sou · GRB3108d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Där har man under åtminstone en tioårs- period sysslat med religionsdialoger och försöker också praktiskt att leva som man lär i olika mångkulturella bostadsområden. Idén med resan till har dock stupat på att samtliga deltagare i studiecirkeln har arbete och en studieresa skulle kräva att man tog ledigt, vilket innebär ekonomiska åtaganden för deltagarna. Man har dock fortfarande vissa förhoppningar om att resan kan bli av framöver. Deltagarna i denna cirkel är jämt fördelade vad gäller religiös tillhörighet. Fyra personer är kristna och fyra är muslimer. Av del- tagarna är tre män och fem kvinnor. Åldersmässigt är de . Vid rekryteringen av deltagare till gruppen har det från håll varit viktigt att de bodde i området. Man ville få tillstånd en lokal grupp som kunde verka i och för närområdet. Detta visade sig vara ett problem i förhållande till de andra aktör- erna då vare sig den katolska kyrkan och den muslimska förening- ens församlingsindelning ser ut på detta sätt. Från sida ville man också att deltagarna skulle vara lekmän och inte anställda inom kyrkan. I gruppen deltog dock en imam från den muslimska församlingen. Det ansågs också viktigt att deltagarna var väl förankrade i sin tro. De som deltar i studiecirkeln är utåtriktade personer. Det handlar också om personer som är väl förankrade i samhället på olika sätt. Det finns exempelvis inga arbetslösa i gruppen. Man kan också säga att det finns en överrepresentation av akademiker. handlar exempelvis om utbildade socionomer, psykologer, förskol- lärare och lärare. Det är personer som även i andra sammanhang är aktiva och verkar utifrån en tanke om det mångkulturella samhället och dess behov av möten mellan människor. Flera av de icke- svenskfödda deltagarna beskriver sig själva som integrerade ur flera olika aspekter. Motiven för att delta i cirkeln har delvis varit olika men har som gemensam kärna den ökande förståelsen mellan olika religioner. För några har det dock varit viktigare att få andra att förstå än att själv få en ökad förståelse. Vad som framförts av flera är att man vill få information och möjlighet att höra åsikter direkt från källan. Man menar att det finns så många fördomar både hos muslimer och kristna. Man hoppas på att genom att träffa troende initierade kristna respektive muslimer så kan man få en riktigare bild av de olika trossystemen. En kvinna säger: och det fick jag aldrig svar riktigt på och ofta dom säger (svensk- arna, förf. anm.) ja, vi vet ingenting om religioner, säger dom flesta liksom och jag tänkte det skulle vara intressant och träffa nån alltså, nån riktigt svensk som tror på . Denna muslimska kvinna hade inte hittat de svar hon sökte bland de svenskar hon träffar i vardagen. För henne blev ett deltagande i studiecirkeln en möjlighet att träffa svenskar med samma intresse för sin religion som hon själv besitter. Flera tycker att det är viktigt att göra något för sin kommun eller för sin kommundel och att man då gör det tillsammans med andra som också finns i närområd- et. Man vill erhålla en ökad kunskap om hur man ska kunna stötta varandra. Flera menar att man som religiösa personer har ett gemensamt mål i sin religion. Religionen är något som kan förena människor över nationsgränser. Man har med automatik något gemensamt när man är starkt troende. Denna gemenskap saknas i andra möten. Religionen blir grundförutsättningen vilken man utgår från. Sedan styrs de flesta av en nyfikenhet inför den andra religionen. Här blir skillnaden mellan vi och dom något positivt. 