sou · GRB311 · 2004-01-01 00:00:00 — För att visa det aktuella läget finns ett antal tablåer i olika detalje- ringsgrader och innehåll anpassat till de olika användarnas behov. I systemet finns bl.a. verksamhetstablå (som t.ex. visar pågående insatser, disponibla resurser), sambandstablå (som visar sambandsalternativen), ärendetablå (som visar påbörjade, pågående och avslutade aktiviteter) och statustablå (som visar beredskapsläget och resurstillgång av olika Det finns också lägeskartor för geografisk presentation av skadeplatser m.m. LUPP kan även ta emot och presentera positionsinformation från till exempel räddningsfordon. Den senaste versionen av LUPP kommer att innehåller flera rutiner för kommunikation med andra system bl.a. : s system CoordCom för automatisk överföring av information. Det finns också lösningar för trådlös kommunikation från skadeplatsen. LUPP är ett klient/server-system som distribueras via den CD som RIB-konceptet levereras Användarna svarar själva för installationen på egna SRV äger systemet som i huvudsak utvecklats av . Systemet kommer i och med den version som skall levereras att ha kostat ca . Den årliga externa underhållskostnaden är ca . SRV svarar för support och utbildning till användarna. För support och förvaltning av LUPP ianspråktas ca 1,5 tjänst inom SRV. Kurser i användning av LUPP genomförs vid och säkerhetsutbildning (CRS) samtliga skolor. LUPP används också inom många av de stabs- och ledningsutbildningar som bedrivs vid skolorna. En första version av LUPP installerades 1998. har SRV vidareutvecklat systemet i flera etapper och en ny version planeras bli klar . Enligt en enkät till samtliga 229 räddningstjänstkommuner var LUPP installerat hos 65 kommuner. (SoS) har i samverkan med representanter för landstingen utvecklat Systemet är ett ledningssystem i planering, genomförande och utvärdering större olyckor och katastrofer. Det är också tänkt att användas i den normala dagliga ambulansverksamheten och akutsjukvården för att bl.a. rapportera skadeläget för personer på olycksplatsen och i ambulanstransporter. Användare förutom sjukvårdsledningen i landsting och på sjukhus är personal som arbetar på akutmottagningar och i ambulanser samt på vård- avdelningar. Landstingens användare får kontakt med via eget nät eller via Internet. består av centrala servrar och databaser samt programvara som sammanställer uppgifter från de mobila systemen i ambulanserna och CoordCom. Systemet har funktioner för bl.a.: ?Beskrivning av samlade och disponibla resurser ?Beskrivningar av skadehändelse och drabbade ?Informationsöverföring från och från skadeplatsen Informationen i lagras dels i en incidentdatabas (uppgifter om händelsen och de drabbade), dels i en resursdatabas (statiska uppgifter om resurser och dynamiska om disponi- bel kapacitet). kommunicerar med SOS Alarm AB:s system CoordCom för automatisk inrapportering av larm från larmcentralerna. utnyttjar också SOS Alarms kartserver för presentation av geografisk information. Kommunikation med ambulansernas mobila system sker via Mobitex. är en webbapplikation med krypterad kommunikation. Arbetsplats och användare identifieras via certifikat, användarnamn och lösenord. SoS äger systemet som utvecklats av . Utvecklingskostnaden för är ca . Pilotdrift av startades i landstingen i och . var fyra landsting anslutna till systemet och förstudier inför anslutning genomförda i ytterligare tre landsting. Målet är att skall av landstingen ha systemet i drift. Inom () pågår utveckling, i samverkan med branschorganisationen , av webbsystemet som skall bli ett operativt ledningssystem för de s.k. elsamverkansgrupperna. Det är ett centralt system för hela landet där användare är nätägare, samverkansgrupper och SVK. Det kommer att användas vid större störningar i elförsörjningen. ?Status-/lägessammanfattning inom samverkansområdet och riket ?Prognoser för reparationsarbete samt väderprognoser via länkar till bl.a. ?Behov och resurser (personal, material och fordon) ?Dagbok (företagsspecifika och gemensamma) I systemet finns även kartfunktioner och kartunderlag rörande eldistributions- och elsamverkansområdena. är åtkomligt över Internet och skyddas med användaridentitet och lösenord. Kommunikationen i systemet är krypterad. Förutom länkar till andra hemsidor finns ingen kommunikation med andra system. SVK äger systemet och i är konstruktör. sköts förvaltning, support, drift