sou · GRB391d4 · 2004-01-01 00:00:00 — Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg får han rehabilitering och syftet med den är att han ska träna vissa funktioner som att borsta tänderna och äta. Hur kan och få vård och omsorg enligt de fyra scenarierna? Den juridiska vägen: Enligt Lagen om äldreomsorg kan få hjälp med personlig omvårdnad omfattande sammanlagt . Detta arbete utförs av undersköterskor under ledning av en sjuksköterska. Det är enbart personliga behov av hjälp som avgör vilken hjälp som kan beviljas. Det är t.ex. inte möjligt för och att få hjälp med serviceinsatser i hushållet, då den enskildes rätt till insatser i princip enbart omfattar praktisk hjälp till den enskilda personen. Hjälp med serviceinsatser i hushållet kan enligt lagstiftningen enbart utgå om den enskilde är ensamboende och behoven av sådana insatser är mycket stora. Då klarar att sköta städning, tvätt och inköp kan hjälp med dessa sysslor därmed inte beviljas. Bedömningen är att inte behöver rehabilitering. Insatserna från hälso- och sjukvården kommer att vara kontroller med täta mellanrum som utförs av sjuksköterskor och läkare. Vid vårdplane- ringen framhåller man att det är viktigt att håller i gång så mycket han orkar, så att han upprätthåller funktioner som att t.ex. klä sig och äta. och träffar en arbetsterapeut för att diskutera både boendet och eventuella behov av tekniska hjälpmedel. Den politiska vägen: Enligt Socialