sou · GRB345 · 2004-01-01 00:00:00 — utarbetas inom strukturpolitiska enhet. I samband med utredningen genomförs ett antal specialstudier, vilka publiceras som bilagor till utredningens huvudrapport. Denna bilaga har utarbetats av professor vid i och fil. vid för Ekonomisk Forskning (FIEF). Bilagan belyser internationella konkurrenskraft utifrån de förutsättningar som råder för specialiseringen på branschnivå. En analys görs av om de stora investeringarna i forskning och utbildning gett resultat i form av ökad arbetsproduktivitet och inkomst. En fördjupning redovisas av de multinationella företagens sysselsättningsmönster i . Ansvaret för långtidsutredningens bilagor och de bedömningar dessa innehåller vilar på respektive författare. Av den kommande huvudrapporten framgår hur bilagorna använts i utredningens ar- bete. kontaktpersoner har varit kanslirådet och departementssekreterare . Insatser och resultat i kunskapssamhället ..................... Finns det en svensk paradox?.................................................. Skiljer sig specialisering från det förväntade Metod och data ........................................................................ 3.4Faktorackumulation och förändringar i Sammanfattning: specialiseringsmönster................. Vad gör internationella företag i ? 4.2De internationella företagens betydelse för svensk 4.3 Multinationella företags verksamhet i ....................... Bilaga 6 till LU 2003 Sammanfattning och slutsatser................................................ Varför uppvisar högre konkurrenskraft?.............. En jämförelse med ...................................................... Näringspolitik och innovationssystem i ................... Sammanfattning och slutsatser .................................... har utgifter för forskning och utveckling som andel av BNP varit högre än i något annat land. uppgick näringslivets FoU-utgifter till . av arbetskraften är sysselsatt i FoU-verksamhet. Stora investeringar har gjorts i utbildning på olika nivåer: i synnerhet ökade satsningar på teknisk och naturvetenskaplig utbildning –talet. Det är också tydligt att delar av den svenska infrastrukturen – i form av tillgång till Internet, mobiltelefoner och datorer – hör till de mest avancerade i världen. Med dessa omfattande insatser borde vara bland de mest framgångsrika ekonomierna i det moderna kunskaps- samhället. Mycket tyder på att så inte är fallet. Det finns en utbredd upp- fattning att de stora investeringarna i kunskap och utbildning inte gett de resultat som man skulle kunna önska. Medan investe- ringarna ligger i världstopp har produktionsresultaten varit genom- snittliga. Det allra tydligaste tecknet på problem är kanske att tappat positioner i den så kallade välståndsligan. Den svenska inkomsten per capita var världens fjärde högsta , men hade dalat till 17:e plats . Arbetsproduktiviteten är lägre än i många av konkurrentländerna och exporten av högtekno- logiska varor uppfattas ibland som otillräcklig. Gapet mellan insat- ser och produktionsresultat har skapat en debatt om Den Svenska Paradoxen. Syftet med denna bilaga är att undersöka i vilken mån det föreligger en svensk paradox. Detta är ingen ny fråga, utan har diskuterats i debatten åtminstone , då det blev tydligt att höll på att tappa sin position som ett av världens rikaste länder1. Ett stort antal volymer har skärskådat olika aspekter av den svenska ekonomins konkurrenskraft, diskuterat 1 Se t.ex. , A. [1983]. Bilaga 6 till LU 2003 svagheter och föreslagit möjliga reformer. Några uppmärksammade bidrag är Henrekson (1996), (1998), Calmfors och (1999), (1999) och m.fl. (2002). Även om denna bilaga i många avsnitt fokuserar på frågor som ställts redan i tidigare analyser innehåller den en stor mängd ny information. Bilagans struktur och innehåll sammanfattas kort nedan: för varje avsnitt pekar vi på några av de analyselement som särskiljer denna rapport från tidigare