sou · GRB391d12 · 2004-01-01 00:00:00 — Inför hearingarna hade beredningen tagit fram ett faktaunderlag med tillhörande bilagor. I materialet presen- terades dels förslag till en femte nyckel, dels frågeställningar inom fem områden som på olika sätt berör det offentliga åtagandet inom vård och omsorg. Den femte nyckeln som föreslogs komplettera de fyra tidigare nycklarna var mer riktad mot vård- och omsorgsområdet. Tydliggör det gemensamma ansvaret för att möta behov av vård och omsorg hos äldre personer. De fem områdena med tillhörande frågeställningar var: Vilket ansvar har hälso- och sjukvården, och äldreomsorgen för äldres livssituation i förhållande till andra aktörer? –Vilket ansvar ska hälso- och sjukvården, och äldreomsorgen ha för äldres livssituation i för- hållande till andra aktörer? –Hur kan stat, landsting och kommun stimulera andra aktö- rer i samhället att aktivt bidra till planeringen för ett samhälle med en åldrande befolkning? –Vad kan kommuner och landsting göra för att senarelägga och/eller minska behov av vård och omsorg? Ansvar för vård och omsorg om de äldre – individ, anhöriga och samhälle –Ska stat, landsting och kommun även ha det yttersta ansvaret för att äldre människor får sina behov av vård och omsorg tillgodosedda? –Hur kan stat, landsting och kommun främja samspelet mellan olika aktörer när det gäller vård och omsorg om de äldre? –Finns det behov som den äldre själv eller anhöriga bör ha ett tydligare ansvar för att tillgodose? Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Hälso- och sjukvård och äldreomsorg – skyldigheter och rättig- heter –Vad kan man göra inom nuvarande lagstiftning för att för- bättra möjligheterna för den äldre och dennes anhöriga att förutse vilken vård och omsorg, och med vilken kvalitet, som man kan få i olika situationer? –Vad kan i övrigt göras för att den äldre och dennes anhöriga ska kunna förutse vilken vård och omsorg, och med vilken kvalitet, som man kan få i olika situationer? –Finns det någon gräns för vilka skillnader mellan olika kommuner och olika landsting som är acceptabla för att enskilda i olika åldrar ska ha förtroende för vården och om- sorgen om äldre? –Finns det skäl att reglera innehållet i begreppet hemtjänst i socialtjänstlagen? –Hur skulle i så fall en sådan reglering väga omvårdnad mot serviceinsatser? –Vad skulle i så fall en reglering innebära dels för stat och kommun, dels för individen? –Bör den enskildes rätt till kvarboende, i både ordinärt och särskilt boende, klarläggas på ett tydligare sätt än i nuvaran- de lagstiftning? –Bör det finnas gränser för när den enskilde kan kräva att insatserna ges i det ordinära boendet? –Vilka särskilda skäl skulle i så fall kunna vara avgörande för ett sådant beslut? Till hearingarna var representanter för kommuner och landsting, statliga myndigheter, , Landstingsför- bundet, forskare inom äldreområdet, pensionärs- och handikapp- organisationer, anhörigorganisationer, intresseorganisationer, fri- villigorganisationer, religiösa organisationer samt fackliga orga- nisationer inbjudna för att ge synpunkter på faktaunderlaget och frågeställningarna. Redovisningen omfattar synpunkter på följande: mainstreaming, de fyra nycklarna och den femte nyckeln de fem områdena och frågeställningarna Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre förutsättningar för att besvara frågeställningarna gemensamma ståndpunkter för flertalet deltagare skilda ståndpunkter för deltagarna. Därefter presenteras några reflektioner med anledning av hearing- arna. I avsnitt 4 finns deltagarförteckning för de fem hearingarna Därutöver har följande inbjudna till hearingarna lämnat skriftliga synpunkter i stället för att delta: Vid möten med (), Handi- kappombudsmannen (HO) och med representanter för Ombuds- mannen mot etnisk diskriminering (DO) och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) har de haft möjlighet att lämna synpunkter på faktaunderlaget och fråge- ställningarna. 