sou · GRB3123d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Internationella rättig- hetskonventioner av olika slag liksom EU-direktiv angående förbud mot diskriminering och stadgan om grundläggande rättigheter tenderar att ge upphov till ändrade förutsättningar för politiken med bl.a. en tilltagande judikalisering som följd. Diskussionen om ökade inslag av rättighetslagstiftning måste även ses i detta sammanhang. Enligt min mening krävs ett helt Reservationer och särskilda yttranden annat fokus på dessa frågeställningar i det framtida utred- ningsarbetet utan att göra avkall på den demokratiska fråge- ställningen om det lokala handlingsutrymmet. 8.Kommittén har på ett realistiskt sätt prioriterat frågan om den framtida spänningen mellan resursbas och välfärdsåtagande. Med tanke på det borde frågan om den växande klyftan mellan hur hushållens och den offentliga välfärdens ekonomi utvecklas ha analyserats närmare. Att tala om en begränsning av det offentliga åtagandets välfärdsambitioner som den privata konsumtionen andel av tillväxten kraftigt ökar hotar solidariska politiska ambitioner och den sociala samman- hållningen. Utredningen bör framöver – eftersom det ännu inte hunnits med – seriöst försöka bedöma hot och möjligheter avseende välfärdens ekonomiska förutsättningar. Detta torde också komma att innefatta frågorna om möjligt skatteuttag, skatteutjämning och alternativa finansieringsmetoder bl.a. i form av en utvidgning av socialförsäkringssystemet. 9.Kommittén har med all rätt – utifrån ekonomiska och demo- grafiska framtidsbedömningar – noterat hotfulla perspektiv för såväl välfärd som för regional utveckling. Kanske har därmed ett antal positiva möjligheter kommit något i skymundan. Det finns faktiskt fördelar i småskaligheten och också möjligheter till kreativa lösningar i ett glesbygdsperspektiv, vilket det också finns en rad exempel på . En ökad lokal handlingsfrihet, nya arbetssätt grundade i högre grad av social delaktighet kan i kombination med utnyttjande av modern kommunikations- teknik ge påtagliga möjligheter för såväl tillväxt som för välfärdens organisering. Det är viktigt att starkare lyfta fram också detta mer optimistiska perspektiv med utgångspunkt i det lokala demokratiska engagemanget – som ett rea- listiskt och mer dystert ekonomiskt och demografiskt per- spektiv tydliggörs. 10.Slutligen menar jag också att en analys av samhällsorgani- sationens struktur och ansvarsfördelning rör vid många grund- läggande frågor. Detta ställer stora krav på de politiska partiernas sätt att behandla frågorna. Helhetssyn och över- gripande synsätt måste vara ledstjärnor – inte revirbevakning efter förvaltningsgränser. Bakom frågor om gränsdragning och huvudmannaskap i samhällsorganisationen finner vi bestämda maktstrukturer och ekonomiska och sociala fördelningar bl.a. i Reservationer och särskilda yttranden relation till klass och kön. Dessutom finns olika synsätt på det demokratiska folkstyrets utformning och räckvidd. Nationella, regionala och lokala perspektiv och intressen komplicerar ytterligare bilden. decenniers ökade internationella mark- nadstryck på ekonomierna har satt de demokratiska insti- tutionerna under hård press. Det gör att ideologiska positioner säkerligen kommer att göra sig mer gällande även när kommittén – efter en förhoppningsvis bred och vital offentlig samhällsdebatt samt kompletterande regeringsdirektiv – tar itu med de konkreta lösningarna av problemen. Det ser jag fram emot. Riksdagstryck, propositioner och regeringens skrivelser Regeringens proposition 1991/02:4 En politik för tillväxt och livs- kraft i hela landet. Regeringens proposition 2001/02:7 Regional samverkan och statlig länsförvaltning. Regeringens proposition 2002/03:65 Ett utvidgat skydd mot diskri- minering. Regeringens proposition 2002/03: 132 Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Regeringens proposition 2003/04:01 Budgetpropositionen . Regeringens proposition 2003/04:02 Förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön. Regeringens skrivelse 2002/03:30 Uppföljning av den Nationella handlingsplanen för äldrepolitiken. revisorer, 2001/02:15 Nationella mål i kommunernas äldreomsorg. revisorer, till 2002/03:RR21 Statens styrning av kommunerna. Ds 2000:60 Bra träffbild, fast utanför tavlan – en om EU:s strukturpolitik. Ds 2002:7 Hoten mot kommunerna – en om ansvarsfördelning och finansiering . Ds 2003:2 Finansiell samordning på rehabiliteringsområdet. Ds 2003:16 Precooking in Union – The World of . , Projektet för högspecialiserad vård Svensk riks- och regionsjukvård. , Projektet för högspecialiserad vård Klinisk forskning. SOU 1974:84 Stat och kommun i samverkan. SOU 1983:39 Politisk styrning – administrativ självständighet. SOU 1990:44 Demokrati och makt i . SOU 1997:30 och staten. Europeiseringens betydelse för svensk statsförvaltning. (Förvaltningspolitiska kommissionen) SOU 1997:57 I medborgarnas tjänst – En samlad förvaltningspolitik för staten. (Förvaltningspolitiska kommissionen) SOU 1998:6 Ty makten är din Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda . SOU 1998:105 Minska regleringen av kommuner och landsting. SOU 2000:7 /2000. SOU 2000:1 En uthållig demokrati – Politik för folkstyrelse på 2000- talet. SOU 2000:78 Rehabilitering till arbete – en reform med individen i centrum. (Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen) SOU 2000:85 Regionalt folkstyre och statlig länsförvaltnin.g. SOU 2000:87 Regionalpolitiska utredningens slutbetänkande. SOU 2001:2 Effektiv hushållning med naturresurser. SOU 2001:48 Att vara med på riktigt. SOU 2001:52 Välfärdstjänster i omvandling. (Kommittén Välfärdsbokslut) SOU 2001:57 Välfärdsstatens finansiering . (Kommittén Välfärdsbokslut) SOU 2001:79 Välfärdsbokslut för 1990-talet. (Kommittén Välfärdsbokslut) SOU 2002:5 En handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. (Utredningen om en handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet) SOU 2002:14 Statlig tillsyn. Granskning på medborgarnas uppdrag. SOU 2002:32 Vinst för vården. (Utredningen ägarformer) SOU 2002:82 EU – demokratiskt och effektivt? SOU 2002:103 Utjämning av LSS-kostnader. (Kommittén utjämning av LSS-kostnader) SOU 2002:105 Klart som vatten. (Utredningen svensk vattenadministration) SOU 2002:121 Skollag för kvalitet och likvärdighet. SOU 2003:13 AHA, utredningsinstitut och mötesplats. (Utredningen om analys av hälsa och arbete) SOU 2003:55 Digitala tjänster – hur då? En IT-politik för resultat och nytta. SOU 2003:57 Alternativ finansiering av offentliga tjänster. (Bilaga 7 till ) SOU 2003:75 Etablering i – möjligheter för individ och samhälle. (Utredningen om flyktingmottagande och introduktion) Amnå, (red.) (1995) Medmänsklighet att hyra? Åtta forskare om ideell verksamhet. Amnå, , kan göra sig hörd? i Ung- domsstyrelsen (2003) Dom kallar oss unga. Attityd- och värderingsstudie . (2003) Arbetsförmedling i – styrdokument. & SCB (2002) Arbetsmiljön 2001. Statistiska meddelanden AM 68 . , (2003) Arbetsvillkor och sociala jämförelser. Resultat av en enkätundersökning. Brorström, , (2001) Institutioner och individer. Om utveckling i framgångsrika kommuner. (1998) Brottsutvecklingen i – 1997. (2001) Brottsutvecklingen i 1998- 2000. , (2002) Var sak på sin plats? – en studie av ansvarsför- delningen mellan stat, landsting och kommuner. PM Score, . Esping, Hans (1994) Ramlagar i förvaltningspolitiken. (2001) 2002. EU inför utvidgningen. Fölster, , , , (2003) Den sjuka vården. , (1995) Delors, Architecte de lEurope. , är samgående bättre än samarbete? i , N. Den nya regionen. , och nationell identitet i 2000:85. 