av att det nuvarande uppskovsinstitutet i indrivningslagen omvandlas till en verkställighetsåtgärd och benämns anstånd (se avsnitt 11.7). 12.30Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon Indrivningslagen, skatteackordslagen och skattepreskriptionslagen föreslås upphävda. Bestämmelser om hur obetalda fordringar skall hanteras har i stället förts in i 20 och 20 a kap. skattebetalnings- lagen. Borgenärsuppgifterna skall inte handhas av utan av den debiterande myndigheten, dvs. vad gäller vägavgift av . skall även handha de offensiva borgenärsuppgifterna i 20 kap. 12–15 §§ (ackord, skuldsanering och konkurs). 12.31Förslaget till lag om ändring i ellagen (1997:857) Indrivningslagen, skatteackordslagen och skattepreskriptionslagen föreslås upphävda. Bestämmelser om hur obetalda fordringar skall hanteras har i stället förts in i 20 och 20 a kap. skattebetalnings- lagen. Borgenärsuppgifterna skall inte handhas av utan av den debiterande myndigheten, dvs. vad gäller förseningsavgift enligt ellagen av nätmyndigheten. De offensiva borgenärsuppgifterna i 20 kap. 12–15 §§ (ackord, skuldsanering och konkurs) skall dock handhas av (se avsnitt 11.2). får också enligt 20 kap. 11 § skattebetalningslagen träffa betalningsuppgörelser beträffande fordringar som registrerats hos verket för offensiva borgenärsuppgifter. 12.32Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:189) om förhandsbesked i skattefrågor Indrivningslagen, skatteackordslagen och skattepreskriptionslagen föreslås upphävda. Bestämmelser om hur obetalda fordringar skall hanteras har i stället förts in i 20 och 20 a kap. skattebetalnings- lagen. Borgenärsuppgifterna skall inte handhas av utan av den debiterande myndigheten, dvs. vad gäller avgift och kostnad enligt lagen om förhandsbesked i skattefrågor av . De offensiva borgenärsupp- gifterna i 20 kap. 12–15 §§ (ackord, skuldsanering och konkurs) skall dock handhas av (se avsnitt 11.2). får också enligt 20 kap. 11 § skattebetalningslagen träffa betal- ningsuppgörelser beträffande fordringar som registrerats hos verket för offensiva borgenärsuppgifter. 12.33Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1385) Andra stycket föreslås upphävt. Utredningens förslag innebär att det är den debiterande myndigheten som skall avgöra om det finns skäl att ansöka om verkställighet när en fordran inte betalats (se avsnitt 11.4). Studiestödslagen (1973:349) tillämpas fortfarande i fråga om studiestöd som avser tid före . En motsvarighet till 5 kap. 6 § andra stycket studiestödslagen (1999:1395) finns i 9 kap. 2 a § den äldre lagen. Även denna äldre bestämmelse bör upphöra att gälla. En föreskrift med det innehållet föreslås därför i över- gångsbestämmelserna till förslaget om ändring i studiestödslagen (1999:1395). Det kan här noteras att utredningens förslag vad gäller hanter- ingen av studiemedelsfordringar innebär att det nuvarande undan- taget från tillämpningen av lagen (1993:892) om ackord rörande statliga fordringar m.m. (se 1 § denna lag) på studiemedelsford- ringar inte föreslås överfört till 20 kap. skattebetalningslagen. Även sådana fordringar kommer till skillnad från att omfattas av beslutsbehörighet vad gäller ansökan om konkurs och att anta ackordsförslag m.m. 12.34Förslaget till lag om ändring i naturgaslagen (2000:599) Indrivningslagen, skatteackordslagen och skattepreskriptionslagen föreslås upphävda. Bestämmelser om hur obetalda fordringar skall hanteras har i stället förts in i 20 och 20 a kap. skattebetalnings- lagen. Borgenärsuppgifterna skall inte handhas av utan av den debiterande myndigheten, dvs. vad gäller förseningsavgift enligt naturgaslagen av . De offensiva borgenärsuppgifterna i 20 kap. 12– 15 §§ (ackord, skuldsanering och konkurs) skall dock handhas av (se avsnitt 11.2). får också enligt 20 kap. 11 § skattebetalningslagen träffa betalningsuppgörelser beträffande fordringar som registrerats hos verket för offensiva borgenärsupp- gifter. 