sou · GRB3127d4 · 2004-01-01 00:00:00 — påpekade i sin årsrapport blir stor att barn i förskoleklassen och till och med årskurs 6 inte har något skyddsombud. BO påpekar att arbetsmiljölagen och föreskriften om systematiskt arbetsmiljöarbete omfattar alla elever i . Motiven att lagen infördes var framför allt peda- gogiska och syftade bland annat till att engagera eleverna i arbets- miljöfrågor och därigenom stärka elevernas ställning samt ge dem möjlighet att påverka och ta ansvar för sin miljö. För att syftet med lagen ska uppnås bör eleverna i årskurs 1 till 6 få rätt att utse Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola Dessa elevskyddsombud kan kompletteras med vuxna barnskyddsombud (t.ex. förälder eller lärare) som representerar barnen i förskoleklassen och barnen årskurs 1 till och med 6. och skolas uppfattning i frågan är att en förälder som får utbildning som ett ordinarie skyddsombud kan fungera som ett vuxet barnskyddsombud för förskoleklass till årskurs 6. Kommunen ska som huvudman för skolan erbjuda adekvat utbildning. Barnsäkerhetsdelegationen menar att personal inom skolhälso- vården skulle kunna agera i rollen som vuxna barnskyddsombud för barn från förskoleklass till årskurs 6. 9.2.9Skolans arbetsmiljöarbete i den årliga kvalitetsredovisningen Regeringen föreslås ge i samråd med i uppdrag att överväga hur kravet på en rapportering av skolans arbetsmiljöarbete ska utformas. Vi anser att den skriftliga uppföljningen av arbetsmiljöarbetet som enligt föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) ska göras, ska bifogas den kvalitetsredovisning som upp- rättas enligt förordningen om kvalitetsredovisning (1997:702) och lämnas in till skolhuvudmannen . Kvalitetsredovisningen ska i första hand visa om de nationella målen för skolan uppnås. Delegationen anser att hälsa och lärande går hand i hand och för att de nationella målen ska uppnås är det väsentligt att det finns en god fysisk och psykosocial arbetsmiljö för eleverna. Vi anser därför att elevernas arbetsmiljö bör ingå i kvalitetsredovisningen minst . De årliga kvalitetsredovisningarna är ett led i uppföljningen och utvärderingen av om målen för utbildningen uppnåtts. Om upp- gifter om skolans arbetsmiljöarbete bifogas kvalitetsredovisningen får skolhuvudmannen en överblick över elevernas arbetsmiljö inklusive tillbud och olycksfallsskador i skolmiljön. Vi anser att kvalitetsredovisningen ska arbetas fram i samarbete mellan skol- ledning, personal och representanter för eleverna (i detta fall elev- Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola Kvalitetsredovisningarna kan också bli ett underlag för arbetet i de skyddskommittéer eller samverkansgrupper som arbetar med skolans arbetsmiljö. Det pågår ett arbete med att utveckla kvalitets- arbetet i skolan. Bland annat har i uppdrag att utveckla en struktur för att redovisa indikatorer för kvalitetsredovisning samt att föreslå sådana indikatorer. Indikatorerna ska ge möjlighet att identifiera olika problem. Inför /05 ska ges rätt att utfärda föreskrifter om kvalitetsredovisning. Enligt förordningen om kvalitetsredovisning finns det inget krav på skolan att lämna kvalitetsredovisningen till skolhuvudmannen. Det bör i de nya föreskrifterna ingå ett sådant krav. Vi menar att den skriftliga uppföljningen av arbetsmiljöarbetet som ska göras (enligt AFS 2001:1), kan utgöra en indikator på elevernas fysiska, psykiska och sociala arbetsmiljö. Denna skriftliga sammanställning ska bifogas den kvalitetsredovisning lämnas in till skolhuvudmannen och . 