1986–2000. , eller realiteter? Generations- skillnader i synen på att ta hand om äldre. i (2000) I väntan . Rapport från forskar- seminariet i . Hettne, (2003) Subsidiaritetsprincipen: Politisk granskning eller juridisk kontroll? Sieps Rapport 2003:4. Hjertqvist, (2003) Hembesök eller telefonkö – primärvården i , och . (2003) Arbetsmarknad och högskoleutbildning. Rapport 2003:27 R. , , , (2001) (2002) Landstingens ekonomi – . (2002) Landstingens ekonomi – . (2002) Svensk hälso- och sjukvård under 1990- talet. (2003) Att vänta på vård. (2001) i EU. Spelrum för självstyre – rum för demokrati. Kommunernas marknadsanvändning 2001. Demokratins geografiska gränser – en antologi om storlek, demokrati och effektivitet. Langdahl, , (2003) Befogenhetsfördelning mellan EU och medlemsstaterna. Sieps Rapport 2003:2. /2000 Kommer det att finnas en hjälpande hand? – en analys av framtida behov och kostnader för vården och omsorgen om de äldre 2000–2003. i (2003) Befolkning i . , (2003) Kommunsystem i . , och de offentliga finanserna. i , Per & , (red.) (2002) Alternativ i välfärdspolitiken. , styr arbetslivets och välfärdens utveckling ur Framtider 2003:2, . , Hans & , . (2000) Befolkningsutveckling och den framtida välfärden. , (2000) När kartan förändrar affärslandskapet. (2003) Nationell samordning för regional utveckling – slutrapport. , , svenska ekonomin i globaliseringens tidevarv – en lägesrapport i Tvärsnitt 2003:1. Pensionsforum & Industriförbundet & (2000) Riskerar en kompetensdränering? Premfors, (2000) Den starka demokratin. Premfors, , , , (2003) Demokrati & byråkrati. (2001) 2001. Årets tema: Välfärd på äldre dar. (2003) Att styra genom att komma överens. En granskning av utvecklingsavtalets förutsättningar för att vara ett effek- tivt styrmedel. (2000) Vår förvaltning – i globaliseringens spår. RSV Rapport 2000:9. Jubileumsfond & (2001) (2003) Behov och tillgång på pedagogisk personal – bedömning 2003. (2001) Folkhälsorapport . (2002) Vårdens värde. (2003) i . En översikt 2003. (2002) Hälso- och sjukvårdsstatistisk årsbok 2002. (2002) Arbetskraftsprognos , Utvecklingen fram . Information om utbildning och arbetsmarknad 2002:1. (2003) Tid för vardagsliv. (2003) Välfärd och ofärd . (2002) Persontran- sporternas utveckling till 2010. (2002) Jämställda tran- sporter. Etappmål för ett jämställt transportsystem. Statskontoret (2001) Staten i omvandling 2001. Statskontoret (2003) Statsbidragen till kommuner och landsting. Statskontoret (2003) Reglering av ansvar och ansvarsutkrävande. Statskontoret (2003) Förvaltningen i medborgarens ögon. Dnr 2003/97-5. Statskontoret (2003) Statens styrning – en egeninitierad förstudie om relationerna mellan staten, landstingen och kommunerna. , (1995) Självständighet eller statsbundenhet. Den kommunideologiska idédebatten 1962–1974. CEFOS rapport 2. , det dags för en ny indelningsreform? i (2003) Demokratins geografiska gränser – en antologi om storlek, demokrati och effektivitet. Svallfors, om svensk välfärdspolitik i komparativ belysning. i (2003) Sjukskrivning – försäkring eller försörjning. Rapport från forskarseminariet i . (1998) En samlad lag om vård och omsorg? (1999) Frågor om framtidens välfärd. (2000) Att sörja för äldre. (2000) Hur långt är ett snöre? En bok om människor, kommunen och framtiden. (2002) Kommunala framtider – en långtidsutredning om behov och resurser . (2002) Aktuellt om äldreomsorgen. (2003) Aktuellt om äldreomsorgen. (2003) Aktuellt om skola och barnom- sorg. (2003) Kommunernas ekonomiska läge , (2003) Låsningar och lösningar i svenskt arbetsliv. Slutsatser från en trendanalys. (2003) De kallar oss unga. Attityd- och värderingsstudie . (2003) ökar kraftigt. (2003) Förändring och nyorientering inom den offentliga sektorn – utvärdering av ett forskningsprogram. (2002) Sjukhusens produktivitetsut- veckling 1998–2001. (2002) Fördjupad analys av produktivi- tetsutvecklingen vid regionens sjukhus. , förvaltning som fullgörs av leda- möter i kommunala nämnder i , (red.) Underlagsrapporter framtagna inom sekretariatet eller på upp- drag av kommittén , , (2003) Från ansvarsskiften till samordning – om ansvarsförändringar mellan staten, kommunerna och landstingen under . (2003) Natura 2000 – svensk ansvarsfördelning. , (2003) Livsstils- och attitydförändringar bland svenskar – ett scenario för framtida attityder till välfärden. Sekretariatet (2003) Hälso- och sjukvården och dess utmaningar. Sekretariatet (2003) Tillväxt och regionalisering. Sekretariatet (2003) Skolan – samhällsorganisation, ansvar och styrning. Sekretariatet (2003) Äldreomsorgen – samhällsorganisation, ansvar och styrning.. Statskontoret (2003) EU:s påverkan på svensk förvaltning – en sammanfattning. Statskontoret (2003) Hur styr staten kommunerna? Ett förslag till kartläggnings- och analysmodell. Underlagsrapporterna är tillgängliga på kommitténs hemsida /ansvar Översyn av strukturen och Beslut vid regeringssammanträde . En parlamentarisk kommitté tillkallas med uppdrag att se över strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen. Arbetet skall bedrivas i två etapper. I den första etappen skall kommittén identifiera, belysa och övergripande analysera de sam- hällsförändringar som inverkar på och skulle kunna föranleda förändringar av strukturen och uppgiftsfördelningen i relationen mellan staten, landstingen och kommunerna. Kommittén skall även identifiera, belysa och övergripande analysera de samhällsför- ändringar som inverkar på och skulle kunna föranleda förändringar av strukturen och uppgiftsfördelningen i relationen mellan regeringen och de statliga förvaltningsmyndigheterna. Kommitténs skall i sitt arbete utgå från en övergripande beskrivning av rådande struktur och uppgiftsfördelning, där såväl brister som förtjänster med nuvarande ordning identifieras. För den första etappen skall kommittén redovisa ett delbetänkande . I den andra etappen skall kommittén göra en fördjupad analys och bedömning av strukturen och uppgiftsfördelningen. Kommittén skall också i de delar där den finner det motiverat före- slå förändringar. Regeringen avser återkomma med tilläggsdirektiv för denna del av uppdraget. Mot bakgrund av de stora förändringar som samhället genomgår och de utmaningar och möjligheter som detta innebär anser regeringen att det finns behov av att se över strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen. Regeringen har också i propositionen Regional samverkan och statlig länsförvaltning (prop. 2001/02:7) framhållit behovet av att mer samlat och långsiktigt se över uppgifts- och ansvars- fördelningen mellan de olika nivåerna i samhällsorganisationen och aviserat en mer genomgripande översyn. Regeringens ställnings- tagande grundar sig på förslagen i den parlamentariska region- kommitténs (PARK) betänkanden, Regional frihet och statligt ansvar (SOU 1998:166) och Regionalt folkstyre och statlig länsförvaltning (SOU 2000:85). Generell välfärdspolitik och tillväxt Den generella välfärden bygger på grundläggande värderingar om solidaritet, omtanke, rättvisa, jämlikhet och jämställdhet mellan kvinnor och män. Utformningen av välfärdspolitiken har skett utifrån övertygelsen att medborgarna har vissa grundläggande sociala rättigheter och att det är ett offentligt ansvar att tillförsäkra medborgarna dessa rättigheter. Utgångspunkten för den generella välfärden är att den skall fördelas efter behov och inte efter ekonomiska resurser. Välfärdspolitiken har ett brett stöd. Det råder ett ömsesidigt beroendeförhållande mellan välfärd och tillväxt. Utan tillväxt minskar de resurser som välfärdspolitiken strävar efter att fördela rättvist. Det är emellertid inte bara väl- färden som är beroende av tillväxt, även det motsatta gäller. För att alla skall kunna vara med och bidra till tillväxten är välfärd i form av barnomsorg, utbildning och sjukvård av god och likvärdig kvalitet en förutsättning. För allt fler individer och företag i vårt land är den service som kommuner och landsting svarar för en viktig konkurrensfaktor. Målet för politiken måste därför vara att väl- färden, i form av goda levnadsvillkor och en fungerande service med likvärdig kvalitet, säkras i hela landet. Därtill medför detta mål, oaktat nivån på den ekonomiska tillväxten, krav på att de resurser som kommer samhällsorganisationen tillgodo används på ett kostnadseffektivt sätt. Det finns visserligen inte någon oomtvistad definition av vad som kännetecknar den svenska förvaltningsmodellen. Likväl är det vissa särdrag som återkommer mer frekvent än andra när modellen be- skrivs. Till dessa hör det något paradoxala förhållandet att är en enhetsstat med en stark statsmakt som i princip har befogen- het att uttrycka sin vilja inom alla verksamhetsområden, oavsett uppgiftsfördelningen. har vi en långtgående självstyrelse med ett mycket vidsträckt ansvarsområde. Ett annat särdrag utgörs av den s.k. dualismen, vilken innebär att de statliga myndigheterna visserligen lyder under regeringen men till skillnad mot i andra länder inte utgör en del av regerings- kansliet. De fattar på grundval av lagstiftning och regeringens direktiv sina beslut på eget ansvar och regeringens ledamöter har i formell mening inte något politiskt ansvar för besluten inför riks- dagen. Självständigheten i förhållande till regeringen gäller i alla ärenden som rör myndighetsutövning mot enskilda eller mot kommuner eller som rör tillämpning av lag. Bortsett från denna be- gränsning finns inga hinder för regeringen att styra den statliga för- valtningen. Enligt regeringsformen har riksdag och regering det yttersta ansvaret för den offentliga verksamheten och för det politiska beslutsfattandet. Det är emellertid inte praktiskt möjligt för riksdag och regering att själva utföra alla de uppgifter som krävs för att den beslutade politiken skall kunna genomföras. Därtill finns det i ett grundläggande samförstånd om att det politiska ansvaret för olika uppgifter behöver fördelas mellan olika nivåer. I samband med uppbyggnaden och utvecklandet av det moderna välfärdssamhället har kommunernas uppgifter successivt ökat. Genom att skapa större och resursmässigt starkare kommuner har det varit möjligt att låta en stor del av samhällets serviceproduktion ske i kommunerna. För landstingen har främst sjukvårdens utbygg- nad inneburit en alltmer omfattande verksamhet. Vissa delar av den offentliga verksamheten anses emellertid uti- från mer principiella ställningstaganden vara statliga uppgifter. Det gäller uppgifter med anknytning till hela riket där enhetlighet och överblick fordras, t.ex. utrikespolitiken, försvaret, rättsväsendet, socialförsäkringen samt arbetsmarknads- och delar av närings- politiken. Inom flera av dessa områden spelar dock den kommunala nivån en viktig roll och det har blivit mer be- tydelsefullt att uppgifterna inom skilda områden löses i samverkan mellan stat, kommun och landsting. Några tydliga generella regler för strukturen och uppgiftsför- delningen inom samhällsorganisationen finns inte, vare sig när det gäller verksamhetsområden eller verksamhetsformer. Särskilt upp- giftsfördelningen är en fråga som ofta innebär komplicerade avväg- ningar mellan olika värden och intressen. I ett lite längre tids- perspektiv har olika principer, modeller, avvägningar och resultat av kompromisser lagrats på varandra. Behovet av en översyn Samhället genomgår stora förändringar. Nya beteenden och behov, ekonomiska, demografiska och teknologiska faktorer, liksom EU-medlemskapet och internationaliseringen i stort, ställer samhällsorganisationen inför betydande utmaningar. skapar dessa förändringar förutsättningar för en dynamisk utveck- ling. Kraven på flexibilitet ökar. Förändringarna har också inne- burit att den rådande uppgiftsfördelningen mellan staten, kommunerna och landstingen allt oftare kommit att diskuteras och ifrågasättas. I första hand genom EU-medlemskapet har också en av grundpelarna i den svenska förvaltningsmodellen, den organisa- toriska uppdelningen i relativt små politikutformande departement och organisatoriskt fristående myndigheter, kommit att ifråga- sättas. De uppgifter som staten, kommuner och landsting har att utföra är av olika karaktär. I varierande utsträckning har dessa uppgifter påverkats av pågående samhällsförändringar. Det finns ett behov av att identifiera vilka samhällsförändringar som inverkar eller kan komma att få stor inverkan på strukturen och