sou · GRB3121d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Centret får bi- drag från , , EG:s struktur- fonder och andra bidragsgivare. Bidraget från 2003 är . Även här har givit visst verksamhetsbidrag. Antalet gäster, besökare och andra i verksam- heten involverade har sedan starten varit 430 från 24 länder. Antal beviljade Composer in Residence-vistelser uppgår till över 40. Med ett mer formaliserat samarbete inom och in- rättandet av 1993 (, ) har det gränsöverskridande, internationella sam- arbetet i nordligaste region blivit verklighet. De nord- ligaste delarna av , och samverkar där till- sammans med den nordliga delen av nordvästra inom ramen för ett fredsprojekt, där ekonomiskt och kulturellt sam- arbete ska bilda grunden för avspänning och integration i området. Målet är att genom erfarenhetsutbyte bidra till en djupare för- ståelse av demokratins komplexitet. Nätverk inom olika områden som miljö, media, utbildning, bibliotek och litteratur har till- kommit . Som exempel på samarbetsprojekt kan nämnas nätverken , inrättat 1995 med säte i , och Barents litteraturcenter i , som invigdes . invigdes ett Barents Körcentrum vid i . Regioner och regionala institutioner Regionernas internationella kulturutbyte har ökat väsentligt . Ofta sker det inom ramen för samarbetsavtal men också på initiativ av enskilda institutioner, fria grupper, kulturarbetare m.fl. Kulturutbytet är i många fall av nationellt intresse. De politiska förändringarna i har i hög grad bidragit till att svenska regioner sökt samarbete med grann- regioner på andra sidan . Svenska regioner samarbetar även med regioner i . På regional nivå och länsnivå finns internationellt kulturutbyte med över 30 län resp. regioner i mer än 13 olika länder. Flertalet av vänlänen och regionerna ligger i och i , några i . och har omfattande in- ternationella samarbeten inom kulturområdet. I består utbytet till stor del av att konstnärer, ensembler, kultur- institutioner, kulturförvaltningar m.fl. från regionen mottar in- bjudningar till festivaler, utställningar etc. i utlandet eller själva tar initiativ till sådana. Till exempel erbjuds regelbundet att ge konserter runtom i världen, vidare har internationella kontakter och nät- verkssamarbete, och ingår i flera internationella nätverk. Den årliga filmfestivalen i () är största internationella filmfestival, med ca 110 000 besökare . Den internationella mässan och Bibliotek i () är likaså den största i sitt slag i , och i publikstorlek jämförbar med filmfestivalen. Olika företrädare för kulturliv har ett betydande interna- tionellt samarbete. around är exempel på en omfattande svensk-dansk satsning med Musik i Syd som svensk part. har haft mycket internationellt samarbete inom ramen för Sidas kulturbistånd, och Museer deltar i SAMP (Swedish-African Museum Programme), ett Sida- finansierat program som stöder kontakter mellan svenska och afrikanska museer. SymfoniOrkester och Museer driver projekt i den mångkulturella stadsdelen och man arbetar aktivt för att få stadens invandrargrupper till institutionerna. har flera exempel på gränsöverskridande sam- arbete. I syfte att stärka det kulturella samarbetet i Öresundsregio- nen instiftades 1997 den svensk-danska fonden Kulturbro. Fonden hade som huvuduppgift att markera som ett område med egen starkt kulturell dragningskraft. Den hade också till syfte att få kulturinstitutionerna att arbeta tillsammans för att skapa en attraktiv region och framhäva regionens position interna- Detta skedde bl.a. genom att Kulturbro-biennaler har arrangerats . ska etableras som designregion 2005. Vad gäller länsmuseernas internationella verksamhet kan kon- stateras att flera museer bedriver samarbete med alltsedan 1989, då SAMP inleddes. Exempel på detta är som deltagit i program i , i och (nu Regionmuseum ) i . Samarbetet mellan de svenska kustlänens museer och Östersjö- länderna har också varit intensivt . De flesta länsstyrelser i har omfattande internationella kulturkontakter, främst i . En stor del av dessa kontakter utgörs av samarbete med vänlän. De olika projekten med kulturanknytning handlar främst om kulturmiljövård/kulturarvs- frågor men även om utvecklande av kulturturism och olika kultur- aktiviteter såsom teater, konstutställningar och musikarrangemang. Länsstyrelsernas samarbetspartners vid kulturutbyte är främst landsting, kommuner, kulturinstitutioner, museer och Svenska in- stitutet. Vissa samarbeten finansieras också av Sida. Länsstyrelserna verkar också som informationsspridare vid fram- för allt EU-kontakter och EU-projekt. Många län medverkar i och medfinansierar strukturfondsprojekt och olika Interreg-projekt, framför allt inom kulturarvsområdet. Flera länsstyrelser har nätverkskontakter, exempelvis med Inter- national , en NGO inom kultur- miljöområdet, med ett globalt nätverk av experter, som bl.a. med- verkar i världsarvskonvention. Vidare har många län kontakter med nätverk för nordiska och allmäneuropeiska världs- arvsfrågor. Svenska kommuner har ett långt utvecklat internationellt sam- arbete. Till de traditionella vänortskontakterna i har fogats nya vänorter och projektpartners i länderna runt men även i övriga och utanför. Kommunernas kulturella utbyte gäller framför allt Östersjö- länderna men, som nämnts ovan, även i övriga och världen. Finansieringen sker av kommunerna samt i vissa fall tillsammans med andra såsom Sida, UD, EU, , och enskilda finansiärer. Utbytet och kontakterna sker i stor utsträck- ning på initiativ av kulturlivets aktörer såsom institutioner, grupper och enskilda kulturarbetare. Drygt 220 kommuner i har vänorter eller samarbete inom kultur med över 700 orter i drygt 35 olika länder i världen. Samarbetets omfattning varierar avsevärt. I finns drygt 150 svenska vänorter eller orter med kultursamarbete. Därefter kommer i storleksordning och . Ett stort antal vänorter ligger också i , , och . Ett mindre antal finns i några länder i , och i ett tiotal delstater i . Det internationella samarbetet ökade påtagligt . Arenorna för mellanstatligt samarbete har därmed blivit flera, och kontaktytor har breddats väsentligt. Kulturen rör sig i stort sett fritt över gränserna. Organisationer som och står kanske främst för idédiskussioner inom kulturens område, men har minskad betydelse för det internatio- nella kultursamarbetets ekonomiska förutsättningar. Samarbetet inom EU är mycket viktigt. För svensk del kommer betydelsen att öka ytterligare i och med att medlemskretsen ökas. I regeringsförklaringen hävdas att ska vara aktivt inom EU. Självfallet ska detta också gälla kulturområdet. EU:s krav på medfinansiering ökar behovet av nationella medel om kulturlivet ska utnyttja denna möjlighet till internationellt sam- arbete. Många institutioner inom kulturarvssektorn som arbetar långsiktigt och inte bedriver omfattande verksamhet av evene- mangskaraktär avstår från att söka EU-medel. ansökningsförfarandet och den tunga administrationen försvårar ansökningar och minskar nettoeffekten av stödet. Det regionala samarbete som förs på internationell nivå finner ständigt nya vägar. En tydlig trend är att ett ökat handelsutbyte och näringslivsutveckling också underlättar och ökar kulturutbytet. Exemplen på detta är många, särskilt inom . EU:s Interreg-program har också spelat en viktig roll i detta avseende: bör verka för fortsatt stöd till detta regionala kultursam- arbete. De tre internationella kulturinstituten i upplevs vara av stor vikt för svenskt konstnärsliv och fyller en central funktion som arbets- och mötesplats för författare, översättare, konstnärer och tonsättare. En samverkan har utvecklats med kulturinstitutioner såväl runt som på andra håll i . Positiva resultat har uppnåtts och det är därför viktigt att resurserna för de tre centren säkras. Iku har noterat att det EU-stöd från struktur- fonden Mål 2 Öarna som ÖFÖC, BAC och VITC uppbär kommer att upphöra 2004, vilket i synnerhet kommer att drabba VITC. Iku har efter kontakter med nordiska organ konstaterat att det är ganska vanligt att bidrag ges till samma ändamål år . Detta gör att det blir en bristande flexibilitet i bidragsgivningen och att nya ansökare har svårt att få stöd, trots att de kan presentera ange- lägna projekt. Den utpräglat genreinriktade strukturen på bidrags- givningen försvårar stödet till tvärkulturella projekt. Sådana projekt stöds huvudsakligen endast inom ramen för Nordiska ministerrådets kultursatsningar utanför , eller i viss mån av . Ett annat problem är att de nordiska sats- ningarna är otillräckligt kopplade till de nationella initiativen. I den nödvändiga översyn av kultursamarbetet som Nordiska minister- rådet nu genomför har samma förhållanden konstaterats. engagemang inom det nordiska kulturella samarbetet tycks ha minskat , trots att vi i den nordiska fördelningsnyckeln står för den enskilt största delen av den totala finansieringen (). Svenska staten och det svenska kulturlivet kunde gärna uppvisa ett ökat engagemang i detta sam- arbete, en process som möjligen kunde underlättas om fler av Nordiska ministerrådets samarbetsorgan inom kulturområdet hade varit placerade i . De svenska regionernas kulturkontakter är i många fall av natio- nellt intresse och förtjänar därför att uppmärksammas även vid kulturfrämjande i utlandet. Iku har inte haft möjlighet att göra en närmare studie av hur mycket pengar som svenska regioner och kommuner avsätter för internationellt kulturutbyte, men har kunnat notera att aktiviteterna är betydande och växande till sin omfattning. Här borde finnas utrymme för ett ökat samarbete mellan staten och regionerna. Vid norska arbetar t.ex. ett flertal tjänstemän enkom med att koordinera och samverka med fylkeskommunernas internationella kulturverksamhet. ansvarar för hanteringen av förbin- delser med andra länder. Den är en del av och består av i (UD, ), 102 utlandsmyndigheter (ambassader, delegationer, representatio- ner och konsulat) samt ca 400 honorärkonsulat. Utlandsmyndig- heterna är direkt underställda men är sam- tidigt fristående myndigheter. Det innebär att utrikesförvaltningen både är departement och ämbetsverk, något som är unikt inom den svenska statsförvaltningen. UD:s uppdrag är att förse departementsledningen med kvalifi- cerat beslutsunderlag, att företräda regeringen vid internationella möten och att främja svenska utrikespolitiska och ekonomiska intressen. Det gäller bland annat att förbättra de internationella villkoren för samverkan mellan nationer, organisationer, företag och enskilda. UD har också ansvaret inom för information om i utlandet Utlandsmyndigheternas uppdrag är att bevaka svenska intressen. De ska i sitt uppdrag vara drivande, synliga och engagerade och ge en god service åt , svenska myndigheter, företag, organisationer och enskilda medborgare. UD:s Press-, Informations- och Kulturenhet (PIK) svarar för informationen till media och allmänhet om UD:s verksamhet och svensk utrikespolitik. Enheten planerar och samordnar den statligt finansierade Sverigeinformationen i utlandet. PIK består av fyra sektioner: presstjänsten, informationstjänsten, kultur- och främ- jandetjänsten samt webbtjänsten. Med ett intervall på ungefär 18 månader kallar hem utsända tjänstemän (inklusive de särskilda pressråden och kulturråden) från utlands- myndigheter vilkas PIK-verksamhet bedöms som mest omfattande eller har särskild aktualitet. Kultur- och främjandetjänsten vid PIK (PIK-KULT) planerar och samordnar den statligt finansierade Sverigeinformationen; kultur- främjande och allmänt Sverigefrämjande i utlandet; är kansli för i utlandet (NSU); ansvarar för deltagande i världsutställningar samt är huvudman för (). PIK-KULT ansvarar också för kontakterna med utlandsmyndigheterna i press-, informations- och kultur- frågor, och fördelar särskilda medel till ett antal av myndigheterna för denna verksamhet. Dessa medel uppgår till totalt , varav överförts till UD:s pressrum för inbjudningar av utländska journalister. Enheten har i vissa fall också fördelat medel direkt till utlandsprojekt. Vid PIK- KULT arbetar sju tjänstemän. och inre marknaden (EIM) har det samlade ansvaret på UD för export- och investeringsfrämjande åt- gärder, och fördelar särskilda medel till myndigheter med ansvar för export och investeringsfrämjande (och Invest in , . Näringsministern är i enlighet med ett s.k. § 5-förordnande ansvarig i regeringen för dessa frågor med EIM som ansvarig sakenhet på UD. Med ett regeringsbeslut fick ett särskilt uppdrag avseende Internationell marknadsföring strategiska branscher (IT och telekom, bioteknik, förnybar energi och upplevelseindustri) om kronor, varav 3 miljoner avsåg upplevelseindustrin. fördelades 2003 (efter ansökan) till utlands- myndigheterna för projekt med export-, import- och investerings- främjande syfte. Regeringen har också avsatt medel för att i sam- arbete mellan berörda enheter på UD (med EIM som beredande enhet), , Föreningen m.fl. ta fram ett profilprogram för design för utrikesrepresentationen senast . () har ansvaret för Sida, i och Generalkonsulatets i sektion för turkisk-svenskt samarbete (se kapitel 7.1.2. och 11.3). (SI, ) skapades 1945 som en ideell förening med uppgift att till gagn för kulturella, sociala och ekonomiska förbindelser med utlandet samordna och stödja den upplysningsverksamhet om i utlandet, som redan på- går, samt att, där så kan befinnas behövligt och lämpligt, uppta nya verksamhetsgrenar i kulturutbytets tjänst.1 Stiftare var svenska staten och ett antal enskilda personer och företag. Svenska insti- tutet blev en helstatlig stiftelse 1970, och är en statlig myndighet under . SI leds av en generaldirektör som också ingår i den av regeringen utsedda styrelsen. SI har till huvuduppgift att sprida kunskap om i utlandet och att svara för utbyte med andra länder inom kultur, utbildning, forskning och samhällsliv i övrigt. I sin verk- samhet ska SI främja svenska intressen och bidra till tillväxt, syssel- sättning och kulturell utveckling i . Institutet har därutöver uppgifter inom ramen för det internationella utvecklingssam- arbetet. består av ett verksledningssekretariat med underlydande stödgrupper och de tre sakenheterna Sverige- information, Kultur och Samhälle, Utbildning och Forskning, samt (CCS) i . Vid institutet arbetar ca 80 personer och åtta vid CCS. SI:s totala nettoomsättning uppgår till . Av dessa går ca till förvaltning (personal, lokaler, drift). Verksamheten finansieras via ett flertal olika anslag, varav (67,) kommer från myndighetsanslaget via UD, (114,) från sakanslag och resterande (25,) från uppdrag från huvudsakligen Sida eller UD. De två största sakanslagen; Samarbetet med Central- och Öst- () och Anslaget för Visbyprogrammet () omfattar tillsammans av sakanslagen och av SI:s totala finansiering. 1 Svenska Bilder – Översyn av Sverigeinformationen (Ds 1993:72) SI är verksamt inom följande områden: Samarbete med Central- och Östeuropa2 och Samhälle ansvarar för det internationella kultursamarbetet. Enheten svarar för att anordna, medverka vid eller stödja presentationer av utomlands genom utställ- ningar, gästspel, filmvisningar etc. Enheten svarar även för stöd till översättning av svensk litteratur. Vid enheten finns 21 tjänster. publicerar elektronisk informa- tion och skrifter samt svarar för försäljning av både egenproduce- rade och andra skrifter via den egna bokhandeln . Den omfattande informationsverksamheten innefattar ansvaret för webbportalen , till vilken hör intranätet för allmänt Sverigefrämjande, . Enheten stödjer utlandsmyndigheterna i deras informationsverksamhet. Vid enheten finns 19 tjänster. och Forskning svarar för stipendier och stöd till institutionssamarbete, information och presentation av svensk utbildning (bl.a. genom ) samt stöd till svenskundervisning vid universitet och högskolor utomlands. Vid enheten finns 17 tjänster. Medel för kulturverksamhet finns under politikområdena Utrikes- och säkerhetspolitik, Samarbete med Central- och Öst- samt Kulturpolitik. Därtill har SI sedan närmare ett samarbete med biståndsmyndigheten avseende kulturutbyte med utvecklingsländer i , och Latin- . Sex avtal har bilateral eller regional karaktär och förnyas , medan ett sjunde avtal löper kontinuerligt sedan starten. I följande beskrivning berörs endast kultursamarbetet inom politikområdena Utrikes- och säkerhetspolitik, Samarbete med och Kulturpolitik samt samarbetet med Sida. Kultursamarbetet inom Utrikes- och säkerhetspolitik, vilket i princip avser den industrialiserade världen, uppdelas i Information 2 uppgår 2004 i Internationellt utvecklingssamarbete och presentation och Utbyte och samarbete. Med presentationer av- ses manifestationer som utställningar, mässor, konserter, film- veckor, dans- och teaterföreställningar. har Sverigefrämjandet fått en allt viktigare roll i SI:s arbete. Presenta- tionerna kan antingen vara initierade av regeringen, som exempelvis de många designsatsningarna, eller framsprungna ur ett ömsesidigt intresse eller efterfrågan från såväl som andra länder. SI:s roll är att i dialog med de inblandade parterna koppla samman intressen och ambitioner till en konkret helhet, exempelvis en Sverigevecka eller ett utställningsprojekt. Inom verksamhetsgrenen Utbyte och samarbete initierar och stöder SI möten mellan enskilda kulturutövare, författare, musiker eller andra experter från och andra länder. Inom denna verksamhet ryms även det så kallade expertutbytet, där SI efter samråd med utlandsmyndigheterna inbjuder utländska experter till ett skräddarsytt besöksprogram i . Expertutbytet kan vara en första kontakt inför en kommande större manifestation. Det övergripande målet för kultursamarbetet inom politik- område är att bidra till att främja och för- djupa demokratins kultur i samarbetsländerna. Verksamheten om- fattar endast utbyte och samarbete. Kultursamarbetet kan ha formen av större projekt som utställningar, gästspel, filmsamarbete eller samarbete inom dans och teater eller som möten mellan en- skilda kulturutövare. I samtliga projekt ska den demokratifräm- jande aspekten beaktas. Till skillnad från främjandeprojekten inom i-landssamarbetet är det lärandeprocessen i mötet mellan de svenska och de utländska utövarna som är det viktigaste. Området Kulturpolitik indelas i presentationer och utbyte och samarbete. Inom de traditionella kulturområdena dans, musik, ut- ställningar m.m. är verksamheten i det närmaste identisk med den inom Utrikes- och säkerhetspolitik. Den enda verksamheten inom politikområdet som har en egen identitet är stödet till översättning av den svenska skönlitteratur som SI administrerar. Kultursamarbete med länder i , och sker inom ramen för avtal som SI har med Sida. Syftet med verk- samheten är att medverka till nätverksutveckling, intellektuell dialog och interaktiva möten mellan professionella kulturutövare i och utvecklingsländer. Sådant kan ske inom ramen för exempelvis konstnärliga framträdanden av olika slag, konferenser, filmveckor, litterära sammankomster, utställningar etc. Det eko- nomiska stödet har i första hand formen av resebidrag. av projekt och deras innehåll sker oftast i nära samarbete med SI. Institutet är ibland också initiativtagare. SI genomför ca 900 visningar av svenska spelfilmer i olika språkversioner (främst engelska, franska och spanska) i icke-kom- mersiella sammanhang i utlandet. Verksamheten omfattar dels en service till utlandsmyndigheternas publika arrangemang, dels film- veckor och evenemang i samarbete med utlandsmyndigheter och/eller utländska organisationer. SI arrangerar även symposier, seminarier och workshops för att ge svenska filmarbetare möjlighet till fördjupad dialog med utländska kolleger. Främst omfattar denna verksamhet länder där ger bistånd i form av stöd till infrastruktur och demokratiutveckling. SI kompletterar informationen kring svensk film på utländska språk genom egna databaser, tryckta publikationer och elektroniska dokument. SI är den institution som har till uppgift att sprida kännedom om svensk litteratur i utlandet. Stöd till översättningar av svensk skön- litteratur kan sökas av utomnordiska förlag (projekt som rör handhas av ). Stödet omfattar över- sättning av prosa och poesi samt barn- och ungdomslitteratur. Stöd till översättning av svensk dramatik kan sökas antingen av förlag eller av teater när kontrakt för uppförande finns. Utländska tid- skrifter kan söka stöd för utgivning av temanummer om svensk litteratur. Stödet är främst avsett för modern litteratur men stöd till klassikerutgivning ges i språkområden där den svenska litteraturen är svagt representerad. SI gav stöd till ett hundratal titlar; av dessa svarade för det största antalet. SI ger också stöd till översättare. De professionella översättarna av svensk skönlitteratur kan t.ex. söka rese- och uppehållsbidrag för att komma till och arbeta med sina översättningar. SI anordnar också seminarier och översättarmöten både i och i utlandet. För svenskundervisningen i utlandet, se kapitel 11.4 och för Centre Culturel Suédois i , kapitel 11.3. (Sida, ) är en myndighet som inrättades 1995 efter en sammanslagning av fem tidigare biståndsorganisationer (det ursprungliga SIDA, Development Authority, bildades ). Sida har drygt 600 anställda i och ytterligare 150 tjänstemän vid ett 40- tal svenska utlandsmyndigheter och Sidakontor i utlandet. Vid Sidas enhet för kultur och medier arbetar åtta tjänstemän, och inom övriga Sida ytterligare tre personer med samarbete inom kultur och medier. Det totala biståndsanslaget 2003 uppgår till ca (exkl. förvaltningsanslaget). uppgick insatserna inom området för kultur och media till (mot- svarande ). Av detta svarade kultursamarbetet för . Insatserna sker på global, regional och nationell nivå. I Sidas verksövergripande Policy för kultursamarbete är målsätt- ningarna, förutom de övergripande biståndspolitiska målen, de som framkommit inom ramen för . Likaså har from the , samt The Plan of Action från kultur- ministermötet varit av stor betydelse för utvecklandet av en policy. Sidas regleringsbrev fastslår att målet för kultur- samarbetet är att främja kulturell mångfald, skapande verksamhet, samt en hållbar utveckling baserad på respekt för de mänskliga rättigheterna Det mångdimensionella fattigdomsbegreppet, hiv/aidsproblematiken och jämställdhet mellan könen ska prägla arbetet. Insatser för fredsbevarande arbete ska utvecklas. Områden som har definierats i Sidas kulturpolicy är följande: Målet är att skapa förutsättningar för en kulturpolitik som respekterar de mänskliga rättigheterna och tar hänsyn till utövarnas kunskaper, åsikter och visioner. 2.Det fria ordet och medierna. Målet är att stödja journalistikens utveckling och främja oberoende mediers möjligheter att bidra till allmänhetens tillgång till information och samhällsdebatt. 3.Information och samhällsdebatt i det civila samhället. Målet är att skapa förutsättningar för allmänhetens tillgång till fri informa- tion och möjlighet att delta i samhällsdebatten. 4.Utbildning och skapande verksamhet. Målet är att skapa förut- sättningar, särskilt för barn och ungdom, att delta i skapande verksamhet. 5.Institutionell infrastruktur för kultur. Målet är att skapa förutsättningar för professionella möten och regional sam- verkan mellan kulturutövare i utvecklingsländerna. Målet är att skapa förutsättningar för ett hållbart bevarande och nyttjande av kulturarv. 7.Kultur- och medieproduktion. Målet är att skapa förutsättningar för området i utvecklingsländerna. Målet är att skapa förutsättningar för en internationalisering som tar tillvara olika länders kulturella sär- art och motverkar globaliseringens likriktande effekter. Sida har i ökande grad stött utvecklandet av partnerskap mellan kulturinstitutioner i och utvecklingsländer, istället för att genomföra kultur- och mediebistånd mellan traditionella bistånds- organisationer. Denna inriktning har haft som mål att säkra kvalitet och hållbarhet samt att skapa former och rum för ett jämställt kulturutbyte och samarbete.