sou · GRB3118d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Regeringen beslutade att bemyndiga statsrådet att tillkalla en särskild utredare för att undersöka och analysera frågor som rör allmänna samlingslokaler. Utredaren hade enligt direktiven (Dir. 2002:40)tre huvuduppgifter: utreda i vilken utsträckning de allmänna samlingslokalerna är tillgängliga för det lokala föreningslivet samt olika gruppers användning av lokalerna, undersöka och analysera vilken betydelse de allmänna samlings- lokalerna och det stöd som utgår för dessa lokaler har för närsamhället, särskilt när det gäller invånarnas deltagande i samhällslivet och i de politiska processerna, utreda effekterna av det statliga stöd som lämnas för allmänna samlingslokaler. Med stöd av bemyndigandet förordnades fr.o.m. riksdagsledamoten som särskild utredare. förordnades ämnesråd och departementssekretare som sakkunniga i utred- ningen. Regionsekreterare , handläggare , utredare , egenföretagare , utvecklingschef , utredare , departementssekreterare , departementssekreterare , sektionschef och departements- sekreterare förordnades som experter i utred- ningen. förordnades vice VD som expert i utredningen. entledigades från uppdraget och förordnades som expert i utredningen. Till sekreterare förordnades kansliråd . Utredningen om allmänna samlingslokaler överlämnar härmed betänkandet (SOU 2003:118) Allmänna samlingslokaler – demokrati, kultur, utveckling. 1.1En långsiktig strategi för att värna och fördjupa 1.1.2 En infrastruktur för ett demokratiskt samhälle.......... I för folkrörelsernas behov Folkrörelserna som proteströrelser............................. 2.1.2 Från röst till service...................................................... 2.1.3 Kritik mot samarbetet med staten............................... 2.2.1 Sjunkande medlemsaktivitet i föreningarna................ 2.2.2 Ökad jämställdhet men könsuppdelningen Föreningslivets klasskaraktär består............................ 2.2.4 Orsaker till svårigheterna att rekrytera ungdomar..... De kallar oss unga .................................................................... 2.3.1 Ungdomars fritid i och utanför föreningslivet ........... 2.3.2 Vad gör ungdomarna på sin fritid? Frågor och reflektioner ................................................ Det svenska folkets kulturvanor ............................................. 2.4.1 Förändringar av gamla kulturmönster ......................... 2.4.2 En titt i backspegel........................................................ Fyra möjliga förklaringar.............................................. 2.4.4 Användningen av den fria tiden ................................... Folkrörelserna och den nya nätverkskulturen........................ 2.5.1 Ökad styrning av folkrörelserna .................................. Nätverken utmanar folkrörelsedemokratin................. Utvecklingen av allmänna samlingslokaler..................... Folkets Hus och Parkrörelsens lokaler................................... 3.2.4 och Parker .............. Ljus över landet............................................................. Hemgårdar och ungdomsgårdar................................... 3.4.2 Från ungdomsgård till fritidsgård ................................ Utvecklingen av det statliga stödet till allmänna Införandet av det statliga stödet.............................................. 4.1.1 Samlingslokaler för föreningslivets behov................... 4.1.2 Samlingslokaler, opartiskt öppna för alla .................... Utvidgning av begreppet allmänna samlingslokaler............... 4.2.1 Från samlingslokaler till fritidslokaler......................... 4.2.2 Ytterligare utvidgning ............................ Samhället och samlingslokalerna ............................................. 4.3.1 Arbetsfördelning mellan, staten, kommunerna 4.3.2 Översyn av stödet till folkrörelserna........................... Det statliga stödets avveckling och återkomst....................... 4.4.1 Avveckling eller reformering av det statliga 4.4.2 Alternativa vägar för att främja behovet av 4.4.3 Förändring och minskning av det statliga stödet ....... Tillgänglighet och nyttjande av allmänna samlingslokaler Kommunerna och föreningslivet................................... Kommunalt stöd till föreningslivet......................................... 5.1.1 Förändringar i det kommunala stödet till 5.1.3 Allt färre tillämpar 0-taxa........................................... Kommunalt stöd till föreningslivet i tio kommuner ........... 5.2.1 Föreningslivets ägande och förvaltning av Konkurrens eller samverkan ...................................... 5.2.3 Policyprogram för kultur- och Kontantstöd till föreningslivet .................................. 5.2.5 Förekomsten av 0-taxa i kommunens lokaler........... 