bidrag. Kapitel 2 presenterar och sammanfattar data för utvecklingen av den svenska ekonomin och tillverkningsindustrin under det senaste årtiondet. Huvudsyftet är att beskriva hur relativa position vad gäller insatser i form av humankapital, FoU och utbildning, och resultat i form av innovationer, produktivitet och inkomst föränd- rats –2000. Vi finner att det föreligger ett gap mellan insatser och produktionsresultat, även om detta gap minskat –talet. I synnerhet är den svenska arbets- produktiviteten lägre än de viktigaste konkurrentländernas, vilket bidrar till att den svenska inkomstnivån också är lägre. Kapitlet pre- senterar en mera detaljerad och aktuell bild av insatser och produktionsresultat än vad som återfinns i tidigare bidrag. Kapitel 3 ser mera strukturerat på utvecklingen av komparativa fördelar. I synnerhet undersöker kapitlet om och i så fall hur den svenska utvecklingen skiljer sig från normalfallet, som definieras utifrån en detaljerad ekonometrisk modell som skattar specialiseringsmönstret på branschnivå i ett urval av som en funktion av tillgången på produktions- faktorer. Analysen försöker besvara frågan om den svenska spe- cialiseringskvoten i individuella branscher är större eller mindre än vad som kan förväntas givet den svenska resursbasen. Vi finner att den svenska specialiseringen i humankapitalintensiva branscher –talet var större än förväntat medan den paradoxalt nog tenderat att vara mindre än förväntat i FoU-intensiva branscher. Vår ansats i kapitel 3 är relaterad till (1999), men omfattar nyare data och en panelanalys, samt fokuserar särskilt på hur skiljer sig från övriga västeuropeiska länder. Kapitel 4 utvidgar analysen av komparativa fördelar genom att fokusera på utvecklingen av svenska och utländska multinationella företags verksamhet i . Givet sina om- fattande internationella produktionsnätverk och möjligheter att producera i många olika länder kan de multinationella företagen i huvudsak antas investera i branscher och verksamheter i Bilaga 6 till LU 2003 som uppvisar någon form av komparativa fördelar. Kapitlet undersöker förändringarna i de multinationella företagens investe- ringsmönster och produktionsstruktur –1999, vilket bör återspegla förändringar i underliggande produktions- förutsättningar. Fördelen med att fokusera på multinationella företag är att de kan reagera snabbare än rent nationella företag på förändringar i produktionsförutsättningar eftersom de har mer information om alternativa investeringsmöjligheter utanför gränser. En av huvudfrågorna är huruvida de multi- nationella företagens verksamhet i är systematiskt relaterad till kapitalintensitet, humankapitalintensitet och FoU-intensitet på branschnivå. Vi finner att både svenska och utländska multi- nationella företag är koncentrerade till branscher med mycket humankapital, men att de svenska multinationella företagens spe- cialisering i FoU-intensiva branscher är lägre än väntat. För att bredda analysen och ge ett internationellt perspektiv på den svenska konkurrenskraften omfattar kapitel 5 en kortfattad jämförelse med , som allmänt uppfattats som en av de mest konkurrenskraftiga OECD-ekonomierna. Kapitlet diskuterar bland annat möjliga lärdomar från finsk närings- och innovationspolitik. Kapitel 6 sammanfattar våra slutsatser. Vår kanske främsta slutsats är att en mera konkurrens- kraftig svensk näringspolitik sannolikt kräver en starkare och mer explicit systemansats, både för att skapa ett helhetsperspektiv på konkurrensfrågor och för att möjliggöra reformer som omfattar flera politikområden och överskrider traditionella gränser mellan dessa. 