12.35Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument Indrivningslagen, skatteackordslagen och skattepreskriptionslagen föreslås upphävda. Bestämmelser om hur obetalda fordringar skall hanteras har i stället förts in i 20 och 20 a kap. skattebetalnings- lagen. Borgenärsuppgifterna skall inte handhas av utan av den debiterande myndigheten, dvs. vad gäller särskild avgift enligt lagen om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument av . De offensiva borgenärsuppgifterna i 20 kap. 12–15 §§ (ackord, skuldsanering och konkurs) skall dock handhas av (se avsnitt 11.2). får också enligt 20 kap. 11 § skattebetal- ningslagen träffa betalningsuppgörelser beträffande fordringar som registrerats hos verket för offensiva borgenärsuppgifter. 12.36Förslaget till lag om ändring i tullagen (2000:1281) Indrivningslagen, skatteackordslagen och skattepreskriptionslagen föreslås upphävda. Bestämmelser om hur obetalda fordringar skall hanteras har i stället förts in i 20 och 20 a kap. skattebetalnings- lagen. Borgenärsuppgifterna skall inte handhas av utan av den debiterande myndigheten, dvs. vad gäller tull av . De offensiva borgenärsuppgif- terna i 20 kap. 12–15 §§ (ackord, skuldsanering och konkurs) skall dock handhas av (se avsnitt 11.2). får också enligt 20 kap. 11 § skattebetalningslagen träffa betalnings- uppgörelser beträffande fordringar som registrerats hos verket för offensiva borgenärsuppgifter. 12.37Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Förslaget innebär att uppgifter i beskattningsdatabasen får behandlas för att tillhandahålla information hos någon annan än för bevakning av fordringar. 12.38Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet skall inte handha några borgenärsuppgifter. Lagen skall därför inte längre vara tillämplig vid verksamhet med indrivning. Ändringen är föranledd av förslaget om en fristående Kronofog- demyndighet. 1 och 2 §§ skall inte handha borgenärsuppgifter. I anledning därav skall uppgifter i databasen inte längre behandlas i verksamhet för indrivning av statliga fordringar eller ärenden om ansvar för någon annans skatter och avgifter. Ändringen föranleds av förslaget om en fristående Kronofogde- myndighet. Paragrafen föreslås upphävd. I och med att Kronofogdemyndig- heten blir ensam personuppgiftsansvarig är det inte längre nödvän- digt att i en särskild bestämmelse reglera vem som skall ha direkt- åtkomst till uppgifterna. Ändringen föranleds av förslaget om en fristående Kronofogde- myndighet. 12.39Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:460) med kompletterande bestämmelser om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av vissa utländska avgöranden Ändringen föranleds av förslaget om en rikstäckande Kronofog- demyndighet. Huvudfrågan för utredningen är om kronofogdemyndigheterna kan och bör inordnas i eller om de bör utgöra en egen myndighet. Den framtida verksamheten skall enligt direktiven rym- mas inom den totala resursram som gäller för () skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna. Utredaren föreslår att en fristående, rikstäckande Kronofogde- myndighet bildas. Jag har en uppfattning som avviker från utredarens eftersom det enligt min mening är möjligt att uppnå kravet om opartiskhet i det verkställande och det i övrigt borgenärsneutrala arbetet även vid ett inordnande av kronofogdemyndigheterna i och att detta kan genomföras inom befintliga resursramar. Ett inordnande av kronofogdemyndigheterna i an- sluter till nuvarande ordning och jag delar utredarens analys att det finns ett funktionellt samband mellan skatteförvaltningens och kronofogdemyndigheternas verksamheter även om det kan finnas vissa intressekonflikter. Jag instämmer i utredarens förslag om att kronofogdemyndig- heternas verksamhet liksom skall bedrivas i en riks- täckande organisation. En uppdelning på två