109 , 1997. Denna studiecirkel drivs således i Sensus regi. För representant, dvs. studiecirkelledaren, var det ganska naturligt att välja just Sensus eftersom det är ett kristet studieförbund. Dess- utom fanns det ett upparbetat samarbete . Det har också funnits en önskan från Sensus sida att vara delaktig i denna studiecirkel, enligt . Den stora fördelen att ha ett studieförbund bakom en sådan här cirkelverksamhet är att man därifrån kan söka pengar till olika verksamheter, exempelvis studie- resor. tyckte vi att det kan ju vara bra om vi ska ansöka om pengar och så till olika saker. I detta sammanhang har dock samarbetet inte inneburit något konkret. Studiecirkelledaren uppfattar dock detta samarbete som positivt. Det känns bra att finnas med i ett större sammanhang. Det blir genom samarbetet också klarlagt att det handlar om folkbild- ning, menar studiecirkelledaren. Han känner en trygghet i att arbeta inom det etablerade systemet. Rent känslomässigt har det betydelse för honom att verka inom den svenska folkbildnings- traditionen. Genom detta går verksamheten att kategorisera och placera in i ett större mönster. De övriga deltagarna i studiecirkeln var dock ovetande om att den drevs i Sensus regi. De flesta menar att de inte heller bryr sig om det. Det saknar relevans för dem. En deltagare säger: Nej, men jag har inte brytt mig heller. Det har inte varit viktigt vem det är som ... och det kostar ju inget ... Studiecirkelledaren är medveten om detta. Men det var liksom mer mitt initiativ måste jag säga, än resten av gruppens, och jag vet inte ens om dom vet att vi är med i Sensus känns det som och jag tror inte ens att dom vet vad Sensus är. Här finns en klar målinriktning från studiecirkelledaren. För honom är det inte bara viktigt och har betydelse att det är ett studieförbund man samarbetar med utan det är också viktigt att det är just Sensus. Det är ett religiöst ideologiskt val. För deltagarna var detta betydelselöst. Sensus hade inte heller som förbund eller genom studiecirkelledaren försökt föra ut sitt specifika budskap, sin ideologi. Det finns många upplevelser kring vad som hänt i studiecirkeln och vilka effekter ett deltagande haft för de personer som deltagit. är det enkelt att se vad som händer eller har hänt, men ibland är det svårare. Det kan ibland vara så att det är först som man kan förstå och tolka processen. Cirkelledaren har kanske ett mer professionellt intresse av vad som händer i cirk- eln. Han har också haft ett mer uttalat mål med verksamheten även om detta inte alla gånger artikulerats så tydligt. Så här funderar han nu när cirkeln varit i gång : Jag tycker det är spännande och se hur svårt det är liksom att veta vad det ska bli av det och det är väldigt svårt att styra upp det och det känns som det är bara så här. Vi är Bambi på hal is som släpps ut och jaha, nu ska vi ha lite religionshistoria här och lära känna människor och vi vet inte riktigt vart vi är på väg och vad vi gör eller någonting. Så känns det men jag då har kommit hit att jag tycker faktiskt att det är ok att det är så. Och när det händer saker, när folk blir arga på varandra i gruppen, när dom missförstår och då har jag tänkt så här att jag måste spela in det nånstans och så får jag liksom tolka det senare vad som hände. Studiecirkelledaren vill ta tillvara den erfarenhet han gör i denna cirkel. Han vill försöka att dokumentera och analys- era den process som pågår. Detta med syfte att lära inför komman- de liknande arbete. De olika deltagarna har gått in i cirkeln med olika förväntningar. har de olika förväntningarna stått i strid med varandra och det har då kunnat leda till konflikter. Någon har exempelvis trott att ett deltagande i cirkeln skulle kunna leda till att någon ordnar arbete till en eller hjälper till med andra ting. Detta är krav som exempelvis studiecirkelledaren har haft mycket svårt att acceptera eller uppfylla. har det förekommit missförstånd som också varit frustrerande för deltagarna och som inneburit att samtalen flutit trögt. Det är framförallt studiecirkelledaren som upplevt dessa problem och då utifrån det ansvar han känner att han har för att cirkeln ska bli lyckad. Ett ytterligare exempel på olika förvänt- ningar är om man sett på gruppen som en aktivitetsgrupp eller som en dialoggrupp. Dessa problem var störst i början. Gruppen har gemensamt kommit fram till att