sou · GRB315d1 · 2004-01-01 00:00:00 — a utgivning av tidningar för dövblinda som kan användas i undervisningssyfte. som har gemensamt kansli med omsatte ca . Nämnden arbetar enbart med produktion av dagstidningar riktade till syn- skadade samt andra typer av taltidningar. Det är troligt att en del av produktionen används i undervisningen för bl.a. personer med läs- och skrivsvårigheter. bedriver och ger omfattande stöd till utbildningsverksamhet för vuxenstuderande med funktionshinder. För personer med arbetshandikapp kan ge stöd för arbetshjälpmedel för att en person skall kunna få eller behålla ett arbete. Stöd kan också utgå till person med arbets- handikapp som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program, med undantag för arbetsmarknadsutbildning i det reguljära skol- väsendet. initierar och bedriver omfattande arbets- marknadsutbildningar för bl.a. vuxna funktionshindrade. Vid upp- handling av utbildningar för arbetshandikappade deltagare anger upphandlaren de speciella läromedel och tekniska studiehjälpmedel som bedöms nödvändiga och skall ingå i utbildningskostnaderna. Detta gäller också eventuella kostnader för elevassistenter, tolkar samt handikappanpassningen av boendet. Inom används utbildning, och därmed läro- medel som en rehabiliterande åtgärd för personer . samordnar insatserna i samverkan med större aktörer såsom den egna arbetsgivaren, hälso- och sjukvården, kommunen och arbetsmarknadsmyndigheterna. Läromedel i ekonomiska termer nyhetsinformation och litteratur () är i första hand en förlagsverksamhet som producerar litteratur för bl.a. personer som har olika grad av lässvårigheter. Stiftelsen samarbetar med olika studieförbund som producerar studiehandledningar medan stiftelsen producerar studiematerielen. Den producerade litteraturen är i första hand inte avsett som läro- medel men enligt stiftelsens undersökningar används litteraturen och tidningen i undervisning inom både särskolan, , gymnasiet och inom vuxen- och invandrarundervisning. LL-stiftel- sen finansieras via . Intäkter kommer även från prenumeranter av nyhetstidningen 8 SIDOR och litteratur- försäljning. kostnader för nyhetstidningen 8 SIDOR och för litteraturverksamheten uppgick till . SRF har ingen egen produktion av läromedel. Bidragen från Sisus används för att anpassa läromedel och studiematerial till punkt- skrift och talböcker via bl.a. . 8.2Ekonomiska konsekvenser vid utökad målgrupp Enligt direktiven för utredningen skall min analys och mina förslag baseras på en utökning av målgruppen för statens engagemang för framställning av läromedel till att även gälla barn med olika funk- tionshinder inom förskolan samt vuxna med funktionshinder i vuxenutbildningen. Jag har i kapitel 1 definierat målgruppen för den framtida statliga läromedelsförsörjningen som funktionshindrade barn i förskole- verksamhet, barn, ungdomar och vuxna inom det offentliga skol- väsendet, sådana fristående skolor som står under statlig tillsyn, kompletterande utbildningar som berättigar till studiestöd eller statsbidrag samt folkhögskoleutbildning. Med ovanstående definition berörs drygt 50 000 elever med funktionshinder (2–av det totala antalet studerande) av de förslag och ställningstaganden om statligt stöd till läromedels- försörjning som jag presenterar. De studerande med funktions- Läromedel i ekonomiska termer hinder som enligt definitionen har tillkommit återfinns främst inom förskoleverksamheten och vuxenutbildningen. Funktionshindrade barn har genom bl.a. barnhabiliteringens och förskolans försorg varit uppmärksammade inom förskolans verksamhet. Ansvaret för förskoleverksamheten har överförts från det sociala området till utbildningsområdet och där- med blivit en del av utbildningssystemet. Förskoleverksamheten har en egen läroplan, Lpfö 98, och införs allmän för- skola för fyra- och femåringar. Jag gör bedömningen att med den inriktning som förskolan har och med kunskap om att de flesta barn med funktionshinder i aktuell ålder redan befinner sig i en pedagogisk verksamhet bör statens engagemang för denna grupp inte innebära några nämn- värda ytterligare kostnader. Läshandikappade i grund- och gymnasieskolan Elever i grund- och gymnasieskolan är ingen ny målgrupp. Inom denna grupp har dock elever med läs- och