2Sammanfattning av vad som har framkommit vid hearingarna 2.1Mainstreaming, de fyra nycklarna och den femte nyckeln En klar majoritet ställer sig bakom att tillämpa mainstreaming- perspektivet och de fyra nycklarna även inom vård och omsorg så långt möjligt. Några deltagare, t.ex. , och , lyfter fram behovet av särskilda insatser/regleringar för de multisjuka/multisviktande/fjärde åldern/de allra äldsta. framhåller att särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt demenssjukdomar och dess konsekvenser för vård och omsorg om äldre . framhåller att det inte går att riva ålderstrappan då den delvis är biologiskt betingad. Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre grafiska utvecklingen kommer att leda till att budgetläget skärps och att det inom 20–är ett akut problem. Situationen kommer att kräva prioriteringar mellan olika åldersgrupper. Den femte nyckeln har av många deltagare tolkats som att det gemensamma ansvaret enbart syftar på kommuners och lands- tings ansvar. 2.2De fem områdena och frågeställningarna I allt väsentligt har SENIOR 2005 fått stöd för de fem områden och de frågeställningar som lyfts fram i faktaunderlaget. Det finns inga förslag om att ta bort eller lägga till något område och/eller frågeställning. Det är däremot flera deltagare som framhållit att för att få en helhetsbild av framtidens vård och omsorg om äldre måste även de områden som beredningen valt att inte behandla tas med. Det gäller då frågor om framtida finansiering av vård och omsorg, huvud- mannaskap för olika former av vård och omsorg, personal- och kompetensförsörjning samt avgifter för vård och omsorg. I detta sammanhang har några deltagare, , , () och (), tagit upp den kommunala självstyrelsen i förhållande till nationella mål och lagstiftning. 2.3Förutsättningar för att besvara frågeställningarna Avsaknad av underlag för ställningstagande Flera deltagare i hearingarna har framfört att det saknas tillräckligt bra underlag, både i faktaunderlaget och över huvud taget, för att besvara de viktiga men svåra frågeställningarna. anför att det behövs betydligt bättre underlag om hur äldres behov av vård- och omsorgsinsatser tillgodoses . Individbaserad statistik i stället för dagens mängdstatistik skulle vara en möjlighet att förbättra uppföljningen av hur dagens resurser används i förhållande till de äldres behov. framför att ett sätt att underlätta diskussionen vore att ta fram olika sce- narier där man försöker peka på olika vägval och konsekvenserna av dessa. Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre SIOS (Samarbetsorgan för etniska organisationer i ) pekar på behovet av att statistiken om de etniska minoriteterna behöver utvecklas så att det går att få information om t.ex. språk. Utveckla den etiska värdegrunden Flera deltagare, t.ex. , , , , och Kristna Råd, fram- för att den etiska värdegrunden behöver utvecklas avseende vård och omsorg. Både av diskussionsbetänkandet och faktaunderlaget framgår att så ska ske. Det anförs t.ex. att det behövs en gemen- sam värdegrund och ett gemensamt synsätt bland huvudaktörer- na. lyfter fram att det behövs en helhets- syn som är gemensam för alla aktörer inom vård och omsorg. anser alla att de har en helhetssyn, men den är olika mellan olika yrkesgrupper. anser att olika yrkesgrupper måste släppa sina professionsperspektiv och sätta individen i centrum. Genusperspektivet är inte tillräckligt belyst Flera deltagare, , , , i och , framför att genusperspektivet inte är tillräckligt belyst i faktaunderlaget. anser att det finns brister i detta avseende även i diskussionsbetänkandet och dess bilagor, t.ex. bilaga C om ekono- min för framtidens pensionärer. Som exempel på att genusperspektivet inte beaktas anförs att skillnader mellan kvinnors och mäns familjestruktur och inkomst- förhållanden inte behandlas på ett sådant sätt att det framgår vad konsekvenserna av detta blir för behov av vård och omsorg . En annan aspekt är genusperspektivet när det gäller anhöriga, och hur detta påverkar biståndsbeslut. Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Tydligare resonemang kring definitioner av centrala begrepp Några deltagare, , () och (), framför att det behövs ett tydligare resonemang kring och/eller definitioner av vad SENIOR 2005 menar med centrala begrepp som trygghet, beroende och oberoende samt behov och efterfrågan. 2.4Gemensamma ståndpunkter för flertalet deltagare Det offentliga ska ha det yttersta ansvaret för vård och omsorg om de äldre En mycket klar majoritet av deltagarna, bl.a. , , , , Röda Korset, (), , (), (), och , uttalar sitt stöd för att det offentliga (stat, landsting och kommuner) även ska ha det yttersta ansvaret för vården och omsorgen om de äldre. och i , anför att det inte behöver innebära att det är kommun eller landsting som utför vården och omsorgen. Vården och omsorgen ska vara solidariskt finansierad Flera deltagare framför att de anser att vården och omsorgen även ska vara solidariskt finansierad och någon deltagare, (), att detta ska ske i huvud- sak genom skattefinansiering. Bygg vidare på nuvarande lagstiftning och huvudmannaskaps- gränser Ett stort antal deltagare, t.ex. , , och i , anser att man inte ska genomföra nya stora utredningar och reformer avseende lag- stiftning, huvudmannaskap och organisation utan bygga vidare på Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Ett undantag är som anser att kommunerna ska vara huvudmän för primärvården. Ett annat undantag är () som anser att en huvudman ska ha hela ansvaret. () anför att det inte är lagstiftningen som är ett problem när det gäller socialtjänst- lagen utan att det är tillämpningen av lagstiftningen. framhåller att problemet är att lagar och kommunala mål inte överensstämmer med de ekonomiska villkoren i kom- munerna. Förebyggande insatser och folkhälsoarbete bland äldre En klar majoritet av deltagarna, t.ex. , , , , , , , Svenska Kommunal- pensionärernas förbund (SKPF), Förbundet () och , understryker vikten av före- byggande insatser och folkhälsoarbete bland äldre. Förbundet () och framhåller att insatser inom kan vara förebyggande. Några deltagare, , , kommun och , lyfter särskilt fram erfarenheterna av försöksverksamheterna med förebyggande hembesök hos äldre. (överlämnade slutrapporten från det treåriga försöket till regeringen.) Stora regionala och lokala skillnader avseende demografisk utveckling m.m. Flera deltagare, t.ex. , i , i , och , understryker de stora regionala och lokala skill- naderna när det gäller den demografiska utvecklingen. För vissa kommuner är befolkningens åldersstruktur den som redovisas för den nationella nivån om 15 . redovisar att lokala befolkningsprognoser visar att för några kommuner så kommer inte ens alla personer i arbetsför Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre ålder att räcka till för att ge vård och omsorg till de äldre bosatta i kommunen. Bostadens och boendets betydelse Ett mycket stort antal deltagare, bl.a. , , kommun, i , Sven- och (genom ), framhåller bostadens och boendets betydelse för att möjliggöra kvarboende och ett aktivt och självständigt liv samt för att minska behov av vård och omsorg. lyfter också fram vikten av att de äldre kan ordna ett bra boende för att underlätta för andra åldersgrupper att skaffa ändamålsenliga bostäder. Intresse- och frivilligorganisationernas betydelse när det gäller folkhälsoarbete och förebyggande arbete samt socialt innehåll och medmänskligt stöd Flera deltagare, , SIOS (Samarbetsorgan för etniska organisationer i ), Röda Korset, , (), () och , lyfter fram intresse- och frivilligorganisationernas betydelse när det gäller folkhälsoarbete och förebyggande arbete. Organisationerna gör redan mycket men kan göra mer, i synnerhet om de får stöd från det offentliga. Stödet behöver inte enbart vara ekonomiskt. Röda Korset och Kristna Råd, anför också att intresse- och frivilligorganisationerna kan bidra med socialt