man inte, åtminstone i ett inled- ningsskede, skall verka så mycket utåt. De flesta av de intervjuade deltagarna är dock överens om att deltagandet i studiecirkeln lärt dem mycket som var obekant för dem. En viktig ståndpunkt i sammanhanget är att man har fått en ökad förståelse och respekt för varandra och varandras religion och åsikter. Att på detta sätt sitta tillsammans och ha möjligheten att ställa frågor och få svar från människor som har ett stort intresse och ett stort kunnande känns som en stor förmån. Det handlar om att det blir en diskussion på en annan nivå än vad man är van vid i sitt vardagsliv. Det handlar om, som någon säger, folkbildning. Det är bildande. Lär mig saker som jag inte hade en aning om . Jag trodde jag visste en del om islam, men det är så att när man möter människor som lever det som man har kunskap om så blir det ... det blir en upplevd kunskap på något sätt. Det blir inte bara faktabiten. Här talas om upplevd kunskap. En annan deltagare menar att han nu lärt sig om kristendomen på djupet. Han kunde en del tidigare men den kunskapen kändes ytligare. Han har dessutom genom dialogerna i studiecirkeln lärt sig mer om sin egen religion. Detta är något som också betytt mycket för denna deltagare och som fått en hel del personliga konsekvenser. Genom att konfronteras med människor med avvikande tankar och värdesystem ser man sina egna tankar, värderingar och sin tro i ett nytt ljus. Detta öppnar för en större förståelse både inför andra och inför en själv.110 Genom studiecirkeln har de flesta kommit till insikt om att skill- naderna inte är så stora mellan kristendom och islam. Det är vanlig- are att man betonar likheterna än skillnaderna. Det finns en gemen- sam grundsyn som är viktig att framföra. Religionen ses som något som kan förena och inte tvärtom. En deltagare säger: Vi står varandra närmare än jag trott. och är ju väldigt lika. Jag har ju hört talas om det tidigare men inte fått klart för mig riktigt. Det är mycket mer som förenar oss än skiljer oss. De som kommer hit har ju inte bara med sig religionen. De har ju med sig traditioner och sedvänjor och patriarkatet. Den äldsta mannen är ledaren och gör man något dumt tappar mannen ansiktet eller hedern ... det är ju det här, det är här morden kommer in. Mordet har vi bara diskuterat flyktigt ... vi har inte heller diskuterat politik. Denne man menar att religionen inte utgör något hinder när det gäller möten mellan människor. Vi tänker dock olika ibland och då 110 Detta är en av grundtankarna i den hermeneutiska förståelsen av dialogen. handlar det mer om tradition och sedvänjor. Några röster talar dock om skillnaderna mellan de två religionerna som tydligt visat sig under denna studiecirkel och det handlar om individens sätt att förhålla sig till sin religion. Den kristna tron är privatiserad på ett helt annat sätt än islam. Detta blev tydligt under studiecirkeln när de muslimer som deltog och som var mycket klara över sin tro och kunniga inte själva ville svara på frågor kring islam. Man ville ha en kunnig person med, en imam. Samma behov påtalades inte från de kristnas sida. Följande citat illustrerar detta. Hm, ibland har det, tycker jag, haltat lite för att, därför att våra religi- oner ser olika ut och det blir man jätteofta påmind om. muslimerna hade ju ... Det var ju länge som dom inte hade nån imam med eller nån kunnig som dom säger då. Och jag tycker att dom här som är med, framförallt två kvinnor, dom är jättekunniga och dom är yrkesfixerade och så, men dom tycker att det måste vara en kunnig med, va för annars vågar inte dom svara. Kristna är ju, man märker det är två helt olika kulturer och religiösa kulturer det här att vi är väldigt mycket, vi har väldigt mycket, hm, privatiserat religionen. Alla intervjuade talar om att studiecirkeln haft effekter som blivit synliga i deras vardagsliv. Den ökade kunskapen om sin egen och andras religioner har gjort att man på ett mer aktivt sätt än tidigare vågar diskutera