2Insatser och resultat i kunskapssamhället har investeringar i forskning, utveckling och humankapital ökat snabbt. var en av de mest FoU-intensiva ekonomierna i världen – endast , och uppvisade högre FoU- andelar av BNP – men har legat högst på listan. översteg de svenska FoU-utgifterna av BNP, vilket kan jämföras med ett EU- genomsnitt på . Många andra insatsmått visar också att hör till de länder som investerar mest på att skapa en stark konkurrenskraft i det moderna kunskapssamhället. Sysselsättningen inom specialiserad FoU-verksamhet ökade , som den totala sysselsättningen minskade. och andra utbildningssatsningar har stärkt humankapitalet. Infrastrukturen – i form av tillgång till Internet, mobiltelefoner och datorer – hör till de mest avancerade i världen. Ändå finns det farhågor om att de stora investeringarna i kunskap och utbildning inte gett de resultat som man skulle kunna önska: flera studier som pekat på gapet mellan stora investeringar i kunskapssamhället och våra mera genomsnittliga produktionsresultat refererades i det inledande kapitlet. På makroplanet har ekonomiska tillväxt varit långsammare än den genomsnittliga tillväxten i OECD-området . halkade därför ner från fjärde till 17:e plats på listan över BNP per capita. Den svenska arbetsproduktiviteten är lägre än i många av konkurrentländerna. Det förekommer klagomål om att industriproduktionen inte är tillräckligt avancerad och att exporten av högteknologiska industri- produkter inte vuxit så snabbt som de stora FoU-investeringarna ger anledning att förvänta. Insatser och resultat i kunskapssamhället Bilaga 6 till LU 2003 Syftet med detta kapitel är att beskriva hur olika insatser och produktionsresultat kopplade till kunskapssamhället utvecklats , för att kunna bedöma huruvida det faktiskt föreligger en svensk paradox av den art som diskuterats i den allmänna debatten. Avsnitt 2.2 presenterar därför detaljerad information om investeringar i FoU, utbildning och infrastruktur, medan avsnitt 2.3 sammanfattar ett antal olika mått på resultaten av dessa investeringar. Slutsatsen av jämförelsen är att det faktiskt verkar finnas ett gap mellan insatser och produktions- resultat, på så sätt att tillväxt (på många områden) inte når lika högt som investeringarna. Avsnitt 2.4 diskuterar några möjliga orsaker till paradoxen, och motiverar de analyser som följer i kapitel 3 och 4. Innan vi fortsätter med den detaljerade diskussionen om insatser och produktionsresultat är det befogat att säga något om datamaterialet som ligger till grund för jämförelserna som följer. I de flesta fall jämförs med övriga EU-länder, men även och finns ofta med för att bredda perspektivet. Med tanke på att både och har så mycket större hemmamarknader, med allt det innebär för möjligheterna att dra nytta av skalfördelar i produktion, marknadsföring, forskning och andra verksamheter, är det dock inte alltid lämpligt att jämföra med dessa två länder; jämförelserna fokuseras istället på EU-området. Vi har i huvudsak använt oss av information från EU, , FN och andra internationella organisationer, som försökt skapa jämförbara dataset. Detta till trots finns det skillnader i definitioner, tidsperioder och tillförlitlighet mellan olika länders statistik, valet av basår för alla jämförelser som gäller tillväxt och utveckling kan påverka resultaten, liksom översättningen av nationella valutor och värden till ett gemensam mått. Det är därför nödvändigt att undersöka flera olika mått och indikatorer inom varje enskilt område för att skapa en rättvisande helhetsbild om de förhållanden som gäller. Detta innebär också att ingen enskild indikator bör ges alltför stor vikt, utan bedömningarna bör baseras på de mera generella mönster som framkommer. Bilaga 6 till LU 2003 Insatser och resultat i kunskapssamhället Officiell statistik visar tydligt att legat i världstopp vad gäller ekonomins FoU-investeringar –talet. Tabell 2.1 visar utvecklingen av FoU-utgifterna som andel av BNP i EU, och , 1995 och 2000. Medan både , och hade högre FoU-andelar 1990 har legat högst på listan , och utökat försprånget . Enligt SCB (2003) uppgick näringslivets FoU-investeringar av BNP, en ökning med nästan en halv procent- enhet jämfört med . Som vi påpekade ovan är det dock