etc. av . Organisationen för slutversionen är ännu inte klarlagd. Systemet togs i provdrift för Västra och Södra elsamverkansområdet. Efter provdriften, som genomförs /, kommer SVK att genomföra en utvärdering och därefter fatta beslut om ett eventuellt införande i hela landet. Beslutet beräknas tas . Utvecklingen beräknas ha kostat ca . () har utvecklat webbsystemet Kärnporten för insamling och spridning av information i samband med kärnkraftsolyckor. Tänkta användare är SSI, centrala myndigheter och kärnkraftslänen. SSI har också vidareutvecklat Kärnporten till en ny version, med arbetsnamnet Generalen anpassad för att kunna användas av centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner vid alla typer av större olyckor eller kriser. huvudfunktion är dagböcker på flera nivåer (dagböcker, huvuddagböcker och nationell/internationell nivå) samt ett internt meddelandesystem. I systemet är olika roller identifierade – aktörer (t.ex. en myndighet eller en kommun), enhet (t.ex. en grupp/avdelning inom en aktör), användare (funktioner alternativt personer på enheter) och gäster (nationella och internationella organisationer som får ta del av viss information). Ett exempel på struktur kan vara att en användare i en krisledning registrerar en anteckning som sedan publiceras i krisledningens dagbok. dagbok kan sedan väljas att huvuddagbok kan sedan väljas utvalda anteckningar i en dagbok nivå som görs åtkomlig för vissa andra utvalda nationella organisationer. Kommunikationen, som sker över Internet mellan användarens webbläsare och den centralt placerade webbservern, är krypterad. Användarna tilldelas användarnamn och lösenord. Några kopplingar till andra system finns inte. SSI har bekostat och drivit utvecklingen av systemet. Utvecklingen har genomförts av konsultföretaget i som också äger systemet. SSI har lagt ned ca på utveckling och anpassningar (avser ersättningen till ). Några planer på större utvecklingsinsatser finns inte . SSI är ansvarig för underhåll, drift och support av Kärnporten. För driften av servern anlitas i till en kostnad om ca . Från driftstället i replikeras informationen till en server som finns i . Kärnporten driftsattes och har provats i flera övningar bl.a. The Barents Rescue Exercise 2001. används Kärnporten endast av SSI och SKI, men kärnkraftslänen har tagit beslut om att installera den nya Kärnporten (Generalen). i , i , i och har utvecklat ett informationsstödssystem för att ge allmänheten aktuell och korrekt information vid extraordinära händelser i länet. I systemet samverkar ovanstående myndigheter och organisationer samt andra aktörer, som exempelvis . Systemet har utvecklats i samråd med en nationell styrgrupp med representanter för dåvarande ÖCB, SoS, RPS, SRV och SPF. Systemet består av två delar: Ett webbsystem där aktuell information om händelsen registreras av samverkande myndigheter och görs åtkomlig för de s.k. kommunikatörerna som skall informera allmänheten via telefon. Webbsystemet är, med olika behörigheter, åtkomligt över Internet. ?Ett virtuellt call center (Centrex från ) d.v.s. en växel dit kommunikatörerna är anslutna och dit allmänheten kan ringa och få svar på sina frågor. Vid en händelse öppnas ett särskilt telefonnummer dit allmänheten ringer. Kommunikatörerna, som utsetts och utbildats på förhand, ansluts i erforderligt antal till växeln vartefter trycket ökar från allmänheten. Kommunikatörerna, som finns hos de aktörer som ingår i samverkansgruppen, kan sitta på sina normala arbetsplatser när de tar samtalen under förutsättning att de där har anslutning till det telefonnummer som inlagts i Centrexdatorn. Webbsystemets huvudfunktion är att beskriva händelsen och i dagboksform notera aktiviteter, åtgärder och beslut. De samverkande myndigheterna är uppgiftslämnare till systemet och en redaktör sammanställer, kontrollerar och publicerar informationen som kommunikatörerna se- dan har som underlag för att ge upplysningar till allmänheten. Genom att de samverkande myndigheterna registrerar information i systemet får alla fråga/svarsfunktion, Till systemet kan länkas andra webbsidor som t.ex. kartsidor. Några kopplingar till andra system finns inte. Kommunikationen mellan de samverkande myndigheterna och systemet är krypterad. De samverkande identifierar sig med en särskild nyckel , användarnamn och lösenord. i är huvudman för systemet och ansvarig för utveckling, förvaltning, utbildning, drift