sou · GRB353d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Luglie PF, Frulio A, Campus G, Chessa G, Fadda G, Dessole S (2000) Dosaggio del mercurio nel liquido amniotico umano. Mahboob M, , , (2001) Lipid per- oxidation and antioxidant enzyme activity in different organs of mice exposed to low level of mercury. J Environ Sci Health B 36: 687-697 (1996) Psychological and somatic subjective symp- toms as a result of dermatological patch testing with metallic mercury and phenyl mercuric acetate. Toxicol Lett 84: 113-122 , , Jarstrand C (2000) Mercury intole- rance in relation to superoxide dismutase, glutathione peroxi- dase, catalase, and the nitroblue tetrazolium responses. Environ Res 83: 123-128 , Ellingsen DG, Kjuus H (1999) Neuropsychological effects associated with exposure to mercury vapor among for- mer chloralkali workers. Scand J Work Environ Health 25: 342- 350 Mattingly RR, Felczak A, , , Rosenspire AJ (2001) Low concentrations of inorganic mercury inhibit Ras activation during T cell receptor-mediated signal transduction. Toxicol Appl Pharmacol 176: 162-168 McGrother CW, Dugmore C, , , Garrick P, (1999) Multiple sclerosis, dental caries and fillings: a case-control study. Br Dent J 187: 261-264 Meyer-Baron , Schaeper M, Seeber A (2002) A meta-analysis for neurobehavioural results due to occupational mercury exposure. Arch Toxicol 76: 127-136 Monnet-Tschudi F (1998) Induction of apoptosis by mercury compounds depends on maturation and is not associated with microglial activation. J Neurosci Res 53: 361-367 , , Gebhardt S, Winterstein U, , Hayatpour J (2000) Sertoli cells as a target for reproductive ha- zards. Andrologia 32: 239-246 Moszczynski P (1999) Immunological disorders in men exposed to metallic mercury vapour. Public Health 7: 10-14 , Torres SH, Finol H, Mendez M, Bello B (2000) Skeletal muscle abnormalities associated with occupational ex- posure to mercury vapours. , (1999) Experimental studies on genetically determined susceptibility to mercury-induced autoimmune re- sponse. , Brack C, Muller-Spahn F, , , , Brockhaus M, Hock C (2000) Mercury induces cell cytotoxicity and oxidative stress and increases beta-amyloid sec- retion and tau phosphorylation in SHSY5Y neuroblastoma cells. J Neurochem 74: 231-236 , , , , , (1996) Total and inorganic mercury in breast milk in relation to fish consumption and amalgam in lactating wo- men. Arch Environ Health 51: 234-241 Pamphlett R, Coote P (1998) Entry of low doses of mercury vapor into the nervous system. Neurotoxicology 19: 39-47 Pamphlett R, , McQuilty R, Waley P (1997) Gender dif- in the uptake of inorganic mercury by motor neurons. Neurotoxicol Teratol 19: 287-293 Pamphlett R, , (1998) Oxidative damage to nucleic acids in motor neurons containing mercury. J Neurol Sci 159: 121-126 Park SH, Araki S, Nakata A, , Park JA, Tanigawa T, Yokoyama K, Sato H (2000) Effects of occupational metallic mercury vapour exposure on suppressor-inducer (CD4+CD45RA+) T lymphocytes and CD57+CD16+ natu- ral cells. Environ Health 73: 537-542 Pendergrass JC, Haley BE (1997) Inhibition of brain tubulin-gua- nosine 5'-triphosphate interactions by mercury: similarity to ob- servations in Alzheimer's diseased brain. Metal Ions in 34: 461-478 Pigatto PD, Guzzi G, Persichini P (2002) Nummular lichenoid dermatitis from mercury dental amalgam. Contact Dermatitis 46: 355-356 Pike R, , Stapleton P, , , Rowbury R, , Mullany P, (2002) Prevalence and an- tibiotic resistance profile of mercury-resistant oral bacteria from children with and without mercury amalgam fillings. J Anti- microb Chemother 49: 777-783 Pizzichini M, Fonzi M, Gasparoni A, Mencarelli M, Rocchi G, Kaitsas V, Fonzi L (2001) Influence of amalgam fillings on Hg levels and total antioxidant activity in plasma of healthy donors. Int Rech Sci Stomatol Odontol 43: 62-67 Pizzichini M, Fonzi M, Sugherini L, Fonzi L, Gasparoni A, Comporti M, Pompella A (2002) Release of mercury from dental amalgam and its influence on salivary