skrivsvårigheter synlig- gjorts . Uppfattningen om gruppens storlek varierar. Det är viktigt att uppmärksamma dessa elevers behov av läromedel. Det finns ett uttalat behov av läromedel i DAISY-format inom exempelvis grund- och gymnasieskolan. Jag har i föregående kapitel föreslagit en organisationsmodell som bl.a. innebär en utvecklad låneverksamhet via TPB. Låneformen bör också för denna grupp vara ett tillfredsställande sätt att tillgängliggöra och därmed delvis lösa behovet av anpassade läromedel. Beträffande vuxenstuderande innebär mitt förslag en utökning av målgrupperna för läromedelsverksamheten till att omfatta alla vuxenstuderande med funktionshinder som är i behov av anpassade läromedel och som befinner sig inom det offentliga skolväsendet, sådana fristående skolor som står under statlig tillsyn, komplet- Läromedel i ekonomiska termer terande utbildningar som berättigar till studiestöd eller statsbidrag samt folkhögskoleutbildning. Bland tillkommande grupper av funktionshindrade vill jag under- stryka att gruppen vuxenstuderande med läshandikapp är förhål- landevis stor men att det inte gått att få fram i vilken omfattning hela eller delar av gruppen kommer att ha behov av anpassade läromedel. Det gör att det kan finnas en viss osäkerhet om huru- vida en utökning av läromedelsverksamheten kan finansieras genom omprioriteringar inom befintliga statliga insatser. Vem är kunden? Inköp av läromedel för barn och ungdomar är en ange- lägenhet. Organisationen för inköp ser olika ut beroende på kom- mun. Några kommuner samverkar i centrala inköpsorganisationer som har gemensamt informations- och inköpsansvar. är den enskilda kommunen inköpare. Med det decentraliserade budget- ansvar som de flesta kommuner tillämpar har den enskilda skolan det ekonomiska ansvaret för inköp av läromedel. Det är sällan som läromedel utgör en egen anslagspost i den kommunala skolen- hetens budget. ligger läromedelsförsörjningen som en del i ett ramanslag. Det finns inga sammanställningar över vilka läromedelsresurser de enskilda kommunerna eller skolorna avsätter för läromedel i allmänhet och för funktionshindrade elever i synnerhet. redovisar i sin Rapport 192 – Beskrivande data om barnomsorg och skola 2000 att det fanns drygt en miljon elever 1999. Kostnaden för läromedel, utrustning och skolbibliotek upp- gick till per elev. Föreningen () visar att försäljningen av läromedel beräknat per elev i uppgår till i snitt per elev och år. Vid samtal med ansvariga för läromedelsinköp redovisar flera kommuner siffror som för inköp av läromedel varierar och elev. Vuxenstuderande betalar sitt läromedel Inom vuxenutbildningen svarar den vuxenstuderande själv för kostnaderna för läromedel. Detta gäller vuxenstuderande inom det Läromedel i ekonomiska termer offentliga skolväsendet, vuxenutbildning, fristående skolor som står under statlig tillsyn, kompletterande utbildningar som berättigar till studiestöd och statsbidrag samt folkhögskole- utbildning. För vuxenstuderande med funktionshinder kan kostnaden för ett anpassat läromedel vida överstiga vad övriga studerande får betala för motsvarande läromedel. Grundtanken bör vara att utveckla ett system som är kostnads- neutralt för den enskilde eleven oavsett funktionshinder eller inte. Det innebär att jämförbara läromedel bör kosta lika mycket. Mer- kostnaden för ett anpassat läromedel bör betalas av någon annan än den enskilde eleven. Jag kan tänka mig flera olika möjligheter och kombinationer av alternativ för att täcka merkostnaden för ett anpassat läromedel. Finansieringen kan ske via det nya institutet och/eller infogas i för- utsättningarna i samband med produktionsstöd. Jag kan också se att för vissa grupper av funktionshindrade kan finansieringen lösas via ett lånesystem i samarbete med TPB. Det skulle också vara möjligt att kommunen eller den enskilde huvudmannen svarade för merkostnaden. En sådan lösning skulle dock enligt min bedömning kunna innebära att läromedlet värde- rades i förhållande till kostnad och inte till elevens behov. Den tekniska utveckling som jag utförligare beskriver i kapitel 5 torde medföra att läromedelsprodukterna kan framställas till lägre kostnader och därmed bli billigare för kunden. Likaså kan framsteg inom den medicinska utvecklingen påverka hantering