9.2.10Arbetsmiljölagen tydliggörs i skollagen Regeringen föreslås införa en bestämmelse i den nya skollagens kapitel om allmänna föreskrifter och där tydliggöra att arbets- miljölagen med dess föreskrifter gäller för hela skolväsendet. Den psykiska och sociala miljön i skolan regleras till viss del i skollagen (SFS 1985:1100) 1 kap. 2 §. Bland annat sägs att verksam- heten ska utformas efter grundläggande demokratiska regler, främja aktning för varje människas egenvärde, skolan ska aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Arbetsmiljölagen syftar till att förbättra hela arbetsmiljön på en arbetsplats såväl den fysiska som den psykiska och sociala. Vi instämmer skollagskommittés förslag. De anser att det i den nya skollagens kapitel om allmänna föreskrifter införs en bestämmelse där det tydliggörs att arbetsmiljölagen med dess föreskrifter gäller för skolan. anser att arbets- miljölagen och dess föreskrifter är tillräckliga för att ge elever och personal en god arbetsmiljö. Kommittén menar att de brister som Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola finns i skolan beror på bristande kunskap om gällande bestäm- melser, även om medvetenheten om lagstiftningen ökat. föreslår att begreppet utbildning också ska omfatta förskola och fritidshem vilket betyder att barnen i dessa verksamheter också kommer att omfattas av arbetsmiljölagen. Tydliggörandet av arbetsmiljölagen med dess föreskrifter i skol- lagen gäller då också dessa barn. Barnsäkerhetsdelegationen menar att förslag bör genomföras. 9.2.11Registrering av elevskador i skolan Delegationen anser att registrering av elevernas skador i skolmiljön är viktigt för att få en uppfattning om skadornas omfattning och bakgrund. En lokal kartläggning av skadorna ger kunskaper som kan användas i det lokala förebyggande arbetet. De årliga samman- ställningar av olycksfall och tillbud i skolan som ska göras enligt föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete ska sammanställas på lokal nivå för att förbättra det förebyggande arbetet. Vi menar att i kommunens samverkansgrupp där skolans arbetsmiljöarbete diskuteras kan initiativ tas till insamling och bearbetning av lokala skadedata. Regeringen har i propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14) uppdragit till att lämna förslag till utformning av statistikuppföljningar för att belysa flickors och pojkars ohälsa och arbetsmiljö i skolan. har i samverkan med , (PM 2002- 10–14) inventerat och beskrivit nuvarande insamling av nationella och lokala data om ohälsa i skolan samt lämnat förslag till en framtida insamling av skadestatistik. menar att merparten av landets rektorsområden saknar rutiner för denna registrering. delar regeringens uppfattning om att den nationella statistiken över ohälsa och olycksfall måste förbättras och samordnas. och anser att ett skaderegister ska övervägas för att få en heltäckande bild av elevernas fysiska och psykosociala arbetsmiljö. Registret ska innehålla skador både av fysisk karaktär och psykosociala data. Inrapportering av data kan göras en gång via Internet både till kommun och . Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola Regeringen föreslås ge i uppdrag att redovisa hur data om inträffade olycksfall och annan skadlig inverkan inom förskola, fritidshem, förskoleklass och skola med tillfred- ställande kvalitet kan insamlas, analyseras och publiceras på motsvarande sätt som arbetsskador i övrigt. För att uppnå ett effektivt skadeförebyggande arbete är det enligt Barnsäkerhetsdelegationens uppfattning nödvändigt med en kon- tinuerlig rapportering och registrering på nationell nivå av skador som sker i skolan. Det finns en omfattande underrapportering av de arbetsolyckor som sker i skolan, ett tydliggörande av lagar och föreskrifter gällande arbetsmiljön kan förbättra rapporteringen av arbetsolyckor och därmed underlaget för att förebygga skador i skolan. Enligt lagen om arbetsskadeförsäkring (SFS 1976:380) är anmälan om arbetsskada obligatorisk, skolan anmäler studerandes skador. Delegationen anser att det är av största vikt att elevskador blir anmälda enligt de lagar och förordningar som beskrivs i kap. 6.4 . Utbildning och information till rektor och anställda, elever och elevskyddsombud i arbetsmiljöfrågor ska också ge kunskap om vikten av att anmäla de arbetsskador som drabbar elever i skolan då den statistiken kan användas i det förebyggande arbetet genom att olika risker och arbetsmiljöproblem identifieras. Vårt förslag