sou · GRB3107 · 2004-01-01 00:00:00 — Enligt enkätsvaren från den inrättningen som bedrivit avel med genetiskt modifierade djur användes 500 djur som kontrolldjur. 10.3.5Avel och användning av genetiskt modifierade djur Av de totalt 14 inrättningar som använder genetiskt modifierade djur och som har besvarat enkäten uppger 10 inrättningar att de avlar på och/eller använder genetiskt modifierade djur i experiment. Verksamhet med genetiskt modifierade djur i I avel för att få fram genetiskt modifierade djur för experiment användes enligt enkätsvaren totalt 2 270 ursprungsdjur. Samtliga ursprungsdjur var möss. Ursprungsdjuren födde sammanlagt 50 726 avkommor. Av dessa avkommor avlivades knappt hälften av djuren (eller totalt 24 090 djur) direkt. Man behöll således 26 636 djur. Av dessa, vet vi med säkerhet, hade 20 185 djur den eftersträvade genetiska för- ändringen. Av de djur som hade den eftersträvade genetiska förändringen användes en knapp tredjedel i avel (6 190 djur). Drygt två tredjedelar av djuren (13 995 djur) användes i experiment. Under den i enkätundersökningen aktuella perioden användes 7 997 av avkommorna som kontrolldjur. Ett mindre antal djur, 438 stycken, som saknade den eftersträvade genetiska modifie- ringen användes i avel. Av enkätsvaren framgår också att det föddes 409 genetiskt modifierade råttor under den i enkätundersökningen aktuella perioden. Av dessa råttor avlivades 339 stycken () direkt. Av de djur som fått den eftersträvade genetiska modifieringen an- vändes 10 råttor i avel och 40 råttor användes i experiment. Som kontrolldjur användes 20 råttor. Att avel bedrivits med råttor trots att någon framställning med råttor inte skett i kan ha sin förklaring i att ett avelspar av den aktuella stammen har köpts in från ett annat land eller fram- ställts före , vilket ju är startpunkten för den i enkätundersökningen aktuella tidsperioden. Ett antal, ungefär tre fjärdedelar, av de djurförsök som ingår i undersökningen var fortfarande pågående vid tiden för sista svars- datum för enkäten. Ett antal ytterligare djur kommer därför med all sannolikhet att användas innan de försök som omfattas av enkät- undersökningen är slutförda. Med hänsyn till det och med hänsyn till den låga svarsfrekvensen och den varierande täckningen mellan olika inrättningar användes under den i enkätundersökningen aktuella perioden sannolikt ett betydligt högre antal djur i avel och i experiment än vad som framgår av siffrorna ovan. Hur många fler djur det handlar om är dock inte möjligt att bedöma. Verksamhet med genetiskt modifierade djur i Syftet med användningen av djuren Av enkätsvaren framgår att majoriteten av djuren användes i grundforskningssyfte och i syfte att ta fram och testa olika ämnen, substanser eller medel för att bota olika sjukdomar samt för att ta fram eller förbättra vacciner. Grundforskning bedrevs bl.a. om nervtillväxt, hjärnskador, hjärt-, kärl- och njurfunktion och immunförsvaret. Det finns inte någon skarp gräns mellan vad som är grund- forskning och tillämpad forskning. Vissa forskningsprojekt är helt klart hänförliga till antingen grundforskning eller tillämpad forskning men en del projekt befinner sig i gränslandet mellan de två kategorierna. Av de i enkätsvaren redovisade djurförsöken fördelar sig antalet djurförsök i princip lika mellan de båda kate- gorierna. I några av enkätsvaren, ett knappt tiotal, anges att syftet med användningen av djuren endast är att ta fram och karaktärisera stammar med genetiskt modifierade djur. Det går av dessa ansök- ningar inte att utläsa om djuren är avsedda att användas för grund- forskningssyfte eller för tillämpad forskning. Så som påpekats i kap. 7 kan karaktäriseringen ibland vara synonym med själva experimentet. Bland de nämnda enkät- svaren finns några exempel på denna typ av djurförsök. Vidare finns ett par exempel på djurförsök där syftet med framtagningen av de genetiskt modifierade djuren är att få fram s.k. signaldjur, dvs. genetiskt modifierade djur som fungerar som det stimuli som slår på eller stänger av gener i det andra djuret. 10.3.6Medfött lidande eller obehag En genetisk förändring kan emellanåt i sig leda till lidande eller obehag för de modifierade djuren. Lidandet eller obehaget upp- träder inte alltid vid födseln utan kan utvecklas och uppträda senare under individens livstid. Med medfött lidande/obehag avses i det följande ett lidande/obehag som är kopplat till den genetiska modi- fieringen i sig och inte till någon ovidkommande eller senare inträdande faktor (som t.ex. att djuren drabbas av eller tillfogas en skada eller sjukdom som inte är förknippad med den genetiska modifieringen). Verksamhet med genetiskt modifierade djur i I enkäten uppmanas de svarande att göra en bedömning av svårighetsgraden av det eventuella medfödda lidande/obehag som djuren utsatts för. Bedömningen av lidandet/obehaget skall enligt instruktionen till enkäten göras i enlighet med en skala som innehåller tre svårighetsgrader; Djuren bedöms erfara endast ringa smärta och/eller andra Djuren bedöms erfara måttlig smärta och/eller andra obe- hag som i normalfallet är fullt hanterbara från djur- skyddssynpunkt för framställare/användare med goda kunskaper och tekniker. Djuren bedöms erfara avsevärd smärta och/eller andra obehag som inte alltid är möjliga att eliminera ens med goda kunskaper och tekniker hos framställare/användare. Skalan är kompletterad med en lista med exempel på olika för- faranden som bedöms höra till de olika svårighetsgraderna. Listan med exempel finns i bilagorna 4 och 5. Skalan och dess exempelsamling är ursprungligen utarbetade av CFN för att fungera som ett verktyg för att bedöma ett djur- försöks svårighetsgrad och den används regelmässigt av de forskare som ansöker om att få djurförsök godkända av de djurförsöksetiska nämnderna. De som fått i uppgift att besvara utredningens enkät är därför väl bekanta med skalan och dess exempellista. Vid analysen av enkätsvaren har det visat sig att denna del i enkäten har ett stort antal svarsbortfall. På frågor i enkäten angående det totala antalet djur som använts i experiment anges att totalt 14 035 djur användes i experiment under den i undersökningen aktuella perioden. Endast beträffande 2 879 djur har enkätsvaren innehållit uppgifter som anger till vilken av de tre svårighetsgraderna som djurens medfödda lidande/obehag är hänförligt. Att redovisa resultaten av denna del i enkäten i siffror kan därför bli vilseledande. Mot bakgrund av det nämner jag här endast några exempel på genetiskt modifierade djur som i enkät- svaren bedömts vara hänförliga till de olika svårighetsgraderna. Genetiska modifieringar som enligt enkätsvaren har bedömts medför ringa medfött lidande/obehag är t.ex.: Verksamhet med genetiskt modifierade djur i Djurmodeller där inga som helst skador, defekter eller sjuk- domar uppstått till följd av den genetiska modifieringen. Djurmodeller som saknar ett visst protein som är viktigt för utveckling av blodkärl och njure. Djuren ser ut som och beter sig som icke-modifierade djur men drabbas sannolikt av en lätt synnedsättning. Djurmodeller för att undersöka tillväxthormons inverkan på blodkärlsfunktion. Djuren bedöms må väl men utvecklar vid hög ålder njursjukdom och förhöjt blodtryck. Djurmodeller med förändringar i immunförsvaret för studier av immunologiska reaktioner. Djuren har normal tillväxt och viktuppgång. Allmäntillståndet bedöms inte påverkas av för- ändringarna i immunförsvaret. Djurmodeller för att studera ett visst ämnes effekt på bl.a. embryonalutvecklingen. Djur med den genetiska förändringen i homozygot form dör i anslutning till förloss- ningen, troligen på grund av andningsproblem. Djur med den genetiska förändringen i heterozygot form bedöms vara helt normala. Måttligt medfött lidande/obehag har i enkätsvaren bedömts föreligga hos t.ex.: Djurmodeller som utvecklar hydronefros, dvs. vattennjure, utvidgning av njurbäckenet och urinstockningar, vid 6 måna- ders