och produktion av läromedel för funktionshindrade. Läromedel i ekonomiska termer 8.3Ekonomiska resurser för det nya institutet Jag föreslår att resurser motsvarande följande anslag disponeras av det föreslagna nya institutet nuvarande anslag till för framställning av läromedel, ca nuvarande del av Specialpedagogiska institutets ramanslag som täcker kostnaderna för läromedelsverksamheten, ca den del av ramanslag som täcker kostnader för framställning av läromedelskassetter, ca nuvarande anslag till Sisus för anpassning av läromedel, ca del av anslaget till CFL som används för stöd till läromedel, ca . I föregående kapitel föreslår jag att det bildas ett nytt för funktionshindrade. Det nya institutets arbetsuppgifter skulle enligt mitt förslag baseras på nyckelfunk- tionerna behovsanalys, utveckling, finansiellt och konsultativt stöd till producenter samt information och distribution. Institutet före- slås också få ansvaret för att en Internetbaserad läromedelsbank utvecklas. Med mina förslag kommer en viss egen produktion av läromedel att vara nödvändig också , dock i mindre omfattning . Verksamheten inom det tilltänkta institutet skulle uppskatt- ningsvis kunna rymmas inom en kostnadsram på . Finansieringen bör kunna säkerställas genom att institutet enligt ovanstående förslag får disponera . Denna summa motsvarar de resurser som disponeras av de myndigheter som ansvarar för det statliga läro- medelsåtagandet. Jag beräknar att det nya institutet genom viss för- säljning av läromedel, bidrag och övriga intäkter kan tillgodogöra sig ytterligare . uppgick motsvarande intäkter för till . Med det nya institutets förändrade inriktning mot att stimulera en ökad kommersiell läromedelsproduktion förväntas inkomsterna gällande försäljning av egna produkter att minska. Läromedel i ekonomiska termer Mitt förslag innebär en nedläggning av nuvarande läro- medelsenheter vid inklusive lager- hantering och distributionsverksamhet. Kostnaderna för Special- pedagogiska institutets läromedelsframställning uppgick till . finansierades via institutets ramanslag. Resterande härrörde sig från direktdestine- rade anslag om för läromedelsverksamhet samt intäkter motsvarande från bl.a. för- säljning av läromedel, bidrag samt övriga intäkter. Det tilltänkta institutet bör få disponera motsvarande resurser. Vidare bör det vara rimligt att till det tänkta institutet överföra verksamheter och motsvarande resurser för läromedelshanteringen som finns inom och Sisus. uppgick dessa till ca . CFL:s kostnader för läromedelsverksamhet har uppgått till . Verksamheten tangerar det område som det tilltänkta institutet föreslås ansvara för varför jag anser att dessa resurser och arbetsuppgifter bör överföras till det nya institutet. verksamhet inom framför allt produkt- utveckling har flera beröringspunkter med läromedelsframställning. Utvecklingen på den tekniska sidan inom såväl läromedel som hjälpmedel kräver samverkan kring gemensamma standarder och riktlinjer. Institutet bidrog med till olika läromedelsprojekt. Det finns betydande vinster i att sam- ordna utvecklingsarbetet mellan det nya institutet och . Sett ur ett helhetsperspektiv och utifrån den studerandes behov kan det vara av fördel att knyta verksam- heterna i dessa delar närmare varandra. Det finns ekonomiska stöd till läromedel för funktionshindrade också inom myndigheter, organisationer och fonder utanför ansvarsområde. och Allmänna arvsfonden destinerade till olika läromedelsprojekt. En starkare ekonomisk sam- ordning med dessa olika aktörer skulle bidra till en effektivare och mer rationell läromedelsförsörjning. Det ligger inte inom ramen för mitt uppdrag att föreslå förändringar i dessa organisationers verk- samheter. En samverkan mellan de många aktörer som finns inom läromedelsområdet skulle dock skapa goda möjligheter för utveck- ling och förnyelse. Det bör vara en uppgift för det nya institutet att skapa förutsättningar för en sådan samverkan. Läromedel i ekonomiska termer I kapitel 7 föreslår jag att en organisationskommitté får i uppdrag att lägga förslag om den konkreta utformningen av institutet. I förhållande till dagens läromedelsverksamhet bör resurserna främst användas till arbetsuppgifter inom följande områden utveckling av arbetet med behovsanalyser och