myndigheter, och Kronofogde- myndigheten, kommer att leda till administrativa merkostnader, ökade IT-kostnader samt effektivitetsförluster i förhållande till att införliva Kronofogdemyndigheterna i . Risken är överhängande att de effektivitets- och servicehöjande effekter som reformen med bildandet av ett Skatteverk bedömdes medföra elimineras (prop. 2002/03:99). Effektivitetsvinsterna var bl.a. tänkta att leda till satsningar på området skattekontroll och den brottsutredande verksamhet. Utredaren föreslår istället att de effektivitetsvinster som uppstår vid bildandet av skall användas till att finansiera en ny fristående . Även ett införlivande av kronofogdemyndigheterna i Skattever- ket kommer övergångsvis leda till vissa merkostnader men kommer att balanseras av en effektivisering av ex. administration, IT- investeringar och dylikt. Dessa merkostnader bedöms dock som avsevärt lägre än om en ny fristående myndighet bildas. Särskiljande av borgenärsuppgifter och verkställighetsuppgifter Oavsett vilken organisationsform som väljs för krono- fogdemyndigheterna bör borgenärsuppgifterna avskiljas från den verkställande verksamheten. Detta bör ske genom en överflyttning av borgenärsfunktionen till och att en sammanhållen borgenärsfunktion därigenom kan behållas. Jag instämmer med utredaren om att i sin egenskap av beskattningsmyn- dighet har en mycket god kunskap om gäldenärernas ekonomiska funktion och bör därför vara en god borgenärsföreträdare. Eftersom jag förespråkar ett inordnande av kronofogdemyndig- heterna i kommer det att krävas att brandväggar inrättas för att hålla de verkställande uppgifterna på kronofogde- avdelningen åtskiljt från borgenärsuppgifterna som skall hanteras inom skatteverksamheten. Genom inrättandet av brandväggar inom så kan kravet på opartiskhet i det verkställande arbetet uppnås. I dagens verksamhet hålls exempelvis skattebrottsutredarna frånskilda från skatteverksamheten bl.a. genom att tillgången till information är beskuren genom brand- väggar. Upprättande av en brandvägg inom kommer att leda till vissa merkostnader, merkostnader som är möjliga att hantera genom omprioritering inom befintlig budgetram. Ett argument för bildande av en fristående Kronofogdemyndig- het är risken för att olika intressenter inte skall känna tilltro till myndighetens opartiskhet. Det har dock inte kunnat påvisas att borgenärer, gäldenärer och andra berörda har behandlats på ett partiskt sätt i den nuvarande organisationen där kronofogdemyn- digheterna ingår . Utredaren konstaterar att en omedelbar utbrytning inte är realis- tisk med hänsyn till de merkostnader som detta skulle föra med sig. I stället föreslås ett samutnyttjande och samarbete under en över- gångsperiod främst avseende IT-stödet som är den stora merkost- naden vid en utbrytning. Även om ett samutnyttjande skulle vara möjligt kommer mer- kostnader att genereras för den nya myndigheten. Enligt min mening så finns det en stor risk att separata IT-investeringar vid ett samutnyttjande skjuts eftersom IT-investeringar leder till merkostnader oavsett vilken organisationsform som väljs. Det kommer även att vara svårt att leda och styra verksamheten då det blir två generaldirektörer som skall fatta gemensamma beslut avse- ende exempelvis IT-investeringar inom sina resp. myndigheter. Vid en sammanslagning inom kommer förutsättningarna för effektivitetsvinster att kvarstå. En gemensam plattform bör leda till att IT-kostnaderna då blir lägre samt att det finns möjlighet att bättre prioritera IT-investeringar över tiden. Jag vill uttrycka en viss oro över förslaget att kravet att överlämna obetalda fordringar för indrivning slopas och där den debiterande myndigheten själv skall avgöra om det finns skäl att ansöka om verkställighet. Jag delar utredarens uppfattning över de faktorer som skall vägas in i bedömningen av om en ansökan om verkstäl- lighet skall ges in till