ålder. Djurmodeller med immundefekter. Djuren kan drabbas av infektioner vid stigande ålder. Djurmodeller med inflammatorisk tarmsjukdom om försöket avbryts i sjukdomens inledande skede. Symptom som upp- träder tidigt hos dessa modeller är lös avföring och vikt- minskning. Djurmodeller för studier av Alzheimers sjukdom. Vissa av djuren uppvisar viktminskningar och andra tecken på nedsatt allmäntillstånd. Ökad spontan dödlighet under de första lev- nadsmånaderna och avvikande beteende förekommer även hos vissa djur. Avsevärt lidande/obehag har bedömts föreligga hos t.ex.: Djurmodeller med inflammatorisk tarmsjukdom om sjuk- domen tillåts utvecklas . Verksamhet med genetiskt modifierade djur i tidigt är lös avföring. Sedan har viktminskning följt och även vissa andra tecken på försämrat allmäntillstånd hos djuren, t.ex. stillasittande djur och djur med upprest päls. Om djuren tillåts leva länge utvecklar de blodbrist, inflammation i bukspott- körteln och tarmväggsinflammation. Djurmodeller med inflammationer och sår i matstrupen. Symptom som uppstått hos vissa av dessa modeller har varit huvudskakningar, darrningar och/eller muskelkramper. Djurmodeller med förändringar i nervsystemet för studier av sjukdomar i det centrala nervsystemet. En del av djuren drabbas av epileptiska anfall eller kramper. Djurmodeller med en MS-liknande (multipel skleros) sjukdom. Att observera är att exemplen ovan endast redovisar vad de olika djurmodellerna kan drabbas av. I några enkätsvar har angetts att de har tagit fram sådana djur som man slår av och på generna hos med hjälp av externa signaler, t.ex. genom tillförsel av olika ämnen i djurens dricksvatten. Av de enkätsvar som kommit in kan man utläsa att de djur som ingår i avelsprogrammen inte tycks vara utsatta för medfött lidande eller obehag av allvarligt slag. Samtliga enkätsvar som innehåller uppgifter om att djuren kan drabbas av medfött lidande eller obe- hag av måttlig eller avsevärd grad, innehåller också uppgifter om att djuren avlivas när de visar tecken på viktminskning eller nedsatt allmäntillstånd. Djuren avlivas alltså innan lidandet/obehaget be- döms att bli allvarligt. 10.3.7Lidande eller obehag till följd av i experiment ingående moment På samma sätt som beskrivits ovan beträffande medfött lidande/ obehag ombads de svarande i enkäten att gradera det lidan- de/obehag som djuren utsattes för till följd av de moment som ingår i experiment med djuren. Bedömningen av lidandet/obehaget skall göras i enlighet med den tregradiga skalan för bedömning av ett djurförsöks svårighetsgrad; Verksamhet med genetiskt modifierade djur i svårighetsgrad Djuren bedöms erfara endast ringa smärta och/eller andra obehag. Måttlig svårighetsgrad Djuren bedöms erfara måttlig smärta och/ eller andra obehag som i normalfallet är fullt hanterbara från djurskyddssynpunkt för framställare/användare med goda kunskaper och tekniker. Avsevärd svårighetsgrad Djuren bedöms erfara avsevärd smärta och/eller andra obehag som inte alltid är möjliga att eliminera ens med goda kun- skaper och tekniker hos framställare/an- vändare. Av de totalt 14 035 djur som enligt enkätsvaren använts i expe- riment innehöll enkätsvaren uppgifter om aktuell svårighetsgrad för totalt 12 348 djur. Uppgifter om svårighetsgrad för lidan- de/obehag till följd av själva experimentet saknas för ca 1 700 djur. Jag bedömer att uppgifterna trots det ändå ger en viss ledning om fördelningen mellan de olika svårighetsgraderna. Antal djur som använts fördelar sig enligt följande mellan de olika svårighetsgraderna. av de djur som ingick i olika experiment bedömdes utsättas för lidande/obehag av ringa grad och bedömdes utsättas för lidande/obehag av måttlig grad. Inga djur bedömdes vara utsatta för lidande/obehag av avsevärd grad. Exempel på experiment som enligt enkätsvaren bedömts leda till lidande/obehag av ringa grad är: Akutförsök, dvs. djurförsök i vilket ett djur sövs före expe- rimentet påbörjas och sedan avlivas direkt efter experimentets utförande utan att det tillåts vakna ur narkosen. Verksamhet med genetiskt modifierade djur i Administrering av vaccin och celler till djur. Injicering av tumörceller med efterföljande tumörutveckling. Tumörerna tillåts växa till 2 cm3 storlek innan djuren avlivas. Exempel på experiment som bedömts leda till lidande/obehag av måttlig grad är: Experiment där skalltaket öppnats på nedsövda djur. Medan djuren var sövda tillfogades de en slagskada på hjärnbarken på hjärnans ena sida. Djuren tilläts vakna upp och avlivades för vidare undersökning efter olika tidsintervall (från efter operationen). Injektion av bakteriellt superantigen, varefter djuren avlivas efter olika tidpunkter. Injektionen leder till en kortvarig och övergående febril reaktion men därefter beter sig djuren nor- malt. Injektion av silvernitrat i bukhålan vilket leder till en inflam- matorisk reaktion hos djuren. Djur tillförs ett ämne i dricksvattnet som framkallar en tarm- inflammation . Djuren röntgas under narkos. Ingen av inrättningarna har i enkätsvaren angett att experimentet har bedömts medföra avsevärt lidande/obehag för djuren. Eftersom 7 997 djur uppges ha använts som kontrolldjur kan även dessa djur ha utsatts för visst lidande/obehag. Av de totalt 5 inrättningar som framställer genetiskt modifierade djur och som har besvarat enkäten är det endast 1 inrättning som i viss utsträckning karaktäriserar djur. Denna inrättning anger att den karaktäriserade totalt 660 djur under den i undersökningen aktuella perioden. Av de uppgifter som finns i enkätsvaren framgår att majoriteten av de karaktäriseringar som görs utförs av/hos de forskare som skall använda djuren i experiment. I de svar som utredningen har fått in på C-delen av enkäten (om avel och användning av genetiskt modifierade djur) anges att inrättningarna karaktäriserat totalt 32 398 djur. Av dessa var 31 989 möss och 409 råttor. Verksamhet med genetiskt modifierade djur i Vid bestämning av ett djurs genuppsättning (genotypning) används i majoriteten av fallen svansklippning som metod för insamling av DNA. I ett mindre antal fall har angetts att blodprov har använts vid genotypningen av djuren. I något av dessa fall har blodprovet tagits från svansen eller ögonvrån eller från en stor ven som löper på insidan av djurets ben. I några svar saknas uppgifter om hur blod- provet har tagits. I något fall har öronklippning använts som metod för genotypning. Många enkätsvar innehåller endast uppgifter om att genotypning av djuren har utförts. I några av svaren finns dock uppgifter om andra typer av tester som utförts på djuren i karaktäriseringssyfte. Exempel på åtgärder som använts är: analys av urin och fekalier (genom användning av metabolism- burar), avlivning av djuren för obduktion, injektioner av olika ämnen till djuren varefter djuren efter ett visst tidsintervall avlivas för obduktion, test för att kontrollera djurets förmåga att bryta ner glukos (druvsocker), och avlivning av fostermödrar och efterföljande analys av embryon i olika utvecklingsfaser. I vissa fall kan de åtgärder som vidtas under karaktäriseringen leda till ganska allvarligt lidande för försöksdjuren. Exempel på ett sådant fall är när djur injiceras med olika typer av ämnen innan de avlivas för att obduceras. De kan till följd av det injicerade ämnet t.ex. drabbas av immunologiska reaktioner eller av tillfällig eller kronisk muskelsvaghet och/eller förlamning. I flera enkätsvar anges endast att djuren karaktäriserats av leverantören. Verksamhet med genetiskt modifierade djur i 10.3.9Lidande eller obehag som djuren orsakas genom karaktärisering På samma sätt som beskrivits ovan beträffande medfött lidan- de/obehag och obehag till följd av olika experimentmoment, ombads de svarande i enkäten att gradera det lidande/obehag som djuren utsattes för till följd av karaktärisering. Bedömningen av lidandet/ obehaget skall göras i enlighet med den nedan nämnda tregradiga skalan; svårighetsgrad Djuren bedöms