antioxidant activity. Sci Total Environ 284: 19-25 Pollard KM, Pearson DL, , , , Kono DH (2001) Xenobiotic acceleration of idiopathic systemic au- toimmunity in lupus-prone bxsb mice. Environ Health Perspect 109: 27-33 Queiroz ML, , Salles TS, de Capitani , (1998) Abnormal antioxidant system in erythrocytes of mercury-expo- sed workers. Hum Exp Toxicol 17: 225-230 , Sharma PS (2001) Protective effect of vitamin E against mercuric chloride reproductive toxicity in male mice. Reprod Toxicol 15: 705-712 , Gilmour WH, , , McGowan DA, , Hammersley R, , , Collington D (2002) Health and neuropsychological functio- ning of dentists exposed to mercury. Environ Med 59: 287-293 Roether S, Rabbani H, , Abedi-Valugerdi M (2002) Spontaneous downregulation of antibody/autoantibody synthe- sis in susceptible mice upon chronic exposure to mercuric chlo- ride is not owing to a general immunosuppression. Scand J Im- munol 55: 493-502 Rosenspire AJ, Bodepudi S, , (1998) Low levels of ionic mercury modulate protein tyrosine phosphorylation in lymphocytes. Int J Immunopharmacol 20: 697-707 (1998) Mercury in biological fluids after amalgam removal. J Dent Res 77: 615-24 , Wekstein MW, Kryscio RJ, , Cornett CR, Snowdon DA, , , Donegan SJ, Wekstein DR, Ehmann WD, Markesbery WR (1999) Alzheimer's disease, dental amalgam and mercury. J Am Dent Assoc 130: 191-199 Schionning JD, , (1998) A stereological study of dorsal root ganglion cells and nerve root fibers from rats expo- sed to mercury vapor. Acta Neuropathol (Berl) 96: 185-190 Seidler A, Raum E, Arabin B, Hellenbrand W, , (1999) Maternal occupational exposure to chemical sub- stances and the risk of infants small-for-gestational-age. Am J Ind Med 36: 213-222 Silbergeld EK, Sacci Jr JB, (2000) Mercury exposure and murine response to Plasmodium yoelii infection and immuniza- tion. Immunopharmacol Immunotoxicol 22: 685-695 Sorensen FW, , , Schionning JD (2000) Neuron loss in cerebellar cortex of rats exposed to mercury vapor: a ste- reological study. Acta Neuropathol (Berl) 100: 95-100 , , Soderman E (1999) Mercury induc- tions in persons with subjective symptoms alleged to dental amalgam fillings. Eur J Oral Sci 107: 208-214 , (1998) Förbättra hälsan efter borttag- ning av amalgam? Toimela TA, Tahti H (2001) Effects of mercuric chloride exposure on the glutamate uptake by cultured retinal pigment epithelial Toxicology In : an Published in Association with BIBRA 15: 7-12 Torres AD, , Hardiek ML (2000) Mercury intoxication and arterial hypertension: report of two patients and review of the literature. Pediatrics 105: E34. , , Nerudova J, Cabelkova Z, Cikrt M (1999) Neu- rological and electrophysiological examinations on three groups of workers with different levels of exposure to mercury vapors. , Akesson A, , Bjors U, , (2000) Longitudinal study of methylmercury and inorganic mercury in blood and urine of pregnant and lactating women, as well as in umbilical cord blood. Environ Res 84: 186-194 Warfvinge K (1995) Mercury distribution in the mouse brain after mercury vapour exposure. Int J Exp Pathol 76: 29-35 Warfvinge K (2000) Mercury distribution in the neonatal and adult cerebellum after mercury vapor exposure of pregnant squirrel monkeys. Environ Res 83: 93-101 Warfvinge K, Bruun A (2000) Mercury distribution in the squirrel monkey after in Utero exposure to mercury vapor. En- viron Res 83: 102-109 Warfvinge K, , M (1992) Mercury distribution in the rat brain after mercury vapour exposure,. Toxicol Appl Pharma- col 117: 46-52 Warfvinge K, , Lgdberg B (1994) Mercury distribution in cortical areas and fiber systems of the neonatal and maternal adult cerebrum after exposure of pregnant squirel monkeys to mercury vapor. Environ Res 67: 169-208 Vimercati L, Santarelli L, Pesola G, , Lasorsa G, , Vacca A, Soleo L (2001) Monocyte-macrophage system and polymorphonuclear leukocytes in workers exposed to low levels of metallic mercury. Sci Total Environ 270: 157-163 Wolfreys K, Oliveira DB (1997) Alterations in intracellular reactive oxygen species generation and redox potential modulate mast cell function. Eur J Immunol 27: 297-306 , , Leroux BG (1998) Validity of spot urine samples as a surrogate measure of 24-hour porphyrin excretion rates. Evaluation of diurnal variations in porphyrin, mercury, and creatinine concentrations among subjects with very low oc- cupational mercury exposure. J Environ Med 40: 1090- 1101 Wossmann W, , Gruning G, Bucsky P (1999) Mercury in- toxication presenting with hypertension and tachycardia. Zabinski Z, , Moszczynski P, Rutowski J (2000) The activity of erythrocyte enzymes and basic of peripheral blood erythrocytes from workers chronically exposed to mer- cury vapours. Toxicol Ind Health 16: 58-64 Zalups RK (2000) Molecular interactions with mercury in the kid- ney. Pharmacol Rev 52: 113-143 1 nmol Hg/ mmol kreatinin = /g kreatinin / g kreatinin = 0,56 nmol Hg/ mmol kreatinin B I L A G A 3 Forskningsgruppen för Samhälls- och Informationsstudier (FSI) N Å G R A F R Å G O R O M T A N D - V Å R D S M A T E R I A L T I L L S V E R I G E S B E F O L K N I N G Forskningsgruppen för Samhälls- och Informationsstudier , 116 38 . Några frågor om tandvårdsmaterial till befolkning En enkät om sakföreställningar, vård och bemötande Forskningsgruppen FSI har tillfrågats av och - vård och bemötande om att kon- struera frågor och genomföra en undersökning av attityder och kunskaper rörande amalgam och tandvård. Frågorna och ämnet har bedömts passa väl in i den långtidsstudie som genomförs av FSI och som pågått . Studien syftar till att belysa hur utvecklingen påverkar bakgrundsförhållanden, vanor, relationer, attityder och sakföreställningar i befolkningen. FSI har ställt frågor om tandvårdsmaterial till ett urval (OSU) av befolkningen i åldrarna 16–. Under de- cember 2002 redovisades en preliminär rapport, baserad på av de slutligen insamlade svaren. Siffrorna från det slutliga mate- rialet skiljer sig inte mer än någon enstaka procent från den preli- minära redovisningen . I det följande presenteras det slutliga materialet tillsammans med en sammanfattande kommentar av de huvudsakliga resultaten. Frågorna har integrerats i Forskningsgruppens långtidsstudie med hjälp av det instrument för datainsamling som fått namnet . Det betyder att de uppgifter som i det följande presenteras kan relateras till en lång rad andra uppgifter om t.ex. psykisk och fysisk hälsa, vårdbesök, vanor rörande t.ex. tobak och mycket annat. Det finns också vissa andra frågor rörande tandhälsa och tandvård än de som tas upp i den följande texten. Det ges alltså möjligheter till en fördjupad analys i senare steg om detta visar sig värdefullt. För en närmare redovisning av den tillämpade insamlingsmeto- den , hänvisas till samt till metodrapport (FSI 2001). I bortfallet räknas då samtliga ursprungligen utvalda in, även t.ex. avlidna och flyttade. Då inga utvalda definieras bort, vilket annars är praxis, skall svarsfrekvensen ses som en underskattning jämfört med vad som är vanligt i studier av detta slag. I denna undersök- ning har inte någon särskild uppföljning gjorts av det slutliga bort- fallet. En analys av bortfallets eventuella effekter har dock genom- förts. En sådan är möjlig genom den metodik med kontinuerliga överlappande urval som används. Indikationer på att svarsbenägen- heten påverkat svaren kan därigenom skiljas från påverkan av att svar samlats in . Det finns indikationer på att s.k. internt bortfall och osäkra svar är högre i bortfallet, men inga nämnvärda indikationer på att svarsbenägenheten på annat sätt har påverkat svaren. Uppfattningar om biverkningar av olika tandvårdsmaterial I diagrammet nedan kan vi se att amalgam är det tandvårdmaterial som mer än något annat förknippas med biverkningar. En stor andel av befolkningen - - anser att det finns biverkningar vid användning av amalgam. En betydande andel - - tror att det finns stora biverkningar av amalgamet, att det finns vissa bi- verkningar. Av övriga material är plast det som mest uppfattas vara kopplat till några biverkningar () och då i huvudsak endast vissa (). Övriga material förknippas endast i mindre ut- sträckning med biverkningar. Tror Du att det finns några biverkningar vid användning av nedanstående tandvårdssmaterial? Bastal (n): 1290 Naturligtvis är detta inte detsamma som att man faktiskt upplevt biverkningar för egen del. Nyhetsrapportering och debatt rörande t.ex. amalgamet har sannolikt spelat en avgörande roll, även om viss erfarenhet för egen del eller via vänner och bekanta också kan fin- nas. Viktigt vid val av tandvårdsmaterial Vilka skälen är till att man föredrar vissa tandvårdsmaterial före andra redovisas i diagrammet nedan. Man kan se att Få biverk- ningar och Hållfasthet är de vanligaste avgörande skälen vid val av tandvårdsmaterial. Litet överraskande hamnar Kostnad i bot- ten av de uppräknade skälen till val av material. Personer med låga inkomster tenderar att framhålla kostnaden som mer viktig än per- soner med höga inkomster. Även låginkomsttagarna uppger dock att risk för biverkningar och hållfasthet är viktigare än kostnaden. Staplarna i diagrammet bygger på svaren från en sjugradig skala där Helt avgörande står för skalsteg 7 och Inte alls viktigt för Till skalan har lagts ett särskilt alternativ för svaret Vet ej (se bilaga för fullständig frågeformulering). I figuren nedan har punkterna 5–7 betecknats som viktigt och 1–3 som inte viktigt. Vad är viktigast för Dig i Ditt val av tandvårdsmaterial? Rangordningen är gjord efter medelvärden på skalan 1–7. Denna rangord- ning avviker obetydligt från den som baseras på procentsiffror i figuren. Bastal (n): 1289 Som framgår av figuren kan den svarande ange att flera saker är viktiga. Detta är värdefullt för frågesvarens trovärdighet och tolk- ningsvärde. Fler saker än en kan vara viktiga och frågor där man måste välja vad som är viktigast har flera stora felkällor.1 De flesta ovan nämna aspekterna torde med fog kunna anses vara viktiga. Detta avspeglar sig också i svaren. Biverkningar och hållfasthet ter sig dock något viktigare än annat, ett intryck som förstärks när vi ser på hur många som svarat helt avgörande. Detta framgår i tabellbilagan, ovan illustreras samtliga grader av viktighet som en stapel. 1 Se om bl.a. Condosets paradox m.m. i och valfrågor som mätare av prioriteringar, , FSI 2001. För att se huruvida erfarenhet av tandläkarbehandling påverkar sva- ren, har en fråga om senaste kontakt man haft med tandläkare i samband med behandling ställts. När har Du senast lagat tänder eller fått annan tandvård hos tandläkare utöver vanlig översyn och putsning? Bastal (n): 1291 Som synes av diagrammet har varit hos tandläkare för be- handling . Ungefär två tredjedelar eller av den vuxna befolkningen har varit hos tandläkare . Sakföreställningar och kunskaper förefaller inte skilja sig nämn- värt mellan dem som har liten erfarenhet och dem som har en större och mer nylig sådan. En del sakförestälningar har redovisats tidigare ovan (om biverkningar) och svaren på några kunskapsfrå- gor kommer att redovisas . För de c:a två tredjedelar av befolkningen som varit på behand- ling har frågor ställts om vilken information de fått och vilket/vilka material som använts. Har man fått information om biverkningar? Som en indikation har vi ställt en enkel fråga om huruvida man fått någon information av sin tandläkare om biverkningar av olika tand- vårdsmaterial. Som framgår av figuren nedan uppger man att sådan information är ovanlig. Endast en femtedel anger att de fått någon information rörande biverkningar av de tandvårdsmaterial som var aktuella att använda i deras fall. Till Dig som behandlats av tandläkare : Fick Du någon information av Din tandläkare rörande eventu- ella biverkningar av de tandvårdsmaterial som i Ditt fall var möjliga att använda? Osäker/minns ej Bastal (n): 803 Den tämligen bristande vilja hos tandläkarna att informera som rapporteras av deras patienter, verkar vara ungefär