under rubriken 9.2.9 Rektorsutbildningen bör ge kunskaper om skolans arbetsmiljöarbete, syftar till att rektors- utbildningen ska omfatta utbildning om gällande regler. I kapitlet om minderårigas arbetsmiljö finns förslag om för- bättrad information till skolan om vikten att anmäla arbetsskada för elever i skolan. Utökning av den urvalsbaserade delen i det nationella informations- systemet Uppgifter med fördjupade data om personskador som behandlats på akutmottagningar på ett urval av svenska sjukhus, som täcker av befolkningen, finns som en del i patient- Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola registret (se kap. 6.4 , EHLASS). Registret innehåller också skador som drabbat elever i skolan. I de tidigare årliga EHLASS-rapporterna redovisas förutom antalet registrerade skador också nationella antalsskattningar som visar problemets nationella storlek. Barnsäkerhetsdelegationen anser att ett nationellt informations- system om personskador är av stor vikt och att satsningar gör för att stärka det redan befintliga skaderegistreringssystemet. Vi föreslår i kap. 5 att underlaget för insamlande av data till den urvalsbaserade delen i det nationella informationssystemet bör utökas till av befolkning. I den urvalsbaserade delen finns upplysningar om var, hur och när en skada inträffat och vilken produkt som orsakat skadan. De fördjupade kunskaperna om bakgrundsfaktorerna till de dödsfall och personskador som inträffar på grund av olycksfall, ger ett förbättrat underlag om skadornas orsaker och ger ökade möjlig- heterna till ett effektivt skadeförebyggande arbete. I ett sådant system förbättras också kunskapen om orsakerna till barns och ungdomars skador som inträffar i skolan. Höga ljudnivåer i förskolan och skolan I den allmänna debatten sägs att i förskolan, förskoleklass och skolan förekommer allt för höga ljudnivåer. Delegationen har inte funnit några studier som bedömer att ljudnivåerna i förskolan eller skolan är så höga att det finns risk för hörselskada. Möjligen är det så att höga ljudnivåer förekommer under delar av skoldagen och under vissa lektioner (t.ex. idrott, slöjd). Även om inte hörseln påverkas kan höga ljudnivåer exempelvis påverka elevernas presta- tioner negativt på grund av den stress som höga ljudnivåer kan utgöra. I data finns en ökning av bullerskador . Denna ökning härrör bland annat från anställda i barnomsorg och skola, möjligen på grund av att barngrupperna i skolor och förskolor har blivit större med en ökad ljudnivå som följd. (Tinnitus som uppstår akut på grund av höga ljudnivåer beskrivs närmare i kapitlet 12.4.2.) Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola 9.2.12Exempel på metoder för skolans arbetsmiljöarbete Skolans arbetsmiljörond, . Inom arbetet med Skolmiljö 2000 har tagits fram en enkät vars syfte är att hjälpa såväl den offentliga som fristående skolan att få en miljöprofil på sin skola. Metoden presenteras, , på webbplatsen . Skolmiljö 2000 innehåller: Fakta och bestämmelser för arbetsmiljöarbetet – policy och rutiner. En enkät med frågor för beskrivning av den egna skolans arbets- miljö. Frågorna finns i tre versioner; för personal, äldre elever, yngre elever berör tre områden; arbetet i skolan, män- niskan i skolan, miljön i skolan. Det finns möjlighet att lägga till egna frågor som kan vara intressanta för det lokala arbetsmiljö- arbetet. I ett interventionsprojekt har metoden provats i ett antal skolor (Servais m.fl. 2002) och visar att när ett nätverk där utbildning och tillgång till konsultation om skolans arbets- miljöfrågor finns förbättras både den psykosociala och fysiska miljön. Hälsovariabler som mindre skolk och mindre ont i axlar och rygg förbättrades också. Förbättringen var i relation till skolor som bara fick utbildning utan konsultation. Deltagarna i projektet bestod av arbetsgivare, arbetstagarnas parter, elevorganisationen och arbets- och miljömedicinsk expertis. Författarna menar att en stödfunktion kan stödja och stimulera skolor till ett kontinuerligt arbetsmiljöarbete