och support för systemets användning inom . i har anlitats som underkonsult för utveckling av systemet, som kostat ca . De ansvarar på uppdrag även för underhåll, support och driften av en server som är placerad hos dem. Den årliga driftkostnaden är ca . Kostnaden för centrex-växeln är ca per abonnemang och år (de samverkande aktörerna i har 31 abonnemang). Systemet har testats vid ett antal övningar samt använts i samband med en kraftig storm i länet . I LÄN, RINGHALSBEREDSKAPEN i har utvecklat ett webbsystem för informationsspridning mellan berörda parter i Ringhalsberedskapen samt som underlag för information till media och allmänhet. I första hand är systemet tänkt att användas vid en kärnkraftsolycka men det kan också användas vid andra större olyckor och kriser. Exempel på anslutna aktörer är länsstyrelserna i och , ledningscentral, SKI, SSI, , polisen, , Försvarsmakten, Danska beredskapsstyrelsen, och kommunerna i området. I huvudsak består systemet av en relativt enkel dagboksfunktion där samtliga användare kan skriva in noteringar. Användarna har tilldelats användarnamn och lösenord. Systemet finns i två identiska uppsättningar. Den ena är endast åtkomlig i Försvarsmaktens ATL-nät och kan bara användas av Försvarsmakten godkända myndigheter/företag och den andra är åtkomlig via Internet. De två versionerna ligger i olika servrar/nät och är helt skilda från varandra. Noteringar som görs i ATL-versionen (som är huvudsystemet) måste registreras på nytt i Internet-versionen. ATL-versionen bedöms av som säkrare än Internet-versionen både ur sekretess- och kapacitetssynpunkt. utvecklade till andra system. i äger systemet och är ansvarig för utveckling, drift för systemets användning inom Ringhalsberedskapen. Systemet har kostat ca att utveckla och den årliga driftkostnaden är ca . Dagbokssystemet, som enligt är mycket ändamålsenligt trots en lågbudgetversion med enkel teknik, har utvecklats av . Utvecklingen har skett i nära samverkan med användarna. svarar också för driften av Internetservern och viss support. De myndigheter och andra användargrupper som tilldelats rätt att delta i systemet behöver endast ha en webbläsare för att kunna använda systemet. Ringhalsberedskapen har använt dagbokssystem i olika versioner , och det senaste systemet driftsattes 1999/2000. Systemet har använts vid olika övningar, bl.a. övningen Laxen 2001 med ca 800 deltagare från ett 30-tal olika aktörer som samtliga använde dagbokssystemet. Systemet utvecklades av (). När ÖCB lades ner övertogs ansvaret för systemet av (). är ett ledningsstödssystem för i första hand kommuner, länsstyrelser och andra aktörer inom krishanteringssystemet och är avsett att användas för planering, ledning och uppföljning av större olyckor, kriser och under höjd beredskap. Införandet av stoppades . Systemet innehåller bl.a.: ?Planering/planverk - planer för vad som skall göras vid olika typer av större olyckor ?Lägespresentatör - kartverktyg med möjlighet till kartor på olika nivåer ?Ledningsverktyg – planering, bevakning och uppföljning av åtgärder/aktiviteter ?Dagbok – löpande dokumentation av händelseförloppet ?Rapportering – dynamisk lägesrapportering med bedömning av status KBM äger systemet och är ansvarig för utveckling, förvaltning, utbildning samt support till användarna. Utvecklingen har utförts av ett antal olika konsultbolag. Kostnader för utveckling, utbildning och införandet av systemet är ca . Den årliga underhållskostnaden uppskattas till . är ett klient/server-system som körs i kommunens och datorer och nätverk. Installation och drift svarar kommuner och länsstyrelserna själva för. Kom- munikationen är krypterad och användare identifieras med användarnamn och lösenord. Kommunikation mellan olika Elvira-system sker via det egenutvecklade kom- munikationssystemet . Några kopplingar till andra system är inte utvecklade. Kommuner och länsstyrelser har fått applikationerna (och ) inkl. vissa hjälpprogram utan kostnad av KBM. Beroende på respektive kommuns och länsstyrelses förutsättningar tillkommer kostnader för hårdvara (exempelvis server för ) kartor, installation och drift. Första versionen av installerades 1998. är i olika versioner levererad till alla länsstyrelser, 70-80 kommuner, polisen i , Forsmarks kärnkraftverk, SSI, , FM m.fl. Användningen av systemet är mycket litet, främst beroende på införandestoppet 2001. Endast ett fåtal kommuner är aktiva.