uppgiftsfördel- ningen. Nedan ges några exempel på förändringar som är be- tydelsefulla i det sammanhanget. Den demografiska situationen i genomgår en snabb för- ändring. Befolkningen i stora delar av landet minskar, bl.a. genom att unga kvinnor söker sig till utbildning i universitets- och stor- städerna. Befolkningsminskningen tillsammans med en allt högre genomsnittsålder påverkar skatteintäkter, statsbidrag och kost- nader. En minskande befolkning innebär också att det kan bli svårt att upprätthålla grundläggande samhällsservice med god kvalitet, t.ex. sjukvård, utbildning och dagligvaruhandel. öppnar teknikutvecklingen för en bibehållen, eller rent av ökad, servicenivå inom vissa områden. Uppgiften att upprätthålla en grundläggande samhällsservice i glesbefolkade områden innebär en betydande utmaning för staten, kommunerna och landstingen. För att ge alla kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar i syfte att bibehålla och utveckla nivån på välfärd och service finns också ett utjäm- ningssystem som tillsammans med ökad samverkan och nya alternativa lösningar används för att klara olika samhällsåtaganden. Utvecklingen inom landet tenderar också att allt mer skilja sig åt. I storstadsområdena, vissa residensstäder, universitetsstäder och på den tätortsnära landsbygden ökar befolkningen. En i grunden positiv utveckling för dessa områden har dock lett till påfrestningar för kommuner och landsting inom bostadssektorn och infrastruk- turen. Inom storstadsregionerna finns också stora sociala och ekonomiska skillnader. Befolkningssammansättningen i har förändrats. Allt fler invånare har utländsk bakgrund. Den etniska, kulturella och religiösa mångfalden i samhället har ökat, vilket är en resurs som måste tas till vara och som ställer nya krav på samhälls- organisationen. Den förestående generationsväxlingen innebär en stor prövning för den offentliga sektorn och inte minst för staten. Närmare en fjärdedel av de statsanställda kan förväntas pensioneras inom . Det finns därmed risk för stora kompetens- förluster. Behovet av vård och omsorg kan också förväntas att öka, bl.a. beroende på en allt större andel äldre. Detta medför i sin tur en växande belastning på de offentliga utgifterna då en ökad andel äldre skall försörjas av en minskad andel i förvärvsaktiv ålder. Sammantaget innebär den demografiska utvecklingen stora utmaningar för de offentliga verksamheterna. Förändrade behov och beteenden Det pågår en förskjutning i människors attityder och beteenden som innebär en minskad auktoritetstro och en ökad självständig- het. Utvecklingen ställer stora krav på samhällsorganisationen att anpassa investeringar, kommunikationer och service till med- borgarnas förändrade behov och allt större krav när det gäller olika samhällstjänsters kvalitet och tillgänglighet. I dagens samhälle fördelar människor allt oftare boende, arbete och fritid mellan olika kommuner. Dessutom sker detta inom allt större geografiska områden – de lokala arbetsmarknadsregionerna tenderar att växa. är den offentliga verksamheten ofta organiserad utifrån traditionella administrativa gränser. De administrativa regionerna har stor betydelse, här tas beslut om viktiga offentliga investeringar inom bl.a. utbildning, infrastruktur och näringspolitik. Den ekonomiska tillväxtens mekanismer sammanfaller dock sällan med de administrativa regionernas indelning. Det finns också exempel på gräns- och nivåövergripande samarbete, t.ex. i vissa läns arbete med de regionala tillväxtavtalen, i strukturfondsarbetet, i olika former av länsövergripande samverkan samt i de lokala utvecklingsavtalen inom storstads- politiken. Sammantaget har behovet av samplanering över de administrativa gränserna ökat, liksom behovet av att i ökad utsträckning leva upp till medborgarnas högt ställda krav. Detta gäller inom många olika områden, t.ex. bostäder, kommunikationer, näringsliv och miljö. påverkas alltmer av omvärlden. Detta sker framför allt genom medlemskapet i Europeiska unionen.