sou · GRB391d10 · 2004-01-01 00:00:00 — Forskningen kring äldre arbetskraft bör för- stärkas, särskilt studier av hur det går för de individer som av olika skäl lämnar arbetslivet före normal pensionsålder, samt studier kring arbetsgivares, arbetsledares och personalansvarigas syn på den äldre arbetskraften och vilka restriktioner som finns för att anställa och behålla äldre arbetskraft. Det får inte bli så att ökade möjligheter att byta yrke bara eller först kommer i fråga för de som redan är anställda. Att underlätta inträdet för de som helt och hållet står utanför arbetsmarknaden är minst lika viktigt som att förstå och åtgärda orsakerna till varför många lämnar arbetslivet . Beredningen pekar förtjänstfullt på myt- bildningen kring äldre. Positivt att lyfta fram fördelarna med olika kunskapsformer, värdet av åldersblandade arbetsplatser, att arbets- förmågan är ett relativt begrepp och att arbetets krav inte alltid följer de mänskliga resursernas utveckling. Tveksamt att påstå att de stora hindren är att söka i attityder, ålderism. Snarare handlar det om i vilken mån olika yrken och arbetsplatser klarar av att anpassa Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet sig till äldres förutsättningar, hur pensionssystemet är utformat m.m. Kräver en snar attityd- förändring så att de äldre inte diskrimineras. Vill särskilt understryka betydelsen av beredningens uttalande att inrotade uppfattningar om åldrandet som omöjligt att påverka och att åldrandet innebär en försvagning som direkt kan kopplas samman med åldern, måste brytas om en förändring av attityderna skall kunna ske. Instämmer om behovet av samverkan mellan olika parter på arbetsmarknaden och stödjer inrättandet av ett nationellt projekt. SENIOR 2005 anser: Ledarskapet har en avgörande betydelse för att de äldres kom- petens tas till vara och att arbetsförutsättningarna anpassas utifrån individens arbetsförmåga. Det är viktigt att chefer på alla nivåer har kunskaper om hur arbetsförmågan påverkas av åldrandet. Arbetsmiljöåtgärder är ofta lönsamma. Personalekonomiska analyser bör därför vara ett redskap för att bedöma värdet av investeringar i personalen. Åtgärder för ett åldersanpassat arbetsliv kan bara vara framgångsrika om de är verksamhetsanpassade och indivi- duella. Felaktiga, generella, massiva insatser kan lätt leda till schablonisering, stigmatisering och ökat främlingskap mellan gene- rationerna. Detta utesluter dock inte att lagar och regler bör anpassas för att uppnå en mer flexibel infrastruktur på arbetsmark- naden. Verket för Näringslivsutveckling. Friskvården behöver individ- anpassas. Skattereglerna begränsar den möjligheten. Reglerna som medger skattefri förebyggande behandling behöver bli tydligare och möjligheterna öka. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Kräver en mycket grundlig analys av de hinder och incitament i olika avseenden för individer och arbets- givare som finns bl.a. i arbetsrätten och i socialförsäkringssystemet. Ett långsiktigt perspektiv måste genomsyra hela organisationen för arbetstagare i alla åldrar. Nya strategier krävs som leder till ett mångsidigt samhälle där arbetsmiljö, ledarskap och flexiblare organisationsstruktur och arbetstider leder fram till ett arbetsliv där de äldre arbetstagarna vill, orkar och kan arbeta. Illmarinens forskningsresultat och empiriska studier kan ligga till grund för ett fortsatt utvecklingsarbete inom företag och orga- nisationer. SENIOR 2005 anser: Den äldre arbetskraften måste ges möjlighet till flexibla arbets- tider och stimuleras till deltidsarbete i stället för att sluta helt. Den ålder då man kan börja ta ut pension är olika i olika pensionssystem. I den allmänna pensionen kan man börja ta ut pension och den lägsta åldern för att ta ut tjänstepensioner och privata pensioner är . Det allmänna pensionssystemet ger stora möjligheter att kombinera förvärvs- arbete och pension efter . Insatser bör göras för att informera om de möjligheter som pensionssystemen ger till flexibla arbetstider och vilka de samlade ekonomiska effekterna blir för den enskilde. Hur den äldre arbetskraftens rätt till deltidsarbete kan för- bättras bör undersökas. Reglerna i gällande lagstiftning bör ses över i detta avseende. Pensionsreglerna behöver ytterligare anpassas för att kunna kombinera arbete och pension. Det nya delpensions- avtalet för statliga arbetstagare gäller endast fram till . Den som därefter vill arbeta kvar till måste återgå till heltids- tjänstgöring. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Kommer att fortsätta arbetet med att infor- mera allmänheten om det nya pensionssystemet och de möjligheter som det ger till att kombinera arbete och pension samt vilka de ekonomiska effekterna blir för den enskilde. Olyckligt med nya lagregler inom arbetstids- området eftersom dessa skulle kunna hämma de lokala processerna mot en fortsatt utveckling av flexibla arbetstidslösningar som ligger i linje med såväl individens som verksamhetens intressen. En mer flexibel arbetsrätt skulle bidra till ökad trygghet för många som har svårt att komma in i trygghetssystemen. Det enskilda arbetet kommer i allt mindre grad att betraktas som en försörjning och trygghet. Tänker på och ser över konsekvenser och effek- ter av införandet av äldreförsörjningsstödet. Det berör en stor del av dem som är eller äldre men kommer även att beröra många personer . Verket för Näringslivsutveckling. Idéerna om flexibilitet och möjlig- heter måste ligga i en personalpolitik som tar sin utgångspunkt i företagens situation och dess möjligheter. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. Beredningen borde ha utrett pensionssystemets verkningar på de invandrare som inte kommer som flyktingar och är s.k. tredjelandsmedborgare. De får inte tillgodoräkna sig sin tidigare arbetsinkomst i det svenska pensionssystemet och har därmed oftast inte råd att ta ut pension . (v). Betydelsen av förkortad arbetstid är ett viktigt medel för att ge förutsättningar för äldre att orka arbeta efter pensione- ringen. Laglig rätt till deltidsarbete från t.ex. bör utredas som alternativ till att sluta helt. De ekonomiska konsekvenserna för den som går i pension måste analyseras. Pensions- och skattelag- stiftningen bör ses över och anpassas efter nya anställningsformers förutsättningar. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Är övertygad om att turordnings- regler och anställningsskydd i övrigt, inte gör det svårare för äldre att vara kvar i arbetslivet. Dessa regler skyddar de äldre. ILO- konventionen omöjliggör för att ändra i arbetsrättsliga lagar och avtal utan att ta hänsyn till gällande regler. Ser gärna att ett förbättrat studiestöd kommer till stånd. Det är av största vikt att man ser över såväl arbets- rätt som skattelagstiftning för att underlätta för äldre att kombi- nera pension och deltidsarbete. Skapa förut- sättningar som underlättar för människor att arbeta längre. Deltids- pension måste återinföras. Regelsystemen måste befrämja arbetslinjen men ge tillräckligt stort utrymme för individuell valfrihet när man skall kunna lämna arbetslivet. Delpension kan vara ett medel för att bibehålla arbetskraft, men att kostnaden för delpensionen måste bäras av produktionen hos den arbetsgivare som medger deltidsanställning. Man bör överväga att i arbetstidslagen införa en rätt till deltidsanställning . SENIOR 2005 anser: Åtgärder måste vidtas för att förhindra att människor blir inlåsta i yrken och på arbetsplatser som de inte vill vara kvar i och som de inte mår bra av. Därför behövs ökade möjligheter för att kunna byta yrke, anställning eller starta eget. Ut- maningen är att förena individens behov av trygghet i anställ- ningen med arbetsgivarens vilja att anställa. Detta bör utredas vidare. Den erfarenhet som förvärvats under ett långt arbetsliv är en viktig del av den äldre arbetskraftens samlade kompetens. Den kompetensen måste synliggöras och utvecklas. Värdet av erfarenhet och kunskaper som förvärvats utanför utbildnings- systemet kan synliggöras genom validering och vägledning. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Valideringen kan också vara ett sätt att ge behörighet till utbildning eller till ett annat yrke. Det är angeläget att de äldres möjlighet att studera förbättras. Det kan ske antingen genom förändringar i det statliga studiemedelssystemet eller via individuella kompetenskonton eller andra studiefinansieringssystem. Ansvaret för att ta sig ur en "inlåst" situation är först och främst individens eget, oavsett om denne är ung eller gammal. Bred kompetenssatsning behövs för fler grupper än enbart äldre. Understryk behovet av att ge äldre möj- ligheter till studier. Starkt understryka vikten av att de centralt styrda systemen för studiestöd och kompetenskon- ton samordnas så att även personer kan klara finansieringen av studier. Poängtera betydelsen av flexiblare utbild- ningsformer och ökad tillgänglighet till högre studier i det livslånga lärandets samhälle. Det måste finnas möjligheter att vid sidan av formella behörighetsgivande och yrkesinriktade utbildningar, ut- veckla och förverkliga sig själv och bidra till sin egen och samhällets utveckling. Angelägen åtgärd är en förbättring av studiestödet till den äldre arbetskraften. Angeläget att betona betydelsen av de äldres till- gång till högskolan. Uppmärksamma vissa problem som rör äldres möjligheter att få tillgång till studiemedel liksom till forsknings- medel. Forskare får oftast inte tillgång till forskningsmedel från ordinära forskningsråd och liknande instanser efter . Nationellt centrum för flexibelt lärande. Studiestöd för äldre ålders- grupper är en central och angelägen fråga för att lösa äldres möjlig- heter till fortsatt lärande och ett gott yrkesarbete. Understryker att mycket av den problematik som förhindrade fortsatt lärande i tidigare generationer nu är undanröjt tack vare modern pedagogik och teknik. Att tillgängliggöra forskarutbildning för äldre när platserna redan är starkt begränsade, är tveksamt. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Förslaget om ett mentorssystem är intressant. Det skulle innebära inte bara att de äldre för vidare sina kunskaper utan också att de yngres nyare utbildningar och annorlunda angreppsvinklar på ett systematiskt sätt skulle berika varandra. Kompetensutveckling och utbildning försämras successivt under en individs livscykel p g a åldersgränser i regelsystemet. Inlåsning även för personer med hälsoproblem eller långvariga sjukskrivningsperioder. Minskad kompetensutveckling på arbetsplatser i samband med stigande ålder. För att förhindra förtida utträde från arbets- marknaden behövs arbetsmiljöförbättrade insatser. (m). Olyckligt att riva upp studiestödssystemet. Möjligheten till studiestöd är begränsad och många arbetsgivare väljer i första hand att anställa yngre. Detta förhållande måste ändras. Kollektivavtalen bör utvecklas på ett likartat sätt på hela arbetsmarknaden. Kostsamt för arbetsgivarna att anställa äldre arbetskraft genom konstruktionen av pensions- avgiften. Reglerna i lagar om anställningsskydd förstärker inlås- ningseffekten. Utreda och föreslå någon form av delpension som inte nämnvärt försämrar framtida pensionsförmåner. Studier kring behov av hjälpmedel för äldre för att aktivare kunna ta del av arbetslivet behöver göras. Stärka det hälsofrämjande och förebyggande arbetet både inom arbetslivet och som en förutsättning för den enskilde att kunna planera för ett aktivt åldrande. Det tar tid att ändra kulturer. Ofta krävs ekonomiska incitament, något som utredningen kunde ha tagit upp i större utsträckning än som skett, liksom de utarbetade, uttröttade och utslitna arbetstagarnas situation. Texten hänför sig framför allt till en välutbildad, kanske till stor del manlig, medel- och överklass. Könssegregering av arbetsmarknaden nämns, men kommenteras inte specifikt när det gäller åtgärder. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet LAS är ett hinder för rörlighet. vill bestämt hävda att kompetensutveckling är ett av nyckelinstrumenten såväl för en anpassningsbar och fungerande arbetsmarknad som för individen socialt. Anser att samhället bör kunna erbjuda studiefinansiering på rimliga villkor även högre upp i åldrarna än . Efter- lyser konkreta förslag från regeringen. Omställningsavtal skall finnas inom hela arbetsmarknaden. Avsaknad av studiestöd för äldre arbetskraft är ett hinder för rörlighet. Studiefinansieringen för de bör allmänt ses över. Den nuvarande utformningen av kompetenskontot omöjliggör en utbildning till ett nytt yrke. SENIOR 2005 anser: En naturlig och önskvärd utveckling av arbetslivet är att både arbetsgivare och arbetstagare inser värdet av att fler personer förenar pension med förvärvsarbete. Lagar och avtal som för- hindrar, försvårar eller gör det ekonomiskt ointressant för per- soner som vill kombinera förvärvsarbete med pension måste identifieras och undanröjas. Vilka förändringar som kan göras i arbetsrätten och skattelag- stiftningen för att stimulera arbetsgivarna att anställa redan pensionerade personer måste undersökas. Former för hur kompetens kan överföras från de äldre personer som lämnar arbetslivet till de yngre som påbörjar sitt yrkesliv måste utvecklas. finns det ett glapp i försäkringssyste- men för personer . 65-årsgränsen för pension är avskaffad och de flesta har rätt att arbeta till , som exempelvis rätten till sjukpenning och A-kassa upphör . Socialförsäkringssystemen och arbetslöshetsförsäkringen bör utformas så att människor finner tillräckliga incitament att stanna kvar på arbetsmarknaden och arbeta i högre åldrar. Ökad samhälls- ekonomisk stabilitet skulle kunna uppnås om socialförsäkringen och skattelagstiftningen vore neutrala i förhållande till en förändrad Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet För att uppnå en sådan effekt skulle t.ex. de ålders- gränser i pensionssystemet som är fasta, lägsta uttag av ålders- pension och garantipension , indexeras med förändringen i medellivslängd. De sammantagna effekterna av många olika regler, exempelvis sjukpenning och A-kassa skulle behöva utredas. Samarbetet mellan regeringen, arbets- marknadens parter, arbetslivsforskningen och försäkringskassorna bör intensifieras för att stoppa den negativa utvecklingen av för tidig avgång från arbetslivet. Lagstiftning och regelverk inom väl- färdssystemet och arbetslivet behöver utformas så att de blir tyd- liga, stabila och hänger ihop, för att därmed ge förutsättningar för alla att planera för framtiden. Det finns ingen anledning till att vara alltför frikostig med att bevilja del- pension. Främsta skälet skulle kunna vara att säkerställa kompe- tensöverföring men även att bereda rum för kompetensväxling. Stödjer tanken på att stimulera till successiv över- gång till pensionering genom nedtrappning som ger en möjlighet för varje individ att kombinera förvärvsliv och pension. Pensionssystemet kan innebära att kvinnor och andra låginkomsttagare som egentligen inte orkar med ett fortsatt arbets- liv, tvingas fortsätta att arbeta för att öka sin pension och på så sätt få en dräglig pension. Detta är en viktig fråga att utreda närmare. Seniorgruppens förslag måste be- handlas och integreras i betänkandet. På ett adekvat sätt måste effekter av arbetsrätt, socialförsäkringar och skatter klarläggas. Att regelsystemen är tydliga och stabila och tillämpas lika över hela landet är en viktig grundförutsättning. Möjligheten att införa en all- män delpension behöver utredas. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet SENIOR 2005 anser: I arbetet med att förnya demokrati och medborgarroll får förnyelse inte bli liktydigt med föryngring. Frågor om äldre människors inflytande och delaktighet måste därför bli själv- klara delar av arbetet med att utveckla demokratins och med- borgarrollens olika dimensioner inom bl.a. politik, kultur och social ekonomi. Genom förnyelsearbetet bör de åldersnormer som begrän- sar inflytande och delaktighet i samhällslivet synliggöras och omprövas. Ett konkret mål bör vara att öka deltagandet i olika beslutsprocesser bland personer , som är underrepresenterade i bl.a. valda församlingar. Även yngre personer är underrepresenterade. Intresset för den nya tekniken får inte innebära att andra goda metoder för att utveckla dialogen med medborgarna kommer på undantag. Studiecirkeln som mötesform lockar många äldre och kan engagera äldre, men också ge äldre ökad kunskap och möjlighet att öka sin demokratiska delaktighet. En god medborgare är en aktiv medbor- gare. Vill än en gång betona värdet av ett mer eftertänksamt och kritiskt förhållningssätt i denna fråga. I ett demokratiskt samhälle är det av största vikt att alla intressen beaktas och att alla ges lika möjligheter att påverka. Men att alla, oavsett ålder, dessutom skall vilja påverka samhällsutvecklingen och känna ansvar för den är en annan fråga. Det hade varit klargörande om man diskuterat kon- sekvenserna av denna målsättning. Något tveksamma till hur utredningen sökt sina källor. Texten hade blivit ännu mer intres- sant om utredningen också hade gått in på en diskussion kring konkreta lösningar för äldre människors inflytande och delaktighet. Bristen på konkretion gör att det i många fall inte känns självklart hur texten skall tolkas. Detta gör att texten till stor del beror på läsarens erfarenheter och fantasi. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet SIOS Samarbetsorgan för etniska organisationer i . Brister i det svenska språket kan inte utgöra hinder för delaktighet i olika livsområden. Det är en fråga om organisering och innehåll som bör anpassas till de enskilda individernas förutsättningar. Svenska Röda Korset. Reagerar starkt på de vedertagna åldersnor- merna som finns överallt. I internationell jämförelse är extremt åldersfixerat. Måste slå vakt om det faktum att de rikstäckande pensionärsorganisationerna är politiskt obundna och bör så förbli. som möjligheterna måste öka för äldre som vill och kan arbeta aktivt, måste frågan lösas om hur man på ett smidigt sätt skall få länge verksamma personer att förstå att deras kapacitet inte räcker längre. Det är avigsidan av att bereda äldre personer plats som förtroendevalda i samhälls- och förenings- liv. Viktigt att ta bort hinder som gör att man inte tar med personer som är vid till- sättning av personer i olika politiska, kulturella, föreningar eller organisationer. SENIOR 2005 anser: Människor i alla åldrar måste omfattas av arbetet med att utveckla inflytande och delaktighet i lokalsamhället. Staten har ansvar för att främja och underlätta utvecklingen i hela landet. har landsting och kommuner nyckelroller för att driva detta arbete vidare utifrån regionala och lokala förut- sättningar. Att undanröja de hinder som finns för äldre personers del- tagande i beslutande församlingar handlar därför inte bara om att öka deras egna möjligheter till inflytande. Ytterst är det också fråga om att stärka den representativa demokratin, bl.a. inför de utmaningar som en åldrande befolkning ställer oss inför. De politiska partierna har ett betydande ansvar för att i större utsträckning försöka ändra attityden att äldre är för gamla för Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet att åta sig förtroendeuppdrag såväl hos äldre personer som hos övriga medlemmar och väljare. Vi vill dock understryka att vi inte ser ytterligare kvoteringar som en väg att pröva i detta sammanhang. Det är angeläget att partierna breddar representationen så att fler äldre på förtroendeposter inte bara innebär att fler personer behåller sina uppdrag . Det bör också vara självklart att äldre personer arbetar med politiska frågor inom olika verksamhetsområden och inte bara sådana som gäller äldre personers förhållanden. Staten bör arbeta för att fler personer t.ex. får uppdrag i kommittéer och myndighetsstyrelser. Att olika samhällsarenor är starkt åldersgrupperade och blivit