densamma oav- sett vilket tandvårdsmaterial som använts i behandlingen. Användningen av olika tandvårdsmaterial Vilket eller vilka tandvårdsmaterial som använts i de behandlingar man fått , framgår i figurerna på nästa sida. I den översta illustreras svaren från samtliga, i den nedre redo- visas endast svaren från dem som uppgivit att något tandvårdsmate- rial använts för deras del. uppger att de använt något tandvårdsmaterial under de senaste två åren.2 Därtill kommer som inte minns, varav en del kan antas inte ha använt något alls. Till Dig som behandlats av tandläkare : Vilket material använde tandläkaren för att laga Dina tänder? Osäker/minns ej Bastal (n): 821 Plast dominerar klart över andra tandvårdsmaterial. Detta framgår än tydligare i figuren på nästa sida, som illustrerar svaren endast från dem som uppger sig minnas att något visst tandvårdsmaterial använts. 2 I figuren summerar siffrorna till , beroende på avrundning till hela procenttal. Vi kan där se att av dem som angivit något tandvårdsmateriel uppger att plast använts, medan amalgam kommer med långt avstånd på andra plats, angivet av . Amalgam och ytterli- gare ett tandvårdsmaterial uppges av . Det betyder att amalgam kommit till användning för sammanlagt av dem som minns att ett visst tandvårdsmaterial har använts . Övriga material uppges än mer sällan. Kombinationer av material som inte innefattar amalgam uppges av . I några av dessa fall kan plast antas förekomma, vilket betyder att siffrorna för övriga material är att se som minimiskattningar. Vilket material använde tandläkaren för att laga Dina tänder? Exkluderat Lagade inte några tänder och Osäker/minns ej Andelen som uppgivit amalgam är högre än man kanske skulle för- väntat. Man bör naturligtvis observera att uppgifterna är baserade på frågor till patienterna och att vissa fel och missuppfattningar kan ha påverkat dem. Svarsalternativet osäker, minns ej är klart angi- vet i frågeformuläret, men har använts endast av ungefär var femte tillfrågad, vilket antyder att uppgifterna dock har en klar substans. De tidigare kända uppgifter som finns, gäller endast vissa huvudmannaområden för folktandvården (, Dnr 53- 9407-2002). Andelen som i dessa fall redovisas är avsevärt lägre än den vi ser i figurerna ovan. Summerar vi utifrån de tidigare kända uppgifterna de huvudmannaområden som uppger särskilt litet och särskilt mycket amalgamanvändning, finns inga motsvarande skill- nader vad gäller patienternas uppgifter. Vi kan knappast förmoda att respondenter ifrån de landsting som använder jämförelsevis litet amalgam är benägna att kraftigt överrapportera, medan de från landsting som använder relativt mycket amalgam har en betydligt mindre sådan benägenhet. En sådan segregering i ett sannolikhets- urval är orimlig. Det förefaller därför sannolikt att de tidigare kända uppgifterna inte är tillförlitliga. Sammantaget förefaller det alltså som om amalgamanvändningen har varit betydligt vanligare än som tidigare antytts. Felmarginalerna i form av missuppfattningar, bortfallsfel eller liknande kan sannolikt inte förta denna slutsats, även om uppgifterna i denna undersök- ning bör tolkas med vederbörlig approximation. Uppfattningar om vissa sakförhållanden I de frågeformulär som används i datainsamlingsinstrumentet för uppdatering av långtidsstudien, förekommer ett batteri frågor om olika sakföreställningar. Det är utformat som olika sakpåståen- den den svarande tar ställning till genom att ange om de är sanna, osanna eller om man helt enkelt saknar uppfattning. I en serie tidi- gare studier har detta batteri visat sig väl kunna spegla kunskaper och sakföreställningar inom olika områden. I detta fall har endast några enstaka frågor rörande tandvårdsmaterial ställts och man bör se svaren som grova indikationer på befolkningens kunskaper i frå- gorna. Även om svaren således inte bör tolkas på procenten när är de av intresse. Frågorna/påståendena är följande: A.Enligt gällande regler är amalgam det tandfyllningsmaterial