och även vara till hjälp inom utveck- lingsområden som skolorna har svårt att hantera på egen hand. Erfarenhet finns således av metoden och i de kommuner där en stödfunktion har inrättats, finns möjlighet till utvärd- ering och jämförelse med tidigare studier. En lyckad försöks- verksamhet kan få andra kommuner att följa efter. Vår Arbetsmiljö – vi har ett gemensamt ansvar, är ett metod- material om skolans arbetsmiljö. Materialet är framtaget av i (2002), inspirerad av Skolmiljö 2000. Materialet syftar till att skapa förutsättningar för en hälsofrämjande skola för elever och personal. Målet är att alla elever ska bli delaktiga och aktiva i arbetet på skolan. Materialet finns i två versioner, en för årskurserna 1–6 och en för årskurserna 7–9 och gymnasieskolan. Även handledning finns. Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola Arbetsmiljöplan för , . I planen ingår information om Gårds metod att förebygga olyckor, bland annat genom registrering av tillbud och olycksfall. Barnen vid låg- och mellan- stadieskolan deltar i en skyddsrond som genomförs varje termin och de deltar också aktivt i den tillbuds- och skade- registreringen. Hälsofrämjande skola är ursprungligen ett initiativ av WHO, EU och . I drevs projektet i samverkan med , dåvarande och . har ansvaret övergått till myndigheten för skol- utveckling. Hälsofrämjande skola är en arbetsmiljösatsning där skolan arbetar aktivt med barnens totala miljö. Att verka för en hälso- främjande skola handlar om att dels utveckla skolans vardag som en stödjande och främjande fysisk och psykosocial miljö för hälsa och lärande, dels att stärka och utveckla hälsoundervisningen. Barnskyddsronder finns i ett flertal kommuner. Barnskydds- ronder inventerar risker i inner- och yttermiljö och kan vara en användbar metod i skola och förskola för att minska skador på grund av olycksfall. De bör genomföras regelbundet 1 gång/termin och kan med fördel utföras i samband med ordinarie skyddsronder. Det viktiga är att de utförs med ett barnperspektiv. Målet är att höja säkerheten och minimera olycksriskerna, göra barn, elever och personal uppmärksamma på vilka risker som finns och var de finns. Barnskyddsronderna ska utföras efter en checklista, skyddsronderna dokumenteras genom att checklistan fylls i. Brister som fram- kommit uppdelas i vilka som kräver omedelbara åtgärder och vilka som kan åtgärdas inom framtida budget. Protokoll från föregående rond ska finnas med när skyddsronder genomförs. För att före- bygga skador som uppstår på grund av olycksfall bör personalen också vara informerade om vilka säkerhetsrutiner som gäller vid t.ex. brand, badutflykter. Skriftliga rutiner ska finnas på vad som ska göras när ett barn skadas svårt. 9.2.13Arbetsmiljölagen och föreskriften om systematiskt arbetsmiljöarbete Arbetsmiljölagen (1977:1160), (för de som genomgår utbildning tillämpas kap. 2–4 och 7–9 i lagen) och föreskriften om syste- matiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) är viktiga instrument för att nå framgång i att minska skador bland elever i skolan. Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola miljöarbetet ingår den totala miljö som finns på en arbetsplats och som på ett eller annat sätt påverkar individens hälsa. Alltså inte bara den fysiska miljön med dess olycksrisker utan också den psykiska och sociala miljön, alla dessa tre aspekter nämns i arbetsmiljölagen. Ökad kunskap och höjd medvetenhet om arbetsmiljöfrågornas breda perspektiv behöver spridas till alla kategorier i skolan. Detta är en grundförutsättning för att lyckas med att reducera elevernas olycksfallsskador. I regeringens proposition om elevmedverkan i arbetsmiljöarbetet anges fler motiv till att arbetsmiljölagens bör införas i skolan, dels skulle eleverna engageras i arbetsmiljöfrågor och därigenom stärka sin ställning dels att ge eleverna möjlighet att påverka och ta ansvar för sin arbetsmiljö. Den resurs som elevernas engagemang och medverkan utgör ska ses som en tillgång. Det finns också ett värde i att eleverna lär sig det samspel som finns mellan parterna i arbets- miljöarbetet, det blir en förberedelse för arbetslivet och en vana att medverka i skyddsarbetet skapas. I elevernas arbetsmiljö finns dess- utom arbetsmiljöfrågor som inte har motsvarighet i yrkeslivet (prop. 1989/90:61). Arbetsmiljölagen ger de yttre ramarna för vad som gäller beträffande miljön på arbetsplatser, i detta fall skolor. Vid tillämpning av lagens 2–4 och 7–9 kapitel likställs den som genomgår utbildning med arbetstagare. Lagens ändamål är att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet samt att även i övrigt uppnå en god arbetsmiljö. I arbetsmiljöförordningen (1977:1166) ges kompletterande bestäm- melser. Bland annat bemyndigas att mer i detalj reglera frågor som gäller arbetsmiljön. Detta görs genom före- skrifter och allmänna råd samlade i författnings- samling (AFS) där verket preciserar vilka krav ställs på arbetsmiljön. Till hjälp för att hantera arbetsmiljölagen och för att hitta metoder för arbetet finns föreskrift om syste- matiskt arbetsmiljöarbete. Med systematiskt arbetsmiljöarbete menas i dessa föreskrifter arbetsgivarens arbete med att undersöka, genomföra och följa upp verksamheten på ett sådant sätt att ohälsa och olycksfall i arbetet förebyggs och en tillfredsställande arbets- miljö uppnås. Det systematiska arbetsmiljöarbetet ska ingå som en naturlig del i den dagliga verksamheten. Det ska omfatta alla fysiska, psykologiska och sociala förhållanden som har betydelse för arbetsmiljön. Arbetsgivaren ska ge arbetstagarna och skydds- ombuden möjlighet att medverka i det systematiska arbetsmiljö- arbetet. Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola Det är obligatoriskt att skriva ner riskbedömningar och handlings- planer och göra årliga sammanställningar/registrering över sjuk- domar, olycksfall och allvarliga tillbud i verksamheten. Om det finns allvarliga risker ska det finnas skriftliga instruktioner. Det ska finnas en arbetsmiljöpolicy, rutiner, uppgiftsfördelning och årlig skriftlig uppföljning. All information och dokumentation ska vara tydlig och lätt att förstå, vilket inte minst är viktigt i förhållande till skolelever. I föreskrifter om systematiskt arbetsmiljö- arbete står att om kompetensen inom den egna verksamheten inte räcker för det systematiska arbetsmiljöarbetet kan arbetsgivaren anlita företagshälsovård eller motsvarande sakkunnig hjälp utifrån. (AFS 2001:1 §12) 9.2.14Vad säger skolans styrdokument Skollagen (1985:1100) I nuvarande skollag finns inget nämnt om skolans fysiska arbets- miljö. Bestämmelser som reglerar skolans arbetsmiljö mot kränk- ande behandling finns i skollagen (1 kap. 2 §). I slutbetänkandet års skollagskommitté (SOU 2002:121) föreslås dock att det i skollagens kapitel med allmänna föreskrifter införs en bestämmelse där det erinras om att i arbetsmiljölagen finns föreskrifter om krav på en god arbetsmiljö. Skollagskom- mitténs motiv är att bristerna i skolornas arbetsmiljöarbete beror på okunnighet om bestämmelserna i arbetsmiljölagen och deras tillämplighet på skolområdet. Grundskoleförordningen, (1994:1194) I grundskoleförordningen, 1 kap. 4 § finns angivet att skolan ska ha ändamålsenliga lokaler och utrustning som behövs för en tidsenlig utbildning. Detta innebär att lokaler och utrustning måste vara säkra och anpassade till elevernas förutsättningar. har inget tillsynsansvar för skolans fysiska miljö. Den offentliga tillsynen av skolans arbetsmiljö utförs av Arbets- miljöinspektionen. Kommunerna med dess nämnder ansvarar för att gällande lagar följs. Den kommunala nämnd som ansvarar för skolan måste se till att verksamheten uppfyller de lagkrav som Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola gäller, t.ex. på arbetsmiljöområdet. För reparation och underhåll av kommunens fastigheter (t.ex. skolor) ansvarar fastighetsnämnden (eller liknande) för att lagar och regler följs (2001). I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmen, Lpo 94 och läroplanen för gymnasieskolan