standarder utvecklingsarbete, teknikutveckling samt bevaka och initiera forskning och utveckling konsultativt stöd och en viss egen mindre produktion ansvara för information om och distribution av läromedel successiv utveckling en läromedelsbank samordna och utveckla låneverksamhet med TPB. Vissa kostnader är också nödvändiga, för personal, lokaler och övrig drift. Genom den geografiska koncentrationen till en plats bör kostnaden för administration bli betydligt lägre . Arbetet med analys och utveckling bör i förhållande till tidigare verksamhet få en mer framträdande roll inom det nya institutet. Individens behov, den snabba teknikutvecklingen och utökningen av målgruppen att också omfatta förskoleverksamhet och vuxen- utbildning är några av de faktorer som bör ligga till grund för det kommande utvecklingsarbetet. Kostnaderna för behovsanalys och utveckling kommer rimligen att öka i förhållande till motsvarande verksamhet . Finansiellt stöd till producenter Grundförutsättningen för mitt förslag till ny organisation är att det finns behov av ett kraftfullt finansiellt stöd för att stimulera den kommersiella läromedelsmarknaden gällande produktion av läro- medel för funktionshindrade. Jag föreslår att nya former av produktionsstöd och samverkansavtal utvecklas. Läromedel i ekonomiska termer inriktning, med mer av stimulans till andra producenter och mindre av egen produktion, följer att en betydande del av det nya institu- tets insatser för läromedelsframställning bör riktas mot olika former av stimulans och produktionsstöd. Utformningen av produktionsstödet bör överlåtas till det nya institutet att utveckla. Framtagandet av riktlinjer för detta stöd bör baseras på kontinuer- liga behovsanalyser samt utformas så att såväl förlag som författare stimuleras till produktion. Jag kan tänka mig flera olika former av finansiellt stöd till produ- center av läromedel, såväl förläggare som författare och andra aktörer. Dagens produktionsstöd utgår i form av utvecklingsstöd och anpassningsstöd till produktion, mångfaldigande och distribu- tion. Jag har i kapitel 6 beskrivit hur stödet ser ut och konstaterat att har utbetalat i snitt i produktionsstöd. I relation till Specialpedagogiska institutets totala kostnad för läro- medel, som uppgår till , är stödet enligt min bedömning alltför ringa och det finansiella stödet bör i det nya institutet utgöra en betydligt större del av institutets satsningar. Stödet bör vidare utformas så att hänsyn tas till regler för upp- handling samt de förändringar som eventuellt kan förväntas genom förslag från den pågående översynen av gällande upphovsrättslag. Priser och avgifter för läromedel Vid uttag av avgifter för varor och tjänster har myndigheterna att följa avgiftsförordningen (1992:191). Av 5 § följer Om ingen annat ekonomiskt mål för verksamheten beslutats, skall avgifter beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. I regleringsbrev, 2003, för medges genom undantag från 5 § att avgifternas storlek för läromedel bestäms av institutet själv. Genom att ett läromedel tillverkas i små serier blir ofta stycke- priset högt. Grundtanken i Specialpedagogiska institutets prissätt- ning har varit att det för kunden skall vara prisneutralt, dvs. att priset motsvarar ett förlags pris för samma eller jämförbart läro- medel. Samma huvudinriktning bör gälla för det nya institutet och de nya målgrupperna. Läromedel i ekonomiska termer Konsultativt stöd och en viss egen produktion Det nya institutet bör ha relativt få fast anställda för att i stället vid behov anlita externa experter med hög kompetens inom de olika specialområdena. Frågan om bemanning och fördelningen mellan fast anställd stab och fria resurser bör bli föremål för vidare förslag från den organisationskommitté som jag föreslagit i kapitel 7. Omfattningen av egen produktion av läromedel bör hållas på en låg nivå och inriktas mot produktion av enstaka läromedel då annan producent saknas. Jag anser det viktigt att den egna produktionen uppfattas som och är en lösning för att hantera framställning av enstaka produkter och inte utvecklas till att bli en kontinuerlig egen produktion. Mitt förslag till inriktning av det nya institutets verksamhet kom- mer att innebära en betydligt minskad egen produktion. Därmed minskar