erfara endast ringa smärta och/eller andra obehag. Måttlig svårighetsgrad Djuren bedöms erfara måttlig smärta och/ eller andra obehag som i normalfallet är fullt hanterbara från djurskyddssynpunkt för framställare/användare med goda kunskaper och tekniker. Avsevärd svårighetsgrad Djuren bedöms erfara avsevärd smärta och/ eller andra obehag som inte alltid är möjliga att eliminera ens med goda kunskaper och tekniker hos framställare/användare. I ungefär en tredjedel av fallen där svansklippning användes sövdes djuren eller gavs smärtlindring i samband med ingreppet. Oavsett om sövning/smärtlindring användes bedömdes av samtliga som använde metoden svansklippning medföra ringa lidande för djuren. Det framgår inte av enkätsvaren hur de som administrerade sövande/smärtlindrande medel bedömer att svansklippning på- verkar djuren om djuren inte får bedövning/smärtlindring. Där- emot ges förtydligande kommentarer i flera av de enkätsvar där bedövning/ smärtlindring uppges ej ha använts. I kommentarerna uppges att svansklippning på unga djur inte verkar påverka djuren i nämnvärd utsträckning och att söva djuren eller ge dem smärt- lindring skulle därför förorsaka djuren lika mycket smärta eller obehag som själva svansklippningen. Det råder en oenighet om hur smärtsam svansklippning egent- ligen är för djuren. Forsknings- och djurskyddsmässiga konsekvenser av vävnadsprovtagning/identitetsmärkning genom Verksamhet med genetiskt modifierade djur i tåklippning av smågnagare, rapport från Centrala försöksdjurs- nämnden, CFN:s skriftserie nr 41, 2001. Enkätsvaren speglar tydligt denna oenighet. I de svar där blodprov har använts som metod för att fastställa genotyp bedöms svårighetsgraden av förfarandet för djuren vara måttlig. 10.3.10Överlåtelse och införskaffande av djur till och från annan inrättning Enligt de enkätsvar som vi har fått har totalt 2 687 djur framställts för annan inrättnings räkning. Av de djur som överläts till annan inrättning överläts 994 djur () till annan inrättning i och 1 693 djur () till inrättningar i andra länder än . Länder till vilka djur exporterades är: De flesta djur som enligt enkätsvaren användes var framställda i . Av totalt 18 567 djur som införskaffades från annan inrättning kom 13 955 djur från en svensk inrättning och 5 486 djur från en inrättning i annat land. Om djur exporteras från eller importeras till kan vara av intresse från djurskyddssynpunkt. Olika länder ställer olika höga krav på skyddet för djur. Visserligen finns det inom EU och bland de länder som är anslutna till ett direktiv respektive en konvention som harmoniserar de anslutna ländernas lagstiftning om försöksdjur; rådets direktiv /609/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål och konvention om skydd av ryggradsdjur som används för försök och annat vetenskapligt ändamål (ETS 123). Direktivet och konventionen ställer endast krav på att riktlinjerna i dokumenten skall följas. Verksamhet med genetiskt modifierade djur i vägagångssättet för att införliva riktlinjerna i den nationella lag- stiftningen får de olika länderna själva besluta om. I praktiken kan djurskyddskraven därför variera även mellan dessa länder. 10.3.11Vad hände med de genetiskt modifierade djuren sedan experimenten avslutats? Av de 10 inrättningar som har avlat på genetiskt modifierade djur eller använt sådana djur i experiment uppger 1 inrättning att de avlivar samtliga djur när experimentet har avslutats. Sju inrättningar uppger att de håller genetiskt modifierade linjer vid liv genom kontinuerlig avel. Fyra inrättningar uppger att de kryopreserverar biologiskt material från djuren. I de fall kryopreservering används anges i 21 fall (djurförsök) att samtliga djur avlivats sedan tillräckligt med biologiskt material samlats in för att frysas ner. I övriga fall när kryopreservering uppges ha använts (8 djurförsök) har kryopreservering använts i kombination med att hålla levande stammar av djuren. Det innebär således att vissa inrättningar som kryopreserverar material dess- utom håller stammar med levande djur för kontinuerlig avel. Av enkätsvaren framgår inte varför dessa inrättningar valt att använda såväl kryopreservering som kontinuerlig avel. Av muntliga uppgifter från experter på området kan en förklaring till att man använder båda metoderna vara att vissa forskare ännu inte känner sig säkra på kryopreserveringstekniken. De behåller därför gärna mindre stammar med levande djur. En annan förklaring kan vara att vissa typer av genetiskt modifierade stammar är så frekvent efter- frågade för olika experiment att stammarna hållas vid liv för att fylla efterfrågan. I de fall kryopreservering har använts har befruktade ägg, spermier eller embryon använts vid nedfrysningen för att kunna behålla och återuppliva den aktuella stammen. 10.3.12 Särskilda krav på tillsyn, vård och förvaring av djuren De 5 inrättningar som framställer genetiskt modifierade djur och som har besvarat enkäten har angett att de inte ställer några särskilda krav på tillsyn, vård och förvaring av de genetiskt modi- Verksamhet med genetiskt modifierade djur i fierade djuren utöver de krav som gäller enligt djurskyddslagen och dess följdförfattningar. Av de inrättningar som använder genetiskt modifierade djur har 3 inrättningar angett att de ställer vissa särskilda krav på tillsynen av de genetiskt modifierade djuren. Kraven har angetts bestå av: Extra tät tillsyn av djuren för att kontrollera deras sjuk- domsutveckling, att ge djuren sterilt vatten och foder för att undvika att djuren får infektioner, daglig vägning av djuren för att kontrollera att deras kroppsvikt inte minskar med mer än 10 volymprocent, och hållande av djuren bakom barriärer eller i enskilt ventilerade burar för att undvika infektioner. 10.3.13 Patent på genetiskt modifierade djur Enkätundersökningen har även innehållit en fråga om inrättningen eller person med verksamhet vid inrättningen har ansökt om eller beviljats patent för någon typ av genetiskt modifierat ryggradsdjur . I de svar som kommit in har inte någon av inrättningarna upp- gett att inrättningen eller personer verksamma vid inrättningen har ansökt om eller beviljats patent för genetiskt modifierade djur under de två aktuella åren. Patent som meddelats är offentliga. De patent som meddelats av () kungörs i . Vissa delar i en ansökan om patent är också offentliga. Redan från den dag en ansökan lämnas in till PRV är ansökningens nummer, sökandens namn och uppfinningens benämning offent- liga. När 18 månader har förflutit efter ansökningens ingivningsdag blir ansökningen i sin helhet offentlig, om den inte redan före dess blivit offentlig genom att patent har meddelats. För att försöka verifiera uppgifterna i enkäten om patent har utredningen kontaktat PRV och European Patent Office (EPO). På svenska kallas EPO Europeiska patentverket. PRV är den myndighet som meddelar patent i . Ett patent meddelat av PRV gäller bara i . Skall en uppfinning – i det här fallet ett genetiskt modifierat djur – exploateras även utom- lands är det därför ofta nödvändigt att utöka patentskyddet. Tidi- gare gjordes detta genom att en ansökan om patent lämnades in till Verksamhet med genetiskt modifierade djur i varje land för sig, dvs. den myndighet i dessa länder som är behörig att pröva ansökningar om patent. Genom att allt fler länder an- sluter sig till internationella patentkonventioner blir det dock lättare att få skydd för en uppfinning även i andra länder. är anslutet till ett par internationella patentkonventioner: (PCT); en konvention som admi- nistreras av World Intellectual Property Oraganization i (), och European Patent Convention (EPC). EPC konventionen inne- håller en fullständigt reglering av ansökningsförfarande och förutsättningar för att få s.k. europeiskt patent. Samliga med- lemsstater i EU – och även ett antal andra stater – är anslutna till EPC. Den svenska patentlagstiftningen är utformad så att den uppfyller kraven i de båda konventionerna.