5.2.6 Samverkan och dialog med föreningslivet................. 5.2.7 Kommunens samverkan med utvecklingsgrupper.... Föreningslivets användning av allmänna samlingslokaler ... 5.3.1 I vilken utsträckning används lokalerna? 5.3.2 Fyra typfall av samlingslokalernas användning......... 5.3.3 De vanligast förekommande verksamheterna........... 5.3.4 Föreningslivets tillgång till allmänna 5.3.5 Typ av samlingslokaler som används av 5.3.6 Föreningarnas hyra/avgift för lokalen....................... Mötesplatser för ungdom ...................................................... Rum för utveckling..................................................... 5.4.2 Ungdomsverksamhet i de allmänna 5.4.3 Ungdomsverksamhet vid kommunala 5.4.4 Demokrati och inflytande vid fritidsgårdarna........... 5.4.5 Ungdomarnas egna kultur- och 5.4.6 Fritidsforums krav på öppna gårdar........................... Det samlade beståndet av allmänna samlingslokaler Kartläggning av allmänna samlingslokaler ................... 6.1Inventering av det samlade beståndet av allmänna 6.1.1 Medlemsutvecklingen i de klassiska samlings- Lokaliseringen av samlingslokalerna.......................... 6.1.3 Balans mellan utbud och efterfrågan på allmänna 6.2 Samlingslokalernas upptagningsområde ............................... 6.2.1 Fördelning på län och kommuntyper ........................ 6.2.2 Kommuner med det minsta och flesta antalet 6.2.3 De allmänna samlingslokalernas standard ................. 6.3 Tillgänglighet för personer med funktionshinder................ 6.3.1 Nationell handlingsplan för handikappolitiken ........ 6.3.2 Jämförelse mellan samlingslokalsenkäterna 6.3.3 Bygdegårdarnas tillgänglighet och användbarhet...... 6.3.4 Ansökningar och beslut om handikappstöd.............. 6.3.5 Beräknade kostnader för handikappanpassningen .... 6.4 Samnyttjande av allmänna samlingslokaler........................... Service i glesbygd ........................................................ Kartläggningar av samnyttjande................................. Samnyttjande i bygdegårdar ....................................... 6.4.4 Exempel på samnyttjande i tio kommuner................ 6.4.5 Exempel på sambruk av lokaler mellan skolan och 6.4.6 Exempel på modeller för hyressättningen av 6.4.7 Framtida utveckling av sambruket ............................ De allmänna samlingslokalernas betydelse för Samlingslokaler i storstaden och på landsbygden ........ Samlingslokaler för gemenskap............................................. 7.1.1 Från medborgerliga samlingslokaler till lokaler 7.1.2 Kritik mot storskaliga bostadsområden .................... Boendeservice i samverkan......................................... 7.1.4 Utvärdering av stödet till boendeservice................... 7.1.5 Utvärdering av mötesplatser i förorten..................... En politik för storstaden ................................. 7.2.2 En ny nationell storstadspolitik................................. Allmänna samlingslokaler i ................................ 7.3.1 Samlingslokaler och föreningsliv i samverkan .......... 7.3.2 Förslag om förändringar i bidragssystemet .............. Allmänna samlingslokaler på landsbygden........................... En aktiv regionalpolitik.............................................. Begreppet social ekonomi .......................................... 7.4.4 Social ekonomi och välfärd ........................................ 7.4.5 Mot en ny landsbygdspolitik ..................................... 7.5Forskarstudie om den allmänna samlingslokalens betydelse i närsamhället......................................................... 7.5.2 Forskarnas samlade intryck och bedömningar ......... V Effekterna av det statliga stöder Det statliga och kommunala stödet till allmänna Hanteringen av det statliga stödet ........................................ 8.1.1 Fördelningen av det statliga stödet till allmänna 8.1.2 Bidragsunderlag och bidragets storlek....................... Förfarandet i bidragsärenden ..................................... 8.1.4 Besiktning och utbetalning av bidraget ..................... 8.2 Bidrag till riksorganisationerna. 8.2.1 Riksorganisationernas tillkomst och finansiering..... 8.2.2 Det statliga stödet till riksorganisationerna .............. 8.2.3 Fördelningen av bidraget till samlingslokal- Kulturbidrag till riksorganisationerna ....................... 8.3 Uppgifter om ansökningar och bidrag.................................. 8.3.1 Ansökningar om stöd från 8.3.2 Fördelning av bidrag på de olika åtgärderna.............. 8.4 Kommunalt driftbidrag till allmänna samlingslokaler.......... Kommunalt driftstöd 2002......................................... 8.4.3 Jämförelse av det kommunala driftstödet mellan 1991 och 2001.............................................................. 8.5De allmänna samlingslokalernas ekonomiska Principer för hyressättning......................................... 8.5.2 Övrig finansiering av verksamheten .......................... De allmänna samlingslokalernas ombyggnads-behov.......... Ombyggnader –2002........................................... Framtida byggtekniska åtgärder................................. Mina allmänna bedömningar ................................................. 9.1.1 Utvecklingen av nya rörelser...................................... 9.1.3 Förändrade fritids- och kulturmönster i den 9.1.4 De allmänna samlingslokalernas betydelse i 9.2Målen för det statliga stödet till allmänna 9.2.1 Samlingslokaler både för föreningslivets och 9.2.2 Lokaler för föreningslivets behov.............................. Lokaler för kultur ....................................................... Mötesplatser i närmiljön ............................................ 9.2.5 Skolan som lokalt kulturcentrum .............................. 9.3Föreningslivets behov och nyttjande av allmänna Nästan samtliga föreningar har tillgång till en lokal för sin verksamhet ............................................. Hälften av föreningarna har lätt att få tillgång till Många föreningar använder i realiteten inte en Kostnaderna är inget större problem......................... De allmänna samlingslokalerna är inte lika tillgängliga för alla....................................................... Det samlade beståndet av allmänna samlingslokaler............ God förekomst av samlingslokaler ............................ En god standard i samlingslokalerna ......................... Varierad användning av lokalerna .............................. God tillgång till lokalerna........................................... Förbättrad fysisk tillgänglighet.................................. Flexibel användning av lokalerna............................... Effekterna av det statliga stödet............................................ Syftet med stödet till allmänna samlingslokaler ....... Det statliga och kommunala stödet........................... Effekterna av det minskade stödet ............................ Målen för det statliga stödet till allmänna Inventering av befintliga och tänkbara mötesplatser........... Statligt stöd till allmänna samlingslokaler ............................ 10.3.1 Stöd till byggnadstekniska åtgärder........................... 10.3.2 Stöd till handikappanpassning.................................... 10.3.3 Stöd till verksamhetsutveckling ................................. 10.3.4 Stöd till riksorganisationerna ..................................... 10.4 Hanteringen av det statliga stödet......................................... 10.4.2 Krav på medfinansiering .......................... 10.4.3 Vem skall kunna få bidrag .......................................... 10.4.4 Beräkning av bidragsunderlaget ................................. 10.4.5 Förfaranden i bidragsärenden..................................... Konsekvenser av förslagen..................................................... 10.5.1 Finansiering av höjningen av anslaget........................ 10.5.2 Prövning av det offentliga åtagandet ......................... 10.5.3 Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen ..... 10.5.4 Konskvenser för sysselsättning och offentlig 10.5.5 Konsekvenser för jämställdhet................................... 10.5.6 Konsekvenser för att nå de integrationspolitiska Förordning (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler föreskrifter om bidrag till allmänna samlingslokaler Uppföljning av enkät om allmänna samlingslokaler Enkät till föreningar i 12 kommuner Enkät till kommunerna om allmänna samlingslokaler Äga/Rum – om den allmänna samlingslokalens betydelse Målen för det statliga stödet till allmänna samlingslokaler Mitt förslag: De ursprungliga och utvidgade syftena med det statliga stödet till de allmänna samlingslokalerna bör fortfarande vara giltiga. De allmänna samlingslokalerna skall kunna till- godose föreningslivets behov av lokaler för sin verksamhet och för att förverkliga centrala demokratiska mål i samhället. De skall också tillgodose kulturlivets behov av lokaler både för distribution av kultur och för skapande aktiviteter. De skall även tillgodose spontana behov av lokaler för debatt och fritidssyssel- sättningar utanför det organiserade föreningslivet. Ett viktigt skäl till att det inrättades ett särskilt stöd till allmänna samlingslokaler var att föreningslivet sågs som en naturlig och oumbärlig del av det medborgerliga livet. De var viktiga för en vital demokrati och för medborgarnas möjligheter att kunna utöva sina fri- och rättigheter. kom allmänna samlingslokaler att mer ses som allmänna kultur- och fritidslokaler vilket ytterligare