innehåll och medmänskligt stöd till äldre personer, både till personer som behöver vård och omsorg från det offentliga och till dem som inte behöver det. deltagande i samhällsplaneringen är viktig Flera deltagare, t.ex. , , , och i , lyfter fram att deltagande i samhällspla- neringen är viktig. Det gäller bl.a. tillgänglighet i olika avseenden, bostäder, trafik samt offentlig och kommersiell service. Kommun och landsting måste också ha en gemensam planering för vård och Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre i framför att det fanns ett förslag i ett betänkande från om att skärpa lagstiftningen så att aktivt skulle delta i samhälls- planeringen. Förslaget ledde inte till någon förändring av lagstift- ningen. Prioriteringar inom vård och omsorg Flera deltagare, , , , , kommun, () och Förbundet terapeuter (), pekar på behovet av politiska prioriteringar inom både hälso- och sjukvården och inom . framhåller de av beslutade prioriterings- grunderna inom hälso- och sjukvården. ställer frågan om prioriteringsgrupperna ska se annorlunda ut för personer i åldern . Ska t.ex. rehabilitering tillhöra prio- riteringsgrupp 1 för äldre personer? tar upp frågan om öppna och dolda prioriteringar inom . FSA efterlyser en seriös diskussion om prioriteringsgrunderna. Flertalet deltagare, bl.a. , i Väster- bottens län, , i , , (), (), Synskadades Riksför- bund (SRF) och Förbundet (), anser att kvarboende ska vara grunden. anser att det bör regleras i lagstiftningen och framför att det vore bra om rätten kunde klarläggas, men är inte säker på att det är möjligt. Några deltagare, , , och (), anser att det finns gränser för när kvar- boende inte är möjligt. Två exempel som nämns är medicinska skäl och personalens arbetsmiljö. anser att rätten till kvarboende redan är tydlig i nuvarande lagstiftning. Bostadsbeståndets utformning, särskilt när det gäller tillgänglighet, är huvudorsaken till att kvarboende i det ordinära boendet inte kan tillämpas i alla situationer. Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre frågeställningen inte bara bör omfatta rätten till kvarboende utan även rätten att få flytta. anför att kvarboendet borde utvärderas ur både ett socialt och ett ekonomiskt perspektiv. Ta till vara ny teknik anser att man ska ta till vara ny teknik vid bostadsbyggande. Att införa mer teknik i vård- och omsorgs- arbetet kan även vara statushöjande för olika yrkesgrupper inom detta område. Flera deltagare, , och munalpensionärernas förbund (SKPF), () och , lyfter fram att det finns mycket tydliga genus- och klassperspektiv när det gäller åldrandet. Skillnaderna är stora mellan könen och mellan personer med olika socioekonomisk bakgrund. redovisar det starka sambandet mellan hälsa och inkomst. 2.5Skilda ståndpunkter mellan deltagarna ska omfatta både service- och omvårdnadsinsatser Flera deltagare, bl.a. , , , (), Förbundet peuter (FSA) och (), anser att hem- tjänsten även i fortsättningen ska omfatta både service- och om- vårdnadsinsatser. Som argument anförs bl.a. att det i många fall inte är möjligt att dela på service och omvårdnad, att serviceinsatser kan vara förebyggande och att det inte behöver vara dyrare. Andra deltagare, kommun och , vill koncentrera insatserna till omvårdnadsinsatser. Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Gemensam lag för hälso- och sjukvården och Flera deltagare, , flertalet kommuner, i och i , är emot en gemensam lag för hälso- och sjukvården och social- tjänsten. () och Förbundet () anser däremot att lagarna bör slås ihop. () anser att det bör vara en rättighetslag. Reglera rätten till insatser inom äldreomsorgen Några deltagare, , och i , anser att man tydligare ska reglera rätten till insatser inom äldreomsorgen. och gör jämförelsen med regleringen i Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). () framför krav på en rättighetskatalog, som dock inte får innebära försämringar i förhållande till de insatser som görs . anser att man