kronofogdemyndigheterna men jag ser en viss risk att enskilda myndigheter kan välja att prioritera ner fordrings- bevakningen och att staten därigenom lider förlust genom inkomstbortfall. Avseende de debiterande myndigheterna har inte eventuella merkostnader kunnat redovisats. Särskilt yttrande av , och Vi delar utredarens slutsats att det bildas en ny rikstäckande kronofogdemyndighet (KFM). Vi delar också slutsatsen att verkställighetsarbetet skiljs från borgenärsarbetet. På principiell nivå instämmer vi i att den tydligaste lösningen vore att exekutionsväsendet skiljs från (). Vi delar däremot inte utredarens förslag till finansiering. Vi har ett bra underlag för vår ståndpunkt att förändringen antingen kräver resurstillskott eller tydliga anvisningar om vilka ambitionssänkningar som krävs inom exekutionsväsendet eller det nya (). Vi anser att en rikstäckande KFM kan utvecklas inom ramen för det nya SKV. Vi delar utredarens uppfattning om värdet av en rikstäckande KFM, av likartade skäl som anförts för det nya SKV. Möjligheterna ökar att minska den sårbarhet som finns , förutsättningarna förbättras att styra verksamheterna mot större enhetlighet i hand- läggningen och att minska regionala skillnader. Det administrativa stödet kan också effektiviseras till viss del. Det förslag till tidpunkt för ikraftträdande som utredaren föreslår i detta avseende är rimligt. De rationaliseringsvinster som kan åstadkommas genom en rikstäckande myndighet ska dock inte överdrivas. De bör enligt vår bedömning vara betydligt mindre än de som beräknas uppstå genom att skattemyndigheterna (SKM) uppgår i en myndighet. Vi anser dock att de frigjorda resurser som ändå uppstår behövs för att, i enlighet med uppdragsgivarens krav och förväntningar, utveckla den operativa verksamheten och höja ambitionsnivån inom såväl indrivningsverksamheten som den förebyggande kommunikationen. Vi anser det som mycket olyckligt om denna rationaliseringsvinst skulle förbrukas till ökade kostnader för IT och administration Namnfrågan är viktig för KFM:s verksamhet. Man kan här tala om KFM som ett väl inarbetat varumärke. Namnfrågan kan dock lösas oberoende av hur kopplingen till SKV ser ut. Borgenärsuppgifter flyttas från KFM Vi delar utredarens uppfattning att en överflyttning av borgenärs- uppgifterna till SKV respektive debiterande myndighet bidrar till en ökad medvetenhet om behovet av tidiga åtgärder avseende ford- ringsbevakning och en ökad effektivitet i indrivningsarbetet, även om risken finns att fler statliga intressen kan komma att agera mot samma gäldenär. Förändringen torde leda till en ökad uppbörds- effektivitet. SKV:s ansvar för ett samlat agerande gentemot med- borgaren vid offensiva borgenärsuppgifter skapar också garantier för enhetlighet, rättssäkerhet och tilltro till handläggningen. Möjligheterna att utveckla KFM:s arbete avseende metoder och arbetssätt borde också öka genom den större renodling av arbets- uppgifterna som förslaget innebär. En förutsättning för ovan beskrivna effekter är dock att delar av nuvarande operativa resurser inte drabbas av kostnadsökningar till följd av den föreslagna nya myndigheten. Resursberäkningarna för de uppgifter som flyttas från KFM till SKV behöver analyseras ytterligare. Kostnaden för en överflyttning av borgenärsuppgifterna till övriga debiterande myndigheter har av utredaren angivits till . Vi ifrågasätter grunden för dessa kostnadsberäkningar. Det är angeläget att utveckla KFM:s verkställande verksamhet, vilket regerin-gen påpekat i såväl regleringsbrev som budgetpropo- sition. Lika viktigt är att utveckla de statliga myndigheternas borgenärsroll. Redan detta blir en stor utmaning för inblandade myndigheter, då det tar resurser och kraft att bygga upp ny kompetens och nya funktioner. Liksom utredaren anser vi att det är viktigt att KFM:s borgenärs- neutralitet inte ifrågasätts. Vi finner, i likhet med utredaren, att