förstärktes . De allmänna samlingslokalerna skulle också till- godose de gemenskapsbehov som fanns i de nya förorternas bostadsområden. Jag anser att dessa ursprungliga och utvidgade syften med de allmänna samlingslokalerna är giltiga. De allmänna samlingslokalerna skall tillgodose: Föreningslivets behov av lokaler för sin verksamhet och för att förverkliga centrala demokratiska mål i samhället Kulturlivets behov av lokaler både för distribution av kultur och för skapande aktiviteter, Spontana behov av lokaler för debatt och fritidssysselsättningar utanför det organiserade föreningslivet. Samlingslokalerna är viktiga grundpelare i vårt demokratiska sam- hälle. De används för bildningsverksamhet, förenings- och kultur- liv. Jag anser därför att det i varje lokal miljö bör finnas en samlingslokal som främjar den sociala samvaron. Den lokala miljön kan vara en kommundel eller en stadsdel i de större städerna. En allmän samlingslokal i en kommundel eller en stadsdel inne- bär ökade möjligheter att etablera ett föreningsliv som på ett effektivare sätt kan engagera de människor som bor i dessa områden. Jag anser framför allt att frågan hur man skall kunna få fram fler samlingslokaler i storstadsområdenas och de större tät- orternas ytterområden är särskilt angeläget. Min uppfattning är att det måste finnas ett starkt enskilt engagemang kring samlingslokalerna om vi på lång sikt skall kunna bevara och utveckla en infrastruktur för en vital demokrati. Jag anser därför att en samlingslokal om möjligt bör drivas i före- ningsform. Därmed kan ideellt arbete och människor som satsar tid och engagemang mobiliseras. Inventering av befintliga och tänkbara mötesplatser Mitt förslag: Varje kommun bör, i samverkan med förenings- livet, göra en inventering av befintliga och tänkbara mötes- platser inom kommunen. En sådan inventering bör vara av frivillig karaktär. En förutsättning för att den lokala demokratin skall kunna utveck- las och stärkas är att det finns en stark demokratisk infrastruktur. En betydelsefull beståndsdel i en sådan infrastruktur är en god till- gång till ändamålsenliga samlingslokaler. I varje lokal miljö bör det därför finnas en samlingslokal som främjar den sociala samvaron. Jag föreslår att varje kommun, i samverkan med föreningslivet, bör göra en inventering av befintliga och tänkbara mötesplatser inom kommunen. En sådan inventering bör vara av frivillig karaktär. En sådan inventering skulle inte bara ge föreningar och med- borgarna information om vilka lokaler som finns tillgängliga. Den skulle också kunna vara en grund för att se om, var och hur åtgär- der bör vidtas för att medborgarna skall kunna erbjudas mötes- platser i tillfredsställande omfattning. Det kan bli början på en lokalrörelse för den mångkulturella förorten. Jag hänvisar i det sammanhanget till ett initiativ som utredningen tog tillsammans med och Samlings- lokalorganisationernas samarbetskommitté (SamSam) om hur en dialog och samarbete skulle kunna utvecklas mellan kommuner och samlingslokalhållande föreningar. Därefter har SamSam fått ett projektbidrag från regeringen för att fortsätta utveckla sam- verkansprojektet i syfte att få fram goda exempel som kan spridas vidare till andra kommuner och föreningar. Statligt stöd till allmänna samlingslokaler Det statliga stödets olika delar Mitt förslag: Det statliga stödet till allmänna samlingslokaler skall bestå av följande delar: stöd till byggnadstekniska åtgärder Jag föreslår att det statliga stödet till allmänna samlingslokaler bör ökas från den nuvarande nivån på till . Nivån på bidraget till byggnadstekniska åtgärder och till handi- kappanpassning bör vara , men bör kunna ökas när de ekonomiska förutsättningarna tillåter. Regeringen bör pröva detta inför det Det nya bidraget till verksamhetsutveckling bör vara . Bidraget till riksorganisationerna bör ökas från till . Stöd till byggnadstekniska åtgärder Mitt förslag: Det statliga stödet till byggnadstekniska åtgärder skall även fortsättningsvis vara ett investeringsstöd och användas till köp, ny-, om- eller tillbyggnad samt till större standardhöjande reparationer och till handikappanpassning. Jag föreslår att nivån på anslaget bör vara men bör kunna ökas till när de ekonomiska för- utsättningarna tillåter. Regeringen bör pröva detta inför det årliga budgetarbetet. Jag föreslår att det statliga stödet även fortsättningsvis skall vara ett investeringsstöd och användas till ny-, om- eller tillbyggnad samt till större standardhöjande reparationer och till handikapp- anpassning. Jag föreslår att nivån på anslaget bör vara . Det innebär att den anslagspost på som står till regeringens förfogande upphör. Denna anslagspost har använts för aktiviteter i eller i anslutning till allmänna samlingslokaler och som syftar till att stärka den demokratiska infrastrukturen. Jag ser förslaget om bidrag till verksamhetsutveckling vid allmänna sam- lingslokaler som en vidareutveckling av denna anslagspost. har summan av de ansökta beloppen upp- gått till . Med tanke på de förslag som jag lämnar i övrigt och som kan öka efterfrågan på bidrag föreslår jag att anslaget till allmänna samlingslokaler ökas till när de ekonomiska förutsättningarna tillåter. Regeringen bör pröva detta inför det årliga budgetarbetet. Mitt förslag: Bidrag skall även fortsättningsvis kunna lämnas till hela kostnaden för handikappanpassningen. Bidrag till handi- kappanpassningen skall kunna utgå med högst . I de fall när handikappåtgärderna ingår i en större eller mindre om- eller tillbyggnad skall föreningen kunna bryta ut handi- kappdelen och ansöka om bidrag bara för den. Enligt den nuvarande förordningen kan bidrag lämnas för handi- kappanpassning till hela kostnaden, dock högst med . Det har varit oförändrat sedan början på 1990- talet. En förutsättning har varit att en sådan anpassning inte ingår i någon annan åtgärd som man kan få bidrag till enligt förordningen. Om ansökan har gällt bidrag för enbart handikappanpassning har det inte funnits några krav på att även kommunen skall ge bidrag till projektet. Jag föreslår att bidrag fortfarande skall kunna lämnas till hela kostnaden för handikappanpassningen men att bidraget skall kunna utgå med högst . Om handikappåtgärderna ingår i en större om- eller tillbyggnad skall föreningen kunna bryta ut handikappdelen och ansöka om bidrag bara för den delen. Mitt förslag: Ett särskilt projektbidrag på till verksamhetsutveckling i allmänna samlingslokaler bör inrättas. Bidrag skall kunna lämnas till hela kostnaden, dock högst med . Bidraget bör fördelas av . bör bidraget bland annat användas för att befintliga samlingslokaler eller andra lokaler skall kunna anpassas till ungdomars kulturformer. Bidraget skall också kunna användas för att stödja samlingslokalföreningarnas riksorganisationer i deras arbete med att stimulera utvecklingen av de ungas egen kultur- och mötesverksamhet i allmänna samlingslokaler. Därefter bör bedöma den fortsatta inriktningen av bidraget. De allmänna samlingslokalerna startade en gång för att erbjuda mötesplatser till ett blomstrande föreningsliv. Men de samhälleliga förutsättningarna för de allmänna samlingslokalerna har förändrats. Folkrörelser och ideella föreningar har förlorat medlemmar och värst drabbade är storstäderna. har formerna för det demokratiska och kulturella deltagandet föränd- rats. Denna utveckling kan vara ett tecken på att föreningslivet inte längre känns attraktivt och att medborgarna väljer andra sätt att agera och att organisera sig. Skulle detta vara en långsiktig trend mot ett minskat föreningsengagemang bedömer jag att det får allvarliga konsekvenser även för de allmänna samlingslokalerna. Med hänvisning till den forskarstudie som jag har låtit göra pekar jag på att det inte räcker med att bara ställa en lokal till förfogande. Det handlar också om lokalens fysiska utformning och tekniska utrustning, tillgänglig pedagogisk och annan kompetens, verksam- hetscoaching och projektledarskap. Det räcker alltså inte med traditionella mötes- eller arrangemangslokaler. Lokalerna måste kunna anpassas till de aktivitetsformer som är de som i allt högre grad engagerar. Det finns ett antal goda exempel runt om i landet där sociala och kulturella rörelser har skapat en mängd arrangemang och verksam- heter som engagerar människorna i området. Nya föreningsdrivna samlingslokaler i förorterna växer dock inte framlika lätt som på landsbygden där tillgången till tomma lokaler och social närhet och sammanhållning är starkare. För att föreningsdrivna samlingslokaler skall kunna utvecklas anser jag att det krävs ett aktivt mobiliseringsarbete. Den ideella kraft som finns bland människor i bostadsområdena måste kunna kanaliseras in i ett samarbete med etablerade folkrörelser, studie- förbund och även kommunala förvaltningar. För att starta den processenanser jag att en särskild satsning bör göras med fokus på mobilisering bland de människor som berörs, i syfte att skapa nya föreningsdrivna samlingslokaler i förorterna. Mot den här bakgrunden föreslår jag att ett särskilt projekt- bidrag på till verksamhetsutveckling i allmänna samlingslokaler inrättas. Bidrag skall kunna lämnas till hela kostna- den, dock högst med . Bidraget bör fördelas av . bör bidraget bland annat användas för att befintliga samlingslokaler eller andra lokaler skall kunna anpassas till ungdomars kulturformer. Jag föreslår att bidraget också skall kunna användas för att stödja samlingslokalföreningarnas riksorganisationer i deras arbete med att stimulera utvecklingen av de ungas egen kultur- och mötes- verksamhet i allmänna samlingslokaler.