svårt att göra helt rättvisande internationella jämförelser av FoU- satsningar och andra insatser. Statistiken kan möjligtvis under- skatta totala FoU-insatser eftersom lönerna för högutbildad personal är relativt låga, både i relation till lönerna för övriga grupper på arbetsmarknaden och i förhållande till om- världen; detta skulle kunna innebära att får relativt mycket forskning för sina BNP-andelar. kan den snabba ökningen i FoU-andelen under det senaste årtiondet överskattas i förhållande till de länder där BNP-tillväxten varit snabbare. Jämför vi istället FoU per capita eller per anställd blir jämförelserna något annorlunda. Då ligger på förstaplatsen , och försprång till och de ledande EU- länderna minskar kraftigt. Med tanke på att det sannolikt finns stora skalfördelar i FoU på grund av möjligheterna till starkare specialisering och spridning av kunskap mellan forskare och forskargrupper är det också svårt att värdera hur tungt av BNP, motsvarande 9 716 miljoner USD, väger jämfört med av BNP, vilket motsvarar 265 322 miljoner USD (se diagram 2.1). Icke desto mindre är det lätt att komma till slutsatsen att de svenska FoU-investeringarna utgör en mycket stor andel av de resurser vi faktiskt har tillgängliga. Insatser och resultat i kunskapssamhället Bilaga 6 till LU 2003 Diagram 2.1 Utgifter för FoU som andel av BNP 1990, 1995 och 2000 Anm.: Data för saknas. Källa: IMD, World Competitiveness Yearbook, olika upplagor. Huvuddelen av svensk FoU finansieras och genomförs av det privata näringslivet. har omkring tre fjärdedelar av FoU-utgifterna finansierats av näringslivet. I jämförelse med de flesta andra länder är den svenska privata sektorn ovanligt framträdande på detta område – det är endast i där det privata näringslivets andel är lika stor (och statens lika liten). Följaktligen ligger högst på listan även när jämförelsen begränsas till näringslivets FoU (diagram 2.2). Detta är anmärkningsvärt med tanke på att de svenska subventionerna till FoU är begränsade. Det är därför rimligt att anta att den forskning som genomförs och finansieras av näringslivet är relativt efterfrågestyrd och har ett värde från ett affärsperspektiv. Det bör dock noteras att FoU- Bilaga 6 till LU 2003 Insatser och resultat i kunskapssamhället investeringarna är koncentrerade till ett fåtal industrier och företag. Braunerhjelm (1998) visade att av all industriell FoU utfördes eller beställdes av fyra multinationella företag , och även om FoU-intensiteten ökat är verksamheten fortfarande koncentrerad till ett litet antal stora multinationella företag. Diagram 2.2 Det privata näringslivets utgifter för FoU som andel av BNP 1990, 1995 och 2000 Anm.: Data för saknas. Källa: IMD, World Competitiveness Yearbook, olika upplagor. Insatser och resultat i kunskapssamhället Bilaga 6 till LU 2003 som det är viktigt att betona näringslivets centrala roll bör det påpekas att ligger högt även vad gäller statligt finansierad FoU som andel av BNP. De statliga FoU-investe- ringarna har uppgått till av BNP, vilket är något lägre än siffran för men klart högre än nivån i övriga EU- och . Merparten av statens FoU- investeringar går till forskning vid universitet och högskolor. har av statbudgeten allokerats till statligt finansierad forskning utanför universitets- systemet. I länder där statliga forskningsinstitutioner har en mer central roll än i – till exempel , och – har de också betydligt större andelar av statsbudgeten, vilket betyder uppemot 4–5 procent.2 Den största delen av de offentliga FoU-investeringarna ingår i statens utgifter för utbildningssystemet. Vad gäller den samlade offentliga utbildningsbudgeten ligger också i topp. har de offentliga utgifterna för utbildning uppgått till av BNP: av är det bara och som ligger på en jämförbar nivå, som diagram 2.3 visar. Satsningarna på grundskola och gymnasium har varit omfattande: fram till mitten av 1990–talet var till exempel antalet elever per lärare lägre i än i de flesta andra länder (men ökade något under –talet) och har alla elever kunnat erbjudas plats i gymnasieskolan. 