som oftast bör användas B.Amalgam i tandfyllningar kan göra människor sjuka C.Man kan under vissa förhållanden få sina tandfyllningar utbytta mot normal sjukvårdsavgift (max /år) Svaren på de tre frågorna/påståendena illustreras i figuren på nästa sida. Under de staplar som illustrerar andelen som svarat sant, osant eller vet ej, anges vilket av svaren som är korrekt - eller som vanligen anses vara det mest korrekta. Påståendet om att amalgam oftast bör användas som tandfyll- ningsmaterial har bedömts som osant av . Andelen som anser påståendet om att amalgam i tandfyllningar kan göra männi- skor sjuka är . Siffran rimmar väl med uppgifterna om förmo- dade biverkningar i rapportens inledande figur. Huruvida man under vissa förhållanden kan få sina tandfyllningar utbytta mot normal sjukvårdsavgift är något man är mer osäker på. har svarat att de är medvetna om att så är fallet. Man skulle kunna anta att de som relativt varit hos tandläkare skulle ha bättre kännedom än personer som varit där för sedan. Som redan tidigare noterats, visar det sig dock att det inte finns någon klar relation mellan kunskaper och hur länge sedan det var man var hos tandläkare för behandling. Som också nämnts ovan så har endast en femtedel fått information rörande tandvårdsmaterial och biverkningar av sin tandläkare. Detta kan naturligtvis förklara bris- ten på samband mellan besök och sakföreställningar - möjligen också den stora osäkerhet som råder när det gäller huruvida man kan få sina tandfyllningar utbytta. Svar på några sakpåståenden om tandfyllningar A (osant) B (sant) C (sant) Bastal (n): 1218 Med detta avslutas denna sammanfattning. I det följande redovisas svarsfördelningarna mer i detalj för en rad olika befolkningsgrup- per. I kolumnen längst till höger anges svarsfördelningen för samt- liga som svarat på frågan. Vid tolkningen av tabellerna bör man ob- servera de bastal som anges under varje kolumn och relatera upp- gifterna till den statistiska lathund som anges på närmast följande sida. Bastalen är ibland små och medger endast tolkningar i enlighet med denna lathund. I tabellerna anges ibland frågeformuleringar och svarsalternativ i förkortad form. På sidorna efter tabellbilagan redovisas dock frå- gornas exakta formuleringar så som de såg ut när de besvarades. STATISTISKA KONFIDENSINTERVALL FÖR OLIKA PROCENTTAL VID OLIKA URVALSSTORLEK Siffrorna i denna rapport bör läsas med tanke på den s.k. statistiska felmarginalen, som kan avläsas i tabellen nedan. Det bör noteras att när så pass många olika uppgifter granskas, så kommer denna felmarginal att överträdas, trots att den föreges vara just en mar- ginal för det fel som kan förekomma. Den s.k. felmarginalen byg- ger nämligen på en sannolikhetsfördelning där det endast i 5 fall av hundra händer att felet är större än det som anges i felmargina- len. Har vi hundra olika urval (t.ex. på olika befolkningsgrupper), så betyder det alltså att felet i fem fall är större än det som anges inom felmarginalen. Detsamma gäller om vi rör oss med hundra olika uppgifter av annat slag än bakgrundsvariabler. Å andra sidan följer också av den statistiska teorin att de flesta avvikelser från den sanna siffran är betydligt mindre än vad som anges i tabellen nedan. Statistiskt konfidensintervall (s.k. felmarginal ) för olika pro- centtal vid olika urvalsstorlek (bastal) Läsanvisning: Det procenttal man vill ha den rekommenderade felmarginalen för avläses kolumnvis, varefter man går till den rad som har det aktuella bastalet angivet längst till vänster. En procent- siffra som i rapporten anges till 20 står alltså att finna i tredje kolumnen. Om bastalet för siffran i rapporten anges till 50 går man till andra raden i den uppsökta kolumnen. Siffran 11 står där angiven, vilket betyder att siffran i rapporten skall ses med en fel- marginal om -11 till +11, d.v.s. 9–. Det bör noteras att det finns flera felkällor i frågeundersök- ningar, varibland urvalsstorleken som regel är den minst allvarliga.