det är av värde att KFM:s dubbla roller nu försvinner och att KFM endast har en verkställande funktion, om än en utvidgad sådan. En utbrytning av borgenärsuppgifterna, såväl för skatter och avgifter som för övriga statliga fordringar, innebär att förutsätt- ningar skapas för en opartisk verkställande verksamhet som med- borgaren kan sätta tilltro till, detta särskilt efter att det fattats beslut om att ändra statens förmånsrätt. Att återföra borgenärs- uppgifter till den debiterande myndigheten utgör också ett incita- ment för en effektivare statlig fordringsbevakning. En därtill fristå- ende KFM ger naturligtvis de bästa förutsättningarna för en opar- tisk verkställande myndighet, vars verksamhet kännetecknas av rättssäkerhet och rättstrygghet. Över tiden ger detta även möjlig- het att kunna tillföra KFM nya arbetsuppgifter av judiciell karaktär. Med överflyttningen av borgenärsuppgifterna till den debite- rande myndigheten likställs offentliga fordringar med privata hos KFM. Därmed upphör den dubbla rollen. Enligt vår mening finns då möjligheten att behålla KFM inom det nya SKV med ett tydligt särskiljande och renodling av borgenärsuppgifterna och verkställig- hetsuppgifterna som följd. Med detta i åtanke borde det inte vara ett absolut krav att KFM bryts ut för att opartiskheten ska kunna garanteras. En utbruten KFM – en dyr lösning för alla Vi är av den bestämda uppfattningen att en utbrytning av KFM från SKV blir en kostbar förändring. En utbruten KFM medför fördyringar inom främst IT-området men även inom andra delar av verksamheten. Slutsumman blir enligt vår mening en kostnadsökning som endast i begränsad omfattning kan finansieras på det sätt som utredaren anvisar. Fördyringarna måste enligt direktivet rymmas inom den totalram som gäller för RSV, SKM och KFM. De nuvarande resurserna för KFM och SKV riskerar att delvis gå förlorade i uppbyggnaden av en helt ny myndighet, resurser som istället borde läggas på att möta regeringens krav på förbättrad verksamhet och minskade regionala skillnader i handläggningen av samtliga verksamhets- grenar. Vi anser det också som ett tveksamt förfarande att som utreda- ren inteckna kommande rationaliseringseffekter av skatteverks- reformen för utredningens egna förslag. Den föreslagna finansie- ringen är inte realistisk. På detta sätt intecknas redan igångsatta och planerade reformer och utvecklingsinsatser inom SKV till att finan- siera utredarens förslag. Kostnader för utbrytning och uppbyggnad av IT-stöd Utökade IT-kostnader som uppstår genom en helt utbruten KFM är svåra att exakt beräkna men kan med olika scenarios förväntas i fortvariga kostnader uppgå till mellan 100-124 mnkr. Dessa kost- nader hänför sig till utveckling och drift av en egen IT-struktur för den utbrutna myndigheten. Därutöver tillkommer engångskostna- der på mellan 25-30 mnkr för bl.a. rekrytering, metoduppbyggnad, strategier, upphandlingar och avtalsförhandlingar, bodelningskost- nader och systemberoenden. För SKV:s del uppgår kostnads- ökningen till 47-57 mnkr, engångskostnader för utbrytningen upp- går till 50-75 mnkr. På grund av dessa kostnader föreslår utredaren att ett sambruk av IT-resurserna ska ske. Någon modell för två separata myndig- heters samutnyttjande av IT-resurser har emellertid inte närmare presenterats i utredningen. Kostnaderna som skapas på IT-området av att dra isär myndig- heterna skapar ej några rationaliseringseffekter. Stordriftsfördelar avseende IT-kostnaderna torde i stället bli allt större om det påbörjade arbetet med gemensamma plattformar får fortskrida. Utredarens förslag om ett samutnyttjande av IT-resurserna bedömer vi inte som ett hållbart alternativ. I likhet med ett beslut om att sära myndigheterna kommer ett samutnyttjande av IT- resurserna som inte tydligt anges vara permanent att hämma utvecklingsinsatserna på IT-området och ge omedelbara kostnads- drivande effekter.