dessa spörsmål med människor man möter. Någon som arbetar som lärare kan nu på ett helt annat sätt tala med eleverna och förklara på ett bättre sätt. Man kan också försöka hjälpa andra att förstå. att man berättar för några andra som känner sig lite rädd för svenskar eller tvärtom då. Det kan man säga jag träffar svenskar och det är inte så farligt. På det sättet det kan hjälpa men för mig jag har kommit, jag har passerat den nivån så att säga. Denna kvinna var dock ganska skeptisk till att en studiecirkel av denna typ skulle kunna främja integrationen i samhället mer i stort.111 Hon menade att det var svårt eftersom deltagarna som träffades bestod av en liten, sluten, grupp. De intervjuades utsagor tyder dock på en spridningseffekt. Ett exempel på detta är att några i studiecirkeln ombetts att deltaga vid något evenemang kring integration och då berätta om sina erfarenheter. En av deltagarna tänker starta en annan studiecirkel där man skall diskutera religion för att hjälpa människor att bli kunniga om sin egen tro. 111 Vi vill påpeka att här används åter integration i den betydelse som den intervjuade gör. Denna kvinna talade således om integration utan att närmare specificera. detta är att man ska få en större förståelse inte bara för sin egen tro utan även för den kristna tron. Så här resonerar man: Ja, vi visste i gruppen, många likheter men små skilda uppfattningar religionerna har och så där. Man vet att vi är bröder så att säga. Men detta vet inte många turkiska familjer dom som vi jobbar med faktiskt. Jag vet att tankar om andra religioner är mycket onda, tyvärr och det naturligtvis beror på deras, som imamen sa till mig nån gång, fel upp- fattningar, fel kunskaper. Dom själv har inte läst . Dom själv har inte gått igenom en utbildning och det enda dom kan är att liksom hört utav olika människor som inte heller liksom Ja, vet egentligen vad islam handlar om. Så dom hade en sån där mix ... mixad väldig konstig, inte alls instämmande kunskap om islam. Det naturligtvis gör att dom tar konstig ställning mot andra folk. Det kan vara svårt, för den enskilde deltagaren, att säga vilka effekter ett deltagande i en pågående studiecirkel har. De inter- vjuades utsagor tyder dock på vissa ringar-på-vattnet-effekter. Ökad förståelse för sin egen och andras religioner har lett till att man på exempelvis ett tydligare sätt blir medveten om uttryck för fördomar och negativa attityder. Det skapar en vilja att hjälpa andra, att få en ökad förståelse precis som man fått själv. Lokalsamhällets betydelse och betydelsen för lokalsamhället Studiecirkeln har ägt rum i en kyrka i vad som i dagligt tal kallas ett invandrartätt bostadsområde. Det är den typ av område som stats- makterna kallar utsatt. Det är ett område med en blandad befolkning. Där bor studenter, ensamstående, familjer, människor med sociala problem, invandrare och flyktingar. Området är till viss del uppdelat i olika boendeformer och detta tycks också medföra olika belastningar med avseende på exempelvis sociala problem. Vissa delar av området är mer socialt belastat än andra. I detta lokalsamhälle finns exempelvis områden med bostadsrätter. En av deltagarna som bor i en sådan lägenhet beskriver området som mycket lugnt och fridfullt. Det är ett mycket välskött område och det är som en park runtikring. Alla som bor där trivs bra. Vi har bott där fyra eller . bodde vi i ett parhus en bit härifrån. Det är inte många invandrare som bor här. Lägenheterna är dyra och det är svårt för invandrarna att ha råd, tror jag. De kanske inte har något jobb. Denne svenskfödde man beskriver invandrarna som en grupp som troligtvis saknar arbete och acceptabla inkomster, trots att han del- tar i studiecirkeln där alla invandrardeltagare är välutbildade och har arbete. Troligtvis är det så att den bild av invandraren som för- medlas via massmedia, i olika policydokument etc. är den bild som etsat sig fast hos människor. När man sedan möter representanter från detta