ska precisera vad som ingår i det offentliga åtagandet och därmed även vad som inte ingår. Detta skulle skapa en tilltro hos medborgarna om att de får det som utlovats. Det är bättre med lite och säkert än mycket och osäkert. Andra deltagare, i och Röda korset, anser att man inte ska göra denna form av detaljreglering, då den riskerar att minska möjligheterna att ta hänsyn till individens behov. () anser inte att man ska reglera innehållet i , då det även skulle minska personalens möjligheter att påverka innehållet i behovsbedöm- ningen och upprättade vårdplaner. Några deltagare, stad, och , är tveksamma till om anhöriga kan hjälpa till i samma utsträckning som . Andra deltagare, och kommun, är mindre tveksamma. Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Ekonomiskt ersättning till anhöriga för deras insatser Några deltagare, , kommun och i , anser att det bör utgå ekonomisk ersättning till anhöriga för deras insatser. tycker att man bör utveckla biståndsbedöm- ningen, eventuellt med stöd från nationell nivå. , och Handikapp- förbundens (), anser däremot att man bör minska användningen av biståndsbedömningar och i större utsträckning låta den äldre själv avgöra behovet av hjälp. () och () anser att det finns risker med för strikta och detaljerade biståndsbedömningar. Förbundet () anser att vissa insatser, t.ex. förebyggande och rehabiliterande åtgärder inte ska bedömas som bistånd. (), anser att bedömningarna ska göras av team med både medicinsk och social kompetens. Planera för eget åldrande och , framför att den enskilde bör ta ett större ansvar för att planera för sitt eget åldrande. Det gäller då främst boendet samt hälsofrämjande och förebyggande åtgärder. Generella insatser kontra individuella insatser och , anser att man ska öka de generella insatserna och därmed kunna minska de indi- viduella insatserna. i anför att generella insatser inte i alla avseenden kan ersätta individuella insatser. Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Politisk styrning av vård och omsorg Flera deltagare, , , och och i , anser att det är för lite politisk styrning av vård och omsorg. Ett exempel som framförs är att det i många fall inte har gjorts politiska prioriteringar inom utan att detta har fått göras av enskilda tjänstemän. anser däremot att det varit för mycket politisk styrning av vård och omsorg. () anser att det vore bra med ett ökat statligt inflytande för att minska de orimliga skill- naderna mellan olika kommuner och olika landsting. tror inte att vården och omsorgen kan tillgodose djupa existentiella behov. Kristna Råd tror däremot att man inom ramen för kan tillgodose även denna typ av behov om personalgruppen förstärks med personer från religiösa organisationer. Kristna Råd anför att även andliga behov måste kunna tillgodoses hos en äldre person i behov av vård och omsorg. Som exempel ges det katolska Josefinahemmet som drivs av katolska systrar och där personalen är katoliker. Socialt och medicinskt synsätt anser att det är viktigt med både ett medicinskt och ett socialt synsätt när det gäller äldres behov av vård och om- sorg, i enlighet med Ädelreformens intentioner. () anser att de medicinska aspek- terna bör få en betydligt starkare ställning. Etniska och religiösa minoriteter SIOS (Samarbetsorgan för etniska organisationer i ) framför att äldreomsorgen inte tar hänsyn till de etniska minoriteternas behov. Det är stor skillnad när det gäller uttalanden på nationell nivå och tillämpning på lokal nivå i förhållande till enskilda Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Att äldre med utländsk bakgrund är underrepresenterade bland personer som har hemtjänst förklaras ofta med kulturen, trots att det i många fall beror på att kommunens utbud inte motsvarar förväntningarna. Behov av skriftlig och muntlig informa- tion på det egna språket samt tvåspråkig personal är två viktiga krav. anser att rätten till äldreomsorg på finska bör vara lagreglerad i hela landet