också behovet av lagerhållning och distribution. Den kommersiella läromedelsmarknaden har lång erfarenhet av sådan verksamhet och tjänsten att lagerhålla och distribuera de egna produkterna bör med fördel kunna upphandlas av lämpliga företag. Det nya institutet bör ha ansvar för att information om läro- medel för funktionshindrade når berörda personer, organisationer och skolor. Mycket av informationshanteringen bör kunna ske genom att nyttja IKT och Internet. Med en väl utbyggd informa- tion via Internet, en ny läromedelsbank, en utvidgad utlånings- verksamhet via TPB och med biblioteken som utställnings- och informationsplatser kommer tillgängligheten till information om läromedel att öka. Utveckling av en ny läromedelsbank Jag har i kapitel 7 föreslagit att det nya institutet bör få i uppdrag att utveckla en ny Internetbaserad och interaktiv läromedelsbank. Kostnaden för banken är beroende av bl.a. omfattning, val av teknisk lösning, den tekniska uppbyggnaden, gemensamma standarder etc. För att fördela kostnaderna bör banken utvecklas under . Till en del bör banken kunna finansieras via det nya institutets ordinarie budget. Medfinansiering bör sökas på den Läromedel i ekonomiska termer Det föreslagna nya institutet bör ges i uppdrag att utveckla formerna för medfinansiering och övriga sam- verkans- och samarbetsavtal. En läromedelsbank som erbjuder effektiva sälj- och distribu- tionskanaler via Internet eller bredband bör vara kommersiellt intressant. Banken bör enligt min mening till en del byggas på kommersiell basis. Olika former av leasing- och låneförfarande, köp med överenskomna uppdateringar etc. bör erbjudas kunderna. Läromedelsbanken kommer att öka tillgängligheten till läro- medel för funktionshindrade och erbjuda en mångfald av nya produkter. Ett kostnadsfritt virtuellt mötestorg för idé- och erfarenhetsutbyte bör ytterligare bidra till att göra läromedels- banken till ett centrum för kompetensutveckling. Även om det nya institutet inledningsvis kan få svara för utveck- lingskostnaderna bör det vara möjligt att delvis finansiera den framtida utvecklingen av läromedelsbanken genom samarbete med förlag och andra aktörer. En viktig uppgift är att kunna garantera en god kvalitet på de läro- medelsprodukter som förmedlas via den föreslagna läromedels- banken. Genom att utveckla standarder och rekommendationer bör institutet kunna stödja små och medelstora läromedelsproducenter samt författare i deras strävan att utveckla kvalitetsprodukter. Delar av kostnaden för arbetet med kvalitetssäkring bör kunna tas ut bland producenter som önskar använda banken för försäljning och distribution. Utveckla låneverksamheten tillsammans med TPB Jag har föreslagit ett samarbete med TPB kring ett utvecklat låne- system. Den ökade låneverksamheten kan delvis finansieras inom ramen för de resurser som jag föreslagit att institutet skall få disponera. Det bör bli en uppgift för det föreslagna institutet att i samarbete med TPB reglera kostnader och villkor för låneverk- samheten. Läromedel i ekonomiska termer Det statliga stödet till läromedelsförsörjning för funktionshindrade är fördelat på många aktörer. Förutom att flera myndigheter inom har uppdrag inom läromedelsområdet medverkar också myndigheter, stiftelser, fonder och organisationer inom andra verksamhetsområden i läromedelshanteringen. Ur effektivitetssynpunkt är det nödvändigt med en koncentrerad organisation kring läromedelsverksamheten. Också ur ett eko- nomiskt perspektiv behövs en samordning av resurserna. Jag har i kapitlet föreslagit att det tilltänkta för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder bör kunna ha en sådan samordnande roll. Verksamheten inom det föreslagna institutet bör kunna rymmas inom en kostnadsram på uppskattningsvis och finansieras genom resurser som motsvarar de som frigörs vid en föreslagen nedläggning av nuvarande läromedelsverksamhet inom . Vidare bör medel kunna tillföras det föreslagna institutet som motsvarar de delar av anslagen som Skol- verket, Sisus och CFL disponerar för läromedelsframställning. Det föreslagna nya institutet bör få en strategisk roll inom området läromedel för funktionshindrade och utveckla sam- verkansformer med aktörer och myndigheter utanför utbildnings- departementets ansvarsområde.