sou · GRB3127d6 · 2004-01-01 00:00:00 — , , , L., A cost-benefit analysis of the community- based injury prevention programme in , – a WHO Safe Community. Public Health, 2001;115:317-322. , A., , B., , C., , K. & , B., Economic-Evaluation Methods in Safety Promotion. I: ., , Schelp L. (eds). Lieberg, M., Plats för ungdom – om ungdomar och ungdomskulturer i det offentliga rummet. Bilagedel till SOU 2003:127. & Gregersen, NP., Kartläggning av trafiksäkerhetsunder- visningen i . VTI rapport nr 392, . , A., Att leka är nödvändigt. En antologi om lek. Almqvist&Wiksell Förlag, 1989. , G., Barndomsparadis och barndomsprojekt – förhållningssätt till platser för barn. , , 1995. ), Barn i stan? Om barns tillgång till stads- bygden. i , Höga ljudnivåer. Rapport 2001:4, 2001. , Hälsoskadligt buller. Maycock, G., Lockwood, CR. & , ., The accident liability of car drivers. Crowthorne, 1991. ), Skololycksfall och skolans uterum. , , , L., Aldenberg, E. & Schelp, L., Elevers arbetsmiljö & skaderisker. , Rapport 1997:15. Childhood Doamin, Play and Space in Child Development, , , (1990). ., , P., Nicholl J., ., , G., Wild, D. Can we prevent accidental injury to adolescents? A systematic review of the evidence. Injury Prevention 1995; 1: 249-255. & , M., Ekonomisk utvärdering av folkhälsoarbete. Hälsoekonomi för folkhälsoarbete – introduktion och debatt. , F., Utomhuslekens miljöförutsättningar i förskolan (Manus 2003), avhandling, (publiceras 2004) vid , , SLU. Mölstedt, H., , R., Hjern, A. & Bremberg, S., Barnsäkerhet i praktiken. En kunskapsöversikt över skade- förebyggande åtgärder med dokumenterad effekt. , och Ungdomshälsa, Sam- hällsmedicin 1999:4. NASP, , Veten- skapsrådets planeringsgrupp för barn och ungdomspsykiatrisk och socialpedagogisk forskning . Vård av suicidala barn och ungdomar med familjer, 2003. Rapport från arbets- gruppen Miljöfaktorer till . Underlagsrapport 5, 1999. Nilheim, J., Kan ni gå ut och leka? Barns utomhusmiljö i nybyggda innerstad. KTH, och samhällsplanering. Examensarbete i samarbete med avd för planering. Nr 99–93. , N., Barnens stad en barnvänlig stad för barns bästa, lek och inflytande. IPA-Barns rätt till lek, 2002. , P., Fritid i skilda världar. Nolén, S. & , K., Effekter av åtgärder för ökad cykelhjälms- användning. VTI Rapport 487. Nolén, S., Cykelhjälsanvändning i –2002. Resultat från VTI:s observationsstudie . VTI notat 37-2003. Nolén, S., . Muntlig presentation vid . Nolén, S., . Telefon- och mejlkontakt . Nordlöf, P., , sektionen för Planeringsunderlag. Muntlig information, . , E., Förskolepedagogik i praktiken. , E., Lek, lekplatser, lekredskap. En utvecklingspsykologisk studie av barns lek på lekplatser. , LiberFörlag 1977. , L., Kottar och legobitar. I: Barn i stan? Om barns tillgång till stadsbygden. OHare, m.fl., Bicycle and Effectiveness. 2003, manus. & , H., Olycksfall i Norra län. Kartläggning av olycksfallsskador . , G., Adolescent depression. Epidemiology nosology, life stress and social network. Olvenmyr, E., Tema: barnsvänligt. Att ge plats för barnen. , , 2003. Petridou, E., et al. Adolescents in High-Risk Trajectory: Clustering of Risky Behaviorand the Origins of Socioeconomic Health Differentials. Preventive Medicine 26, 215-219 (1997). , B., Ett nytt paradigm i synen på barn och barndom. Innebörd, genomslag och konsekvenser i samhällsplaneringen. , B., Stadsbarndom. Om barns vardag i en modern förort. , Mänskliga