och de frivilliga skolformerna, Lpf 94, betonas vikten av trygghet och trivsel i skolmiljön och betydelsen av elevernas delaktighet i miljön. Alla som arbetar i skolan ska främja elevers förmåga och vilja till ansvar för den sociala, kulturella och fysiska miljön i skolan. Rektor har ett särskilt ansvar för utformningen av skolans arbetsmiljö och integreringen av ämnesövergripande områden som exempelvis miljö och trafik. Kursplaner för och gymnasieskolan Kursplanerna kompletterar läroplanen och anger målen för under- visningen i varje enskilt ämne. Ämnet Idrott och hälsa för grund- skolan ska bland annat sträva mot att eleven utvecklar kunskaper om handlande i nöd- och katastrofsituationer. I slutet av årskurs fem i skolan ska eleven kunna simma och ha någon kunskap om skolans arbetsmiljö. Ämnet Idrott och hälsa för gymnasieskolan har bland annat som mål att eleven ska utveckla kunskap om samspelet mellan människa, teknik och miljö och hur arbetsplatser, miljöer och produkter kan anpassas och utformas efter människans förutsättningar. 9.2.15Efterlevnaden av arbetsmiljölagen i skolan Efterlevnaden av Arbetsmiljölagen i skolan har, enligt Arbets- miljöverket, förbättrats då den infördes. menar dock att det finns mycket mer att önska för att uppnå en bättre miljö i skolan. Verkets slutsatser görs utifrån resultatet av enkätundersökningar där landets rektorer lämnat sina synpunkter på skolans arbete med arbetsmiljön, vid Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola fyra tillfällen (Arbetarskyddsstyrelsen 1997, 2002). kommentarer till rapporterna sammanfattas på följande sätt. I skolor och kommuner måste ansvarsfrågor tydliggöras – vem är ansvarig för arbetsmiljöarbetet och hur tydliggörs den personens befogenheter att fatta beslut och ges resurser för att åtgärda brister. Såväl kommuner som skolledare behöver kunskaper om arbetsmiljö och de lagar och förordningar som reglerar den, för att kunna bedriva ett bra arbetsmiljöarbete. Alla skolor behöver komma igång med sitt systematiska arbetsmiljöarbete. Det behövs en bättre helhetssyn i skolan där elevernas och personalens behov av inflytande på sin arbetsmiljö och behovet av återhämtning uppmärksammas. Personalens och elevernas skyddsombud måste få ingå i arbetsmiljöarbetet, och samverkan mellan elever och personal behöver stärkas. Varje skola behöver en plan för hur kunskap om arbetsmiljö ska komma med i undervisningen Tre rapporter från , YI (Arbetsmiljöinspek- tionen) visar trots att skolan omfattas av arbetsmiljölagen så fungerar inte efterföljandet av lagen tillfredställande. Rapporterna bekräftar brister i skolans samverkan med elever och elevers delaktighet i arbetsmiljöarbetet. I ett tillsynsprojekt, utfört av YI i , omfattande 68 grundskolor (årskurserna 1–9) i samtliga kommuner i och . Tillsynen fokuserade på elevolycksfall och elevernas delaktighet i arbetsmiljöarbetet. Enskilda skolor hade ett mycket bra arbetsmiljöarbete. De områden där åtgärdskrav ställdes var bland annat brister i skolornas samverkan med eleverna i arbetsmiljö- frågor. Det var mycket vanligt med underrapportering av olyckor och tillbud. Information var bristfällig till skolans nyanställda om arbetsmiljölagen ur elevernas perspektiv. Det förekommer att kom- muner på central nivå saknar policydokument och arbetsmiljömål när det gäller elevernas arbetsmiljö. När brister upptäcks i skol- Förskola, fritidshem, förskoleklass och skola miljön finns samordningsproblem mellan förvaltningar i kommunerna vilket betyder att åtgärder inte utförts. genomfördes ett tillsynsprojekt av YI i med syfte att få ökad kunskap om elevernas arbetsmiljöförhållanden. Urvalet var 37 skolor i årskurserna 7–9, vid besöken träffades elev- representanter, rektorer och skolsköterskor (tillsammans eller enskilt). 30 av de besökta skolorna hade brister i elevernas arbetsmiljö. De flesta brister visar att många skolor inte har organiserat sitt arbetsmiljö- arbete så att eleverna blir delaktiga och att elevskyddsombudens roll var otydlig.