2 EU [2001]. Bilaga 6 till LU 2003 Insatser och resultat i kunskapssamhället Diagram 2.3 Offentliga utgifter för utbildning som andel av BNP 1990, 1995 och 2000 Anm.: Data för 1990 inkluderar . Källa: IMD, World Competitiveness Yearbook (olika utgåvor). Insatser och resultat i kunskapssamhället Bilaga 6 till LU 2003 Statistiken över offentliga investeringar i utbildning antyder också att de svenska satsningarna på högre utbildning är större än i andra länder (diagram 2.4). Det är dock troligt att denna statistik kan vara något missvisande. En anledning till de stora skillnaderna mellan olika länder är att fördelningen mellan privat och offentlig finansiering varierar mycket: i synnerhet är en större andel av den högre utbildningen privatfinansierad utanför . Ett tecken på detta är att inte hamnar särskilt högt vid jämförelser som fokuserar på andel av befolkningen med universitetsutbildning. I åldersgruppen 25–hade knappt en tredjedel av befolkning någon typ av postgymnasial utbildning , vilket är jämförbart med länder som , och . Motsvarande siffra för och var , medan av japanerna i åldersgruppen hade högskole- utbildning.3 Diagram 2.4 Offentliga utgifter för högre utbildning och forskning som andel av BNP, 1995-1997 S v e r ig e F in la n d D a n m a r k N e d e rlä n d e r n a n d U S A S t o r b r ita n n ie n Ö s t e r r ik e T y s k la n d F r a n k r ik e P o r tu g a l S p a n ie n G re k la n d It a lie n B e lg ie n J a p a n L u x e m b u r g P ro c e n t Källa: UNDP [2002]. 3 IMD [2002]. Bilaga 6 till LU 2003 Insatser och resultat i kunskapssamhället Däremot ligger långt framme när det gäller vuxenutbildning och vidareutbildning – livslångt lärande i det moderna EU- språkbruket. deltar av EU:s vuxna befolkning (ålder 25–) i någon typ av utbildnings- eller träningsprogram som varar minst (tabell 2.1). Under det sena 1990–talet var motsvarande siffra för , även om vidareutbildningsintensiteten sjunkit något . Minskningen i vidare- utbildningsintensiteten kan också förklaras av att satsningarna på vuxenutbildning genom det så kallade började fasas ut år 2000.4 , , och är andra länder som också uppvisar om- fattande satsningar på livslångt lärande. Tabell 2.1 Andel av befolkningen i åldersgruppen 25–som deltagit i utbildnings- och träningsprogram med minst 4 veckors varaktighet Anm.: Siffran för EU är en uppskattning. Källa: / General . Även om det förmodligen finns en del utrymme för att öka intagningen till universitet och högskolor är det ändå tydligt att de omfattande satsningarna på utbildning innebär att tillgången på humankapital är relativt riklig i . Detta kan illustreras på flera sätt. Vad gäller andelen av arbetskraften som är sysselsatt i forskningsverksamhet ligger i topp tillsammans med och : omkring en procent av sysselsättningen återfinns i verksamheter som klassas som forskning. har antalet anställda som är verksamma som forskare också ökat mycket snabbare än sysselsättningen i stort. Antalet heltids- ekvivalenter ökade från 54 000 till 67 000 , vilket motsvarar en årlig tillväxttakt på . var det inte ovanligt att höra klagomål gällande 4 [2002]. Insatser och resultat i kunskapssamhället Bilaga 6 till LU 2003 bristen på högutbildad personal, i synnerhet inom tekniska och naturvetenskapliga områden, men har situationen förbättrats. Antalet högutbildade naturvetare och tekniker har ökat relativt snabbt även om den totala intagning till högskolorna inte ökat. En trolig orsak är att IT-sektorns snabba uppgång –talet bidrog till löneökningar för många yrkesgrupper med teknisk utbildning. I förhållande till befolkningens storlek upp- visade faktiskt den snabbaste ökningen i antalet doktorer i naturvetenskapliga och tekniska ämnen av alla EU-länder –talet. Som diagram 2.5 visar var den svenska nyutexamina- tionen av