gränsen för när en person inte längre har för- troendeuppdrag ger en negativ och kategorisk bild av verkligheten. Det är möjligt att äldre människors erfarenhet i högre grad borde utnyttjas i dessa sammanhang. Men finns många exem- pel på att så sker såväl i politiken som näringslivet, varför problemet inte bör överdrivas. Viktigt att se till att det blir en allsidig representation i styrelser, nämnder och kommittéer. Det framförs i debatten att det framför allt är yngre personer och kvinnor som generellt sett är underrepresenterade. Detta hindrar emellertid inte att ett konkret mål bör vara att öka deltagandet i olika besluts- processer bland personer . Även denna grupp är underrepresenterade i bland annat valda församlingar. Äldres deltagande i olika beslutsprocesser måste öka. Pensionärsråden måste finnas kvar och utvecklas. Rådens ställning måste förstärkas, bl.a. genom att de på samma sätt som i baseras på en tvingande lagstiftning. SIOS Samarbetsorgan för etniska organisationer i . Olika strukturer i samhället tar inte upp de etniska minoriteternas frågor. Pensionärsråd och pensionärskommittéer är exempel på sådana strukturer. Politik som drivs i dessa organ tar inte upp de ute- slutnas intresse och önskemål. Därigenom genereras de mekanis- mer som förstärker utanförskapet. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Svenska Röda Korset. Man måste först definiera hindren, dvs. vad är det som styr och varför, för att kunna ta upp diskussionen om vad som krävs för att riva de hinder som omöjliggör inflytande och delaktighet på lika villkor för alla. Pensionärsråd och likande kommunala instanser förstärker ålderstänkandet. Om äldre synskadade medborgare skall kunna bli delaktiga i en positiv utveckling är bland annat tillgång till ett för alla användbart Internet och jämlika färdmöjligheter en absolut förutsättning. SENIOR 2005 anser: Aktörer inom kulturlivet, inklusive frågor om lärande och fri- tidsverksamhet, måste beakta personer i alla åldrar vid prio- riteringar samt vid studier av kulturvanor och kulturintressen. Möjligheterna till livslångt lärande bör tas till vara inom alla delar av kulturlivet. Kulturupplevelser och deltagande i kulturverksamhet har en viktig roll i det samlade förebyggande hälsoarbetet för äldre personer och bör utvecklas. Det är också angeläget att biblio- tekens uppsökande arbete o.d. kan drivas vidare, liksom att folkbildningen även fortsättningsvis har möjligheter att nå personer utan studievana. De möjligheter som kulturlivet ger människor i högre åldrar att möta ny teknik måste tas till vara och utvecklas. Det är angeläget att utveckla metoder och arbetsformer för att ta till vara kulturlivets möjligheter till möten över generations- gränser och en fördjupad syn på ålder och generationstillhörig- het. I alltför liten utsträckning redovisas tankar om de möjligheter museisektorn har att lämna bidrag . Få tankar finns om de äldre invandrargruppernas behov och möjlighet att nå kontakt med kulturarvsbruk i de tidiga hemländerna. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Framhåller kraftfullt vilken stor betydelse pensionärsorganisationerna har som kulturbärare och friskvårdsbefrämjare, och vilka stora summor samhället kan spara på att främja och stödja de olika organisationernas verksamhet. Viktigt att lyfta fram det livslånga lärandet där biblioteken får en nyckelroll som folkbildare och som presentatör av ny teknik som datorkurser och där var och en kan komma och gå på egna villkor. Svenska Röda Korset. Efterlyser framtidsbilder om äldre personer födda i andra länder. Frågan är vad samhället har för förväntningar på deras delaktighet och samhällsengagemang och hur deras erfarenheter skall kunna tas till vara i ett utvecklingsarbete. Vi är tveksamma till det syfte med folkbildning som beredningen redo- visar och menar att utbildning aldrig får bli ett självändamål för äldre. Det går stick i stäv med synen om att tillvarata äldres kom- petens i samhällsarbetet.