och inte bara i några kom- muner i norra . Om den enskilde äldre vill ta emot insatser från kommunens äldreomsorg avgörs av om in- satserna kan ges av finsktalande personal. Det finns finskspråkiga som är intresserade av att starta äldreomsorg på finska i form av kooperativ eller aktiebolag. framför att man vill ordna egen äldre- omsorg med muslimsk personal. Det viktigaste är inte driftsformen utan att det finns äldreomsorg med muslimsk inriktning. Trygghet är olika för en och en och för en äldre är religionen och andliga behov viktigare än tidigare i livet. lyfter fram behov av äldreomsorg som beaktar språk och kultur hos samerna. Apropå det redovisade från hearingarna om framtidens vård och omsorg om äldre kan följande sammanfattning göras. Punkterna presenteras utan någon särskild ordning. Det finns en bred uppslutning bland deltagarna om att mainstreaming och de fyra nycklarna bör tillämpas även inom vård och omsorg så långt det är möjligt. Det finns skilda uppfattningar bland deltagarna om det behövs särskilda insatser/åtgärder för vissa äldre (multisjuka/multi- sviktande/den fjärde åldern/de allra äldsta/personer med demenssjukdom) eller inte. Det finns behov av en femte nyckel, men den kan inte vara formulerad som beredningen gjort i faktaunderlaget. Uttrycket det gemensamma ansvaret har av allt för många tolkats som ansvaret för kommuner och landsting, vilket inte var avsikten med formuleringen. Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Många anser att det offentliga åtagandet är otydligt och att det skulle behöva preciseras. Däremot har man olika uppfattningar om på vilket sätt åtagandet ska preciseras. Några anser att det bör ske genom lagreglering medan andra anser att en detaljerad lagreglering kan minska möjligheterna att ta hänsyn till individens behov. Deltagarna har inte lämnat några förslag på hur man ska be- skriva vilka behov som ska tillgodoses inom ramen för offent- ligt finansierad vård och omsorg. Flera deltagare betonar att människan har fysiska, psykiska, sociala och existentiella behov och att det behövs en helhetssyn. Om alla behov ska och kan tillgodoses inom vård och omsorg är oklart. När det gäller t.ex. vill några deltagare behålla och utveckla den i dess nuvarande form, medan andra vill göra vissa avgränsningar. De områden och viktiga frågeställningar som beredningen identifierat inför diskussionerna om framtidens vård och om- sorg om äldre har fått stöd från i princip samtliga deltagande. Flera har dock påpekat att det inte är möjligt att besvara dem då det saknas tillräckligt bra underlag, både i faktaunderlaget och över huvud taget, för att besvara de viktiga men svåra fråge- ställningarna. Diskussioner om framtidens vård och omsorg om äldre före- faller inte föras i någon större utsträckning i kommuner och landsting eller inom intresseorganisationer. De ställningstagan- den som ska ligga till grund för beslut om framtidens vård och omsorg om äldre behöver diskuteras i en dialog som omfattar stora delar av befolkningen. Den etiska värdegrunden behöver utvecklas och fördjupas med inriktning på vård och omsorg. Genusperspektivet behöver belysas betydligt bättre. Diskussioner om prioriteringar behövs. Dessa diskussioner bör avse såväl prioriteringar mellan olika åldersgrupper hällssektorer) som inom verksamhetsområden (hälso- och sjukvård och äldreomsorg) och åldersgrupper. Bland deltagarna finns ett brett stöd för att samhället ska ha det yttersta ansvaret för att äldres behov av vård och omsorg tillgodoses. Redovisning av hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre Kvarboende i det ordinära boendet ska vara den grundläggande principen. Några deltagare tar också upp rätten att slippa bo kvar hemma, dvs. rätten att få flytta till ett särskilt boende. Många deltagare betonar bostadens och boendets betydelse för den äldres möjlighet till kvarboende och ett aktivt och själv- ständigt liv samt för att minska behov av vård och omsorg.