doktorer (i förhållande till befolkningen i åldersgruppen 25–) mer än dubbelt så hög som EU-snittet, och långt högre än siffrorna för och . Vad gäller andelen av befolkningen i åldern som är inskriven i högre naturvetenskaplig och teknisk utbildning ligger inte i absoluta toppskikt – , och ligger högre – men ändå klart över EU-genomsnittet.5Även om det finns anledning till fortsatta satsningar på högre teknisk och naturvetenskaplig utbildning verkar gapet mellan efterfrågan och utbud ha minskat under de senaste åren.6 Samhällets förmåga att skapa och utnyttja ny kunskap och teknik påverkas inte enbart av tillgången på FoU-resurser och humankapital, utan också av informationsflödet mellan de olika aktörerna i kunskapssamhället: kunskapen är kumulativ, och förmågan att skapa nya innovationer kräver tillgång till andras kunskaper och erfarenheter. Med tanke på att FoU-insatserna till största delen genomförs av två grupper av aktörer – de multinationella storföretagen som dominerar näringslivets FoU, och universiteten som står för största delen av resterande insatser – kräver ett effektivt innovationssystem att det finns utrymme för FoU-samverkan mellan näringsliv, universitet och övriga forskningsinstitutioner. I synnerhet är det viktigt att ge små och medelstora företag med begränsade egna resurser för grund- forskning möjligheter till samarbete med de större aktörerna. Även vad gäller denna typ av samarbete finns det tecken på att klarar sig relativt bra. 5Eurostat / General . 6Det är också möjligt att konjunkturavmattningen bidragit till en lägre ökningstakt i efterfrågan på högutbildad personal. Bilaga 6 till LU 2003 Insatser och resultat i kunskapssamhället Diagram 2.5 Nyutexaminerade doktorer i naturvetenskapliga och tekniska ämnen Antal per 1000 invånare i åldern Anm.: Siffrorna gäller eller senast tillgängliga år. Källa: EU [2001]. Enkätundersökningar från antyder att i genomsnitt en fjärdedel av de EU-företag som introducerade nya produkter eller produktionsprocesser på sina marknader i mitten av 1990–talet samarbetade med andra företag, högskolor och statliga forskningsinstitutioner, men att siffran för var . Det är dock svårt att baserat på dessa siffror uttala sig om hur djupgående samarbetet varit. Av EU-länderna var det endast som kunde uppvisa ett mera omfattande samarbete mellan näringsliv och högskolor (se diagram 2.6). De flesta nya produkter och produktionsprocesser som introducerades byggde också på samverkan mellan flera aktörer. När vi senare i denna rapport jämför och finns det anledning att Insatser och resultat i kunskapssamhället Bilaga 6 till LU 2003 tro att korsvisa informations- och samarbetskanaler mellan myndigheter och företag kan vara av stor betydelse för företagens innovationsförmåga och tillväxtmöjligheter. Diagram 2.6 Andel innovativa företag som samarbetade med andra företag, universitet och statliga forskningsinstitutioner Anm.: är företag som introducerat nya produkter eller produktionsprocesser. Källa: EU [2001]. Infrastrukturen är en ytterligare faktor som påverkar möjligheterna att utnyttja ny kunskap och teknik. Även på detta område har en framstående placering. Ser vi till antalet datorer och Internetanvändare som andel av befolkningen ligger i topp tillsammans med , och (diagram 2.7). Vad gäller antalet mobiltelefoner har ingen absolut topplacering, men däremot en god infrastruktur och modern teknologi, inte minst genom den kompetens som finns i den viktiga telekom- munikationsindustrin. Bilaga 6 till LU 2003 Insatser och resultat i kunskapssamhället Diagram 2.7 Datorer, Internet-användare och mobiltelefoner Antal per 1000 invånare Källa: IMD [2002]. Dessutom krävs det kapital för att gå från idé eller uppfinning till ny produkt eller produktionsprocess. har det förekommit en del kritik mot bristen på riskkapital i , men har marknaden utvecklats mycket snabbt, och hör nu till de länder som har bäst förhållanden på detta område.