invandrarkollektiv som inte stämmer med den bilden, betraktar man dem som undantag som bekräftar regeln. Andra av de intervjuade bor i delar av bostadsområdet som är mer oroliga. En av deltagarna som bor i en hyresrätt beskriver hur bra hon trivs i sitt område. Ja, jag har bott tidigare i såna här förorts- eller radhusområden med bara ordentliga svenskar och det var mycket, mycket tråkigare. Dessa delar av lokalsamhället bedöms av denna kvinna som betyd- ligt mer heterogena och därför mer spännande att bo i. Det är inte alltid ett lugnt bostadsområde är idealet och det som eftersträvas. I området som helhet bor många människor som är födda i ett annat land än och det finns också många aktiva invandrar- föreningar. Det finns mycket aktiviteter i området som på ett eller annat sätt är tänkta att kunna främja mötet mellan svenskfödda och invandrade. Olika nätverk har bildats. Det finns flera aktörer i dessa aktiviteter utöver invandrarföreningar, exempelvis kyrkorna och deras församlingar, skolan, . En anledning till att göra studiecirkeln till en lokal företeelse är att man på ett konkret och nära sätt har velat visa att människor kan mötas över nations- gränser och över religionsgränser och att det inte alls behöver vara någon konflikt i detta. Och det är ju mycket för närområdets skull, för att visa barn och vuxna och alla där, att det inte alls är någon konflikt. Det behöver inte alls vara en konflikt mellan svenskar och invandrare eller mellan muslimer och kristna Man vill att studiecirkeln ska utgöra ett föredöme och visa på hur man kan träffas över kulturella, religiösa och etniska gränser. Som tidigare nämnts var flera av deltagarna skeptiska till att göra studiecirkeln så lokal eftersom de katolska och muslimska kyrkor- na inte hade samma församlingsgränser som den svenska. tycks dock alla vara överens om att detta är det bästa, dvs. att verka lokalt. var också människor runt omkring, som inte själva deltog i studiecirkeln, skeptiska gentemot samarbetet mellan de olika religiösa församlingarna. Men tycks denna skepticism ha försvunnit. Studiecirkeldeltagarna t.o.m. uppmanar människor i de olika församlingarna att skicka med frågor till studiecirkeln. Och har vi sagt mycket så här, här i församlingen, att har ni några frågor nu som rör islam och såhär, ni vet vilka som är med i den gruppen. Be dom ta med sig frågan nästa gång vi har det här samtalet så får ni ett direkt svar hellre än att ni går och tänker som inte ... ja, så där. Sett ur ett lokalt perspektiv har moskéfrågan också fungerat sam- mansvetsande. Viljan att bygga en moské och protesterna mot detta var ett lokalt problem och flera menade att man också borde agera lokalt för att försöka lösa detta. Detta problem var som tidigare nämnts en av anledningarna till att studiecirkeln bildades. Denna studiecirkel är tänkt att stärka integrationsprocessen i lokal- samhället, enligt studiecirkelledaren. Genom att vara en förebild vill man visa på möjliga vägar för förståelse mellan olika grupp- eringar exempelvis mellan svenskfödda och utlandsfödda. Genom att man befinner sig i lokalsamhället kan möjligheterna till ringar-på-vattnet-effekter eventuellt bli större. Personer som finns nära ser vad som pågår. Man blir så att säga vittne till det positiva som händer i cirkeln. Man talar om att cirkeln finns, man känner människorna som deltar och detta gör att man påverkas. Deltagarnas tal om integration Frågan om integration och integrationsarbete är på olika sätt ständ- igt aktuell för de personer som deltar i studiecirkeln. har nog var och en sin egen definition på vad integration är eller inne- bär. Något som de flesta tycks vara överens om är att för att en integration skall komma tillstånd krävs ett möte. Det betonas att det är viktigt att man lär känna varandra och att man får tillfälle att i en dialog delge de andra sin egen syn på viktiga frågor. Det bedöms som mycket centralt att man på detta sätt kan lära sig om likheter och olikheter. I ett mångkulturellt samhälle finns det en risk att företrädare för majoritetssamhället är de som informerar om andra gruppers tänk- ande. I integrationens namn sprids information om hur exempelvis muslimer tänker, deras traditioner etc. Denna information kan aldrig bli helt tillförlitlig eller relevant. Inte sällan är det en statisk, stereotypifierad bild som förmedlas. De flesta nyanser har för- svunnit och fram tonar en bild av en homogen grupp med liknande traditioner, kultur och religion. Det blev synligt i flera av regering- ens propositioner. Det är istället oerhört viktigt att man möts i en dialog. Och det är också mycket så här att vi, jag försöker säga så här. Det är inte vår uppgift att gå ut och försvara muslimer som islam utan man måste gå och fråga muslimer så direkt själv, alltså istället för att prata om ska vi prata med och det är det vi försöker göra med den här samtalsgruppen då. En allmän uppfattning bland de intervjuade är att det florerar en hel del fördomar mellan olika grupper i samhället. En kvinna menar att om man bär slöja betraktas man inte som integrerad. Hon har själv en erfarenhet av detta. Integrerad är man, enligt henne, då man är utbildad, har arbete och inte bär slöja. Bär kvinnan slöja betraktas hon som en person som inte kan och vet någonting. Detta är oberoende av om man talar en bra svenska eller ej. Hon säger vidare: Om det är två invandrarkvinnor, en med slöja och en utan slöja, det har jag upplevt själv och jag hade utbildning och hon hade inte det, men han lyssnade mer på henne. Detta mönster bryts först när man lär känna varandra. Därför blir det viktigt att man möts och får en möjlighet till dialog. Om man, som i den nu studerade studiecirkeln, tar sin utgångspunkt i religionen, kommer man att upptäcka att likheterna är större än skillnaderna. Någon menar att religionen är den bästa grunden för integrationen. Religionen kan ses som något som förenar svenskar och muslimer. Genom att mötas kan man också diskutera vad man gemensamt kan göra för att hjälpa varandra i samhället. Det finns vissa gemensamma problem, som finns i alla grupper, exempelvis problemen som kan uppstå kring ungdomar och deras relationer till föräldragenerationen. Genom den gemensamma grundsyn som finns inom kristendomen och islam kan man gemen- samt verka för bättre förhållande. Som tidigare nämnts ses studie- cirkeln som ett integrationsarbete och även som ett fredsarbete. Man har en stor tilltro till studiecirkelns möjligheter att förena människor i en givande dialog. Här möjliggörs möten och dessa är i sin tur förutsättningen för en integration. ABF:s mål lokalt går att utläsa exempelvis i studieförbundets stadgar där det står: ABF vill genom en fri och frivillig bildningsverksamhet, grundad på jämlikhetens, solidaritetens och demokratins principer främja, och själv delta i, en samhällsomdaning i överensstämmel- se med arbetarrörelsens grundläggande värderingar utbilda sina anslutna organisationers medlemmar för uppgifter i föreningsliv, arbetsliv och samhälle samt skapa förutsättningar för delaktighet och valfrihet i utbildning och kulturliv för alla människor. Av verksamhetsplanen framgår att man vill försvara, vital- isera och utveckla demokratin. Vidare vill man skapa mötesplatser för förändring och för att överbrygga klyftor mellan grupper av människor. Som utgångspunkt i sitt arbete har man en människo- syn som bygger på alla människors lika värde oavsett social till- hörighet, etniskt ursprung, hudfärg, kön eller ålder. Man vill ut- veckla möjlighetsstrukturer för att ge invandrarnas ungdomar en morgondag, som man uttrycker det. Det är en morgondag där det finns framtidshopp. Man vill genom att bidra med sitt folkbild- ningskunnande och de upparbetade kontakter som finns skapa ett medborgarengagemang, ett politiskt engagemang och en partipolit- isk organisering. I styrdokument uttrycker man att man vill ge mest till dem som får minst (i övriga sammanhang). Specifikt om integrationsfrågor säger man