rättigheter. Konventionen om barnets rättigheter. UD info 1996:2. Reneland, M., Barns tillgänglighet till skolor och idrottsanläggningar i sex svenska städer. Artikel till 2003 den 26–. , Svenska folkets tävlings- och motions- vanor 2002. , Brandsäkerhet vid tillfälliga campingplatser, så här gör man på . , Dödsbränder 2002. , , 2003. , från olyckor, PM sammanfattning. , Olyckor i siffror. En rapport om olycksutvecklingen i . , Samhällets kostnader för olyckor. Kostnader för det förebyggande arbetet. FoU rapport , 2000. , A., Sociotopkarta för parker och andra friytor i – om metoden, dialogen och resultatet. stads- byggnadskontor, . , A., Vuxnas lekvärld, En studie om vuxnas erfarenheter av lek, Avhandling, Studies in Eduactional Sciences. , K., Olycksfallsregistrering vid kirurgen, 1995/96. Rapport 4/96. Schyllander, J., Utredare vid Nationellt återföring från Olyckor (NCO) vid . Sellers, I. & , M., Hur beaktas barns intressen i fysisk planering? i län, Samhällsbyggnadsenheten, i utveckling 2002:39. Servais, SG., , , , , , L., Grundberg, K., , A., , IL. & , M., Arbetsmiljökvalitet i skolan. 2002:9, , 2002. , Säkerhet på idrottsanläggningar, , 1999. , S., Samhällets kostnader för olyckor och olycksförebyggande arbete. , M., , U., , A., , A. & Hurtig- Wennlöf, A., Om barnens vardagliga aktivitet och gällande rekommendationer. Svensk Idrottsforskning, nr 3 2003. , Barn/Personal i barnomsorg avseende . Barn- omsorgen i siffror 1998. , BRUK – för kvalitetsarbete i förskola och skola. , Elevmedverkan i skolans arbetsmiljöarbete genom elevskyddsombud. Förslag till föreskrifter och underlagsrapport, . , Gruppstorlekar och personaltäthet i förskola, förskoleklass och fritidshem. , beställningsnummer 03:824, , 2003. & , Hem- och fritidsolycksfall i , Årsrapport–EHLASS 2000. , , 2002. Hem- och fritidsolycksfall i , Årsrapport–EHLASS 1999. Rapport 2001:14, , 2001. , Modin-Tryck, 2001. , Hur bedrivs Skolhälsovård – förutsättningar och hinder. En studie omfattande nio kommuner 2003. , Höga ljudnivåer – ungdomars beteenden, kunskaper och attityder. , Skolhälsovården Underlag för egenkontroll och tillsyn. 1998:10 , 1998. Stöd i självmordskriser. Nationellt program för utveckling av själv- mordsprevention. , Statistik drunkningsolyckor 1997-2001. , särskilt uttag patientregistret 2003. , K., Effekter av kampanjer, debatt och opinionsbildning? Förändringar i föräldrars omsorg om barnens trafiksäkerhet. Resultat från två rikstäckande undersökningar om barn i åldrarna 4–12. Statens väg- och transportforsknings- institut. , officiella statistik. Statistiska med- delanden. Markanvändningen i tätorter 2000 och förändringar 1995–2000, 2003. , Underlag för första uppföljning och utvärd- ering av miljömålet God bebyggd miljö. Avdelningen för miljö- och regionalstatistik, . stadsbyggnadskontor, Sociotopkarta för parker och andra friytor i – om metoden, dialogen och resultatet, . & , R., Konsumentsäkerhet som begrepp, strategi och forskningsområde. I: Konsumentsäkerhet och skade- analys. 1999:8, , 1999. , B., Samhällets kostnader för olyckor. , , 1997. , B., vid . Muntlig information, . , G., Saartok, T. & Renstörm, P., Inga barn på bänken! Medicinska aspekter på fysisk aktivitet under skolåren. Svensk Idrottsforskning, nr 3, 2003. Sundbom, L. & , T., Tillbud och skador inom barnomsorgen, 1998. , C., Medicinska synpunkter på barnmisshandel. SOU 2001:72, Bilaga 2 i Slutbetänkande av Kommittén mot barnmisshandel. , M., Lekfulla ! I: , L. & , M. ), Barn i stan? Om barns tillgång till stadsbygden. Stads- miljörådet 2001. & , S., Registrering av olycksfallsskador, ett samarbetsprojekt mellan Folkhälsan och kirurgmottag- , Förstudie av skyddsglasögon för inne- bandy. , 1898- 1998. , Det trygga badet 2003 Rapport. , Statistik drunkningsolyckor. , T., Konsekvenser av restriktioner för biltrafik i städer. The moped and the A1-category (125cc) motorcycle in Europe. A literature and questionnaire study commissioned by the . Leidschendam, 2003. , G., , A., , P., , E., Falkmer, T. & Matstoms, Y., Trafiksäkerhet vid skolskjutsning, slutrapport. VTI rapport 480. Statens väg och transportforskningsinstitutet. , G., , P., , A., Yahya, M-R. & , EM., Trafiksäkerhet vid skolskjutsning – Enkät till ett urval av barn och föräldrar. VTI notat 14-2001. Statens väg- och transport- forskningsinstitut. Terjestam, Y., Säkerhet i vatten. Intervjuer med grundskoleelever och deras föräldrar, . , The Guide to the Health, Safety, and Welfare at Music and Similar Events. 1999 HSE Books HSG 195. , D., Rivara, F. & , R., for preventing head and facial injuries in bicyclists (). The Cochrane Library No. 1:1-27, 2003. & , H., Gående och cyklister. Exponering och skaderisker i olika trafikmiljöer för olika åldersgrupper. VTI med- delande 886, 2000. , H., Resor till skolan. Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) och (). 30/2000. , C., Children in cars. Some aspects of the safety of children as car passengers in road traffic accidents. Supplement, 1987;339:1-35. Titman, W., Grounds for Concern. A report on secondary school grounds. Learning through Landscapes, 1994. Towner, E., Dowswell, T., , S. Updating the evidence. A systematic review of what works in preventing childhood unintentional injuries: Part 1. Injury Prevention 2001a; 7:161-164. Towner, E., Dowswell, T. & , S., Updating the evidence. A systematic review of what works in preventing childhood unintentional injuries: Part 2. Injury Prevention 2001;7:249-253. , Bara vara – mötesplatser på ungas villkor. rapporterar 21, 2001. , D., Eating disorders and suicide. Ingår i Suicide An unnecessary death, 2001. , G., Epidemiology and prevention of bicyclerelated injuries in . Akademisk avhandling vid , , 2001. Wenäll, J., Barn i bil – en studie av dödsolyckor –1997. VTI notat 46-2001. Wenäll, J., Barn i bil. Lagkrav, råd och tips. VTI notat 26-2003. Statens väg- och transportforsknings- institut. & , D., Självmordsprevention i skolor i , 2003. WHO, Stödmaterial för lärare och annan skolpersonal, Att före- bygga självmord och självmordsförsök hos skolelever, 2001. Wilhjelm, H., Contex, Barn och omgivelser - virkelighet med flere fortolkningar, Akademisk avhandling 8, i , 2002. Vinsrygg, G., Självskadning. Empati 1/02. , A., , L. & , B., Skador och mortalitet vid MC- och mopedolyckor i –1994. 2003;14:1238-1241. Vågberg, M. Så många barn - så mycket ansvar. Barnomsorgs- personals upplevelse av risker i närtrafikmiljön. Forsknings- gruppen för miljöpsykologi och pedagogik. Högskolan för Lärarutbildning i , 1994. Vågberg, M. Kan vi gå ut? En intervjustudie av förskolepersonals resonemang om trafiksäkerhetsarbetet i förskolan. Forsknings- gruppen för miljöpsykologi och pedagogik. i , 1996. , Trafikskadade i baserat på statistik från hälso- och sjukvård och polis, VTI meddelande 908:2001. & , Trafik, miljö och samhällsplanering – ger fakta och exempel på studier i närsamhället. & , Trafik för en attraktiv stad. Cykelhjälmslag för barn. Dödade mopedister i åldern 0–, 1997–2002. , vid grantomta. , Publikation 2003:41, 2003c. , Forska och lära i närsamhället. , Inriktningsdokument Barn. , Mer cykeltrafik på säkrare vägar. Nationell strategi för ökad och säker cykeltrafik. , Remissyttrande om ny körkortslag. Ett förslag till införande av obligatorisk handledarutbildning vid körkort- sutbildning. , , PM(internt) säkerhet och sekretessfrågor, 1997. , , Årsrapport . , rapport 2000:39. , , Årsrapport . , rapport 2001:93. , Utredning om ett stegvist förarutbildningssystem. Remissanalys, överväganden och slutgiltiga förslag. , Skador registrerade i , Skadeenheten i , 2003. , Vår Arbetsmiljö, Metodmaterial om skolans arbetsmiljö, år 1-6. , Vår Arbetsmiljö, Metodmaterial om skolans arbetsmiljö, år 6-9 och gymnasieskolan. , Elevolycksfall, Projektrapport och . / 97 11 17. , Sammanfattning av i Malmös tillsyn avseende de yngre elevernas arbetsmiljö. , Elevernas arbetsmiljö. Rapport 058, . , M., , U., , K. & , A., Head and cycling fatalities in Northern . International journal of Epidemiology 1993;22:483-8. Lagar, förordningar och föreskrifter AFS 1996:1, författningar, Minderåriga. AFS 2001:1, föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete. BFS 2002:19, byggregler. KOVFS 1993:9, Föreskrifter om leksakers säkerhet. SFS 1970:340 Förordningen om skolskjuts. SFS 1976:380, Arbetsskadeförsäkringen. SFS 1977:1160, Arbetsmiljölagen. SFS 1977:1166, Arbetsmiljöförordningen. SFS 1982:80, Lag om anställningsskydd. SFS 1985:1100 Skollagen. SFS 1986:1102, Räddningstjänstlagen. SFS 1988:1604, Produktsäkerhetslag. SFS 1988:9, Sekretesslagen. Förordning med instruktion för . SFS 1992:1327, Lag om leksakers säkerhet. SFS 1992:1534, Lagen om CE-märkning. SFS 1993:387, Lag om stöd och service till vissa funktionshindrade. SFS 1993:1617, Ordningslagen. Förordning med instruktion för . SFS 1996:786 Lag om tillsyn över hälso- och sjukvården. SFS 1997:702, förordning, om kvalitetsredovisning inom skolväsendet. SFS 1997:857, Ellag. Förordning med instruktion för . SFS 1998:1276 Trafikförordningen. SFS 1998:1660, Hälso- och sjukvårdslagen. SFS 1998:808, . Lag om förarbevis för moped klass I och för terräng- skoter. Förordning om förarbevis för moped klass I och för terrängskoter. Förordning med instruktion för Statens folkhälso- institut. SFS 2001:707, Förordningen om patientregister hos . Förordning med länsstyrelseinstruktion. Lagen om skydd mot olyckor. SKOLFS 1994:1, Lpo 94. Förordning om läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet. SKOLFS 1994:2, Lpf 94. Förordning om 1994 års läroplan för de frivilliga skolformerna. SKOLFS 1998:16, Lpfö 98. Förordning om läroplan för förskolan. Förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 1994:1) om läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskole- klassen och fritidshemmet. SOSFS 1996:7, allmänna råd med rekommenda- tioner för maximal och genomsnittlig ljudnivå. Regleringsbrev för avseende , Regeringsbeslut U2001/4728/DK. Regleringsbrev, Ju 2003/3021/D. Ändring av regleringsbrev för avseende anslaget 30:1 Stöd till idrotten inom utgiftsområde 17, kultur, medier, trossamfund och fritid. Regeringsbeslut , N2002/11941//11981/. Riktlinjer för statens stöd till idrotten 2003. Regeringsbeslut , Ju 2003/2685/D. Disposition av medel från AB . 1989/90:61 Elevmedverkan i arbetsmiljöarbetet. 1997/98:112. Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter. 1997/98:56 Transportpolitik för en hållbar utveckling. 1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart . 2000/01:130 Svenska miljömål – delmål och åtgärdsstrategier. 2001/02:14 Hälsa, lärande och trygghet. 2001/02:96 En förstärkt . 2002/03:35 Mål för folkhälsan. 2002/03:53 Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. SOU 1970:1, Barns utemiljö. Betänkande avgivet av kommittén för barns utemiljö. SOU 1975:30, Barnens livsmiljö. SOU 1975:31, Samhället och barns utveckling. SOU 1975:32, Barns hälsa. SOU 1984:42, Att förebygga skador ett hälsopolitiskt handlingsprogram. Underlagsstudie, Hälso- och sjukvård inför 90-talet. SOU 1998:31, Det gäller livet, utredning av SOU 1999:65 – företrädare för barn och ung- SOU 2000:91, Hälsa på lika villkor – nationella mål för folkhälsan. SOU 2001:48, Att vara med på riktigt – demokratiutveckling i kommuner och landsting. SOU 2001:55, Barns och ungdomars välfärd. SOU 2001:72, Barnmisshandel. Att förebygga och åtgärda. Slut- betänkande av Kommittén mot barnmisshandel. SOU 2002:121, Skollag för kvalitet och likvärdighet. Betänkande av skollagskommitté. SOU 2002:121, Skollag för kvalitet och likvärdighet. SOU 2002:68, Sociala skillnader i skaderisker. En rapport om den socioekonomiska fördelningen av skador bland barn och ungdomar i . Rapport från Barnsäkerhetsdelegationen, 2002. SOU 2002:99, Barns skador i . Barnskadeatlas med frekvenser och trender på nationell, läns- och kommunnivå 1987–2000. Rapport från Barnsäkerhetsdelegationen, 2002. SOU 2003:19, Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer. Delbetänkande av Barnsäkerhetsdelegationen 2003. Kampidrotten i fokus. Betänkande av proffsboxnings- och kampidrottsutredningen. SOU 2003:79, Inblick i skademönster, skadeomständigheter och skolliv. Rapport från Barnsäkerhetsdelegationen, 2003. Dir. 2003:105, Förarbevis för moped klass I och för terrängskoter, 2003. 2000/01:433 Interpellation, av () till statsrådet om trafikutbildning i skolan. 2000/01:TU13, betänkande. 2002/03:TU4, betänkande. Allmänna råd 1999:1, allmänna råd om kvalitets- redovisning inom skolväsendet. Elevers ohälsa – hur mäter vi den. Dnr 74- 2002:2129, Avd för resultatuppföljning, . Fö2001/2162/, Regeringens uppdrag, åtgärder för att förbättra säkerheten vid musikarrangemang. Diarienr: 240-4580-2001, förslag till åtgärder vad gäller säkerhet vid musikarrangemang, festivaler och andra liknande arrangemang, . , Redovisning av uppdraget om en översyn av katastrof- beredskapen inom skolområdet (U1999/1532/S). , Redovisning av regeringens uppdrag (beslut 58, ) till att utreda förutsättningarna för ett nationellt informationssystem för att följa personskade- utvecklingen(). 6346/2002. Arbetsmiljön i skolan. Så får barn och ungdomar arbeta. , , Hög musik. , Tinnitus – The Neverending Sound. uppdrag, utvärdera om regelverket kring höga ljudnivåer är ändamålsenligt och ger avsedd effekt. Artister och Musiker mot Tinnitus Folkets hus och parker Folkhälsan i siffror. Beslut vid regeringssammanträde . En delegation skall se över och arbeta med frågor om säkerhet och förebyggande av skador i barns och ungdomars miljö. –kartlägga vilka skador och olycksfall som drabbar barn och ungdomar, –kartlägga vilka barn och ungdomar som drabbas beroende på bl.a. ålder, kön och bostadsform, –lämna förslag till förbättringar när det gäller statistik och annan kunskapsinhämtning inom området, –påbörja ett arbete för att höja medvetenheten om metoder för skadeförebyggande åtgärder kring barn och ungdomar och att förbättra samarbetet mellan inblandade myndigheter och mellan myndigheter och frivilliga aktörer bådepå nationell nivå och på lokal nivå, –finna former för hur barn och ungdomar kan involveras i det lokala förebyggande arbetet i syfte att ta till vara deras syn- punkter på hur detta arbete kan bedrivas, –överväga om det behövs några förändringar av lagstiftningen för att stärka barns och ungdomars skydd och säkerhet, samt –utreda vilken myndighet som bör ha det över- gripande ansvaret för barnsäkerhetsfrågorna och frågorna om barns lek- och utemiljö. finns det mycket kunskap om barn, deras behov och inte minst lekens betydelse för deras utveckling. Kunskaperna behöver dock både breddas och fördjupas. Barn behöver leka och röra på sig, fantisera, bearbeta upplevelser genom leken och göra nya erfarenheter. Äldre barn och tonåringar behöver utrymme för sina intressen, vänner och aktiviteter. Gemensamt för nästan alla barn och ungdomar är att de befinner sig i förskole- och skol- miljöer. Barns rätt till lek och rekreation slås fast i artikel 31 i FN:s konvention om barnets rättigheter (). Det skall finnas utrymme för lek och fritid och den miljö där barn leker skall vara säker. Barns rätt till lek och fritid skall också ses i relation till artikel 6 om rätten till överlevnad och utveckling. ställer således förpliktigande krav på att barns miljö både skall vara säker ochutvecklande. Barnsäkerhet och berörda aktörer Barnsäkerhetsarbetet fungerar förhållandevis väl i . Döds- fallen är få liksom de allvarliga skadefallen. Det hindrar inte att mer kan göras och att ambitionen bör höjas ytterligarenär det gäller att minska skadorna. saknas det både en samlad lagstiftning och ett samlat myndighetsansvar för barns rätt till en stimulerande, trygg och säker uppväxtmiljö. Ett flertal myndigheter har ett sektorsansvar eller på annat sätt funktioner när det gäller att förbättra barns och ungdomars säkerhet och motverka olycksfall. Vissa myndigheter har tillsynsansvar och andra arbetar med metodutveckling och kunskapsspridning. Det arbetet bör fortsätta och vid behov för- bättras och samordnas. I propositionen om Hälsa, lärande och trygghet (2000/01:14) aviserar regeringen en översyn av arbets- miljölagen ur ett elevperspektiv. I detta sammanhang bör även berörda myndigheters tillsyn ses över i syfte att åstadkomma en ökad samsyn och samordning. Det gäller t.ex. det arbete som bedrivs av , , Statens skol- SOU 2003:127 Bilaga 1 verk, , , samt . har dock ett särskilt samordnande myndig- hetsansvar för frågor som rör barns säkerhet. Enligt förordningen (1993:710) med instruktion för skall ombuds- mannen inom sitt verksamhetsområde ta initiativ till samordning och utveckling av samhällets förebyggande insatser inom området barns och ungas säkerhet (2 § 4 p.). Ett förändringsarbete pågår när det gäller verksamhet. Inrikt- ningen på det arbetet är att ombudsmannarollen skall lyftas fram och bli tydligare och att myndighetsfunktionerna skall begränsas så långt som möjligt. Avsikten är således att det övergripande myndighetsansvaret för barns och ungdomars säkerhet inte längre skall ligga på . På den lokala nivån har olika kommunala verksamheter som t.ex. förskola, skola, gatukontor och räddningstjänst viktiga funktioner. Genom hälso- och sjukvården och sitt folkhälsoarbete kommer också sjukvårdshuvudmännen i beröring med frågorna. Det är viktigt att nå barn, ungdomar och föräldrar i säkerhets- arbetet. Det är viktigt att ta till vara deras synpunkter på hur det skadeförebyggande arbetet kan bedrivas och utveckla formerna för hur barn och ungdomar kan medverka i det skadeförebyggande arbetet. Barn och ungdomar är också de som bäst känner de miljöer där de själva vistas och därmed också de risker som är förenade med dem. Det är därför viktigt att de fortlöpande på en jämställd bas kan delta i säkerhetsarbetet kring dessa miljöer. Betydelsefullt är det också att nå personalgrupper som arbetar med barn, såsom personal inom förskolan, skolan och fritidsverksamheten. Personal som arbetar med fysisk planering i vid mening och med säker- hetsarbete är andra viktiga målgrupper. Frågor om barns miljö handlar inte enbart om säkerhetsföre- byggande åtgärder utan också om att aktivt medvetandegöra människor och påverka attityder. Barn skall ha samma rätt till goda miljöer för lek, rekreation och studier som vuxna. Det beteende man lär in finns med under resten av livet. Säkerhetsuppfostran är därför en viktig del av det skadeförebyggande arbetet. En fråga som särskilt uppmärksammats är säkerhetsreglerna i bostäder. Många olycksfall som drabbar barn sker i deras hemmiljö. Behovet av ytterligare åtgärder i syfte att förbättra barnsäkerheten i byggnader har framhållits av bl.a. Barn- ombudsmannen (rapport ) och i riksdagsmotioner (2000/01:So12, 2000/01:Bo511 och 2000/01:BO540). Gemensamt för dessa är att de förordar en översyn och ändring av byggnadslagstiftningen vad gäller barnsäkerhetskraven i äldre bostäder. Förslagen innebär att regler om barnsäkerhet skall finnas även för de byggnader som inte omfattas av gällande regler, dvs. bostäder byggda eller ombyggda . Stora delar av det s.k. miljonprogrammets bostäder saknar fortfarande skydd mot barnolycksfall. De frågor som i första hand ligger inom området skadeförebygg- ande verksamhet är olycksfall som drabbar barn och ungdom. Det gäller olycksfall både i offentlig miljö, t.ex. i förskola och skola, på vägar och lekplatser, och i privat miljö, t.ex. i hemmet och bostads- området och vid idrottsaktiviteter. Därtill kommer olyckor som kan uppstå i samband med tillställningar av olika slag såsom diskotek och musikfestivaler. Sådant som kan beskrivas som sjukdomsförebyggande verksam- heter skall ligga utanför delegationens arbetsområde. Detsamma gäller skador som uppstår på grund av brott. Delegationen skall överväga om det behövs och i så fall föreslå författningsändringar eller andra åtgärder för att stärka barns och ungdomars skydd och säkerhet. Arbetet med att motverka olycksfall och skador bland barn och ungdomar måste bygga på en god kunskap om vilka skador barn och ungdomar drabbas av och i vilka miljöer skadorna inträffar. För att få en bild av hur situationen ser ut i dagens skall delegationen kartlägga vilka skador och olycksfall som drabbar barn och ungdomar. Delegationen skall också föreslå förbättringar när det gäller statistik- och annan kunskapsinhämtning. Det handlar bl.a. om hur statistik och kunskaper kan byggas upp och hur olika kunskapskällor kan komplettera varandra. Det är viktigt att denna statistik är könsuppdelad för att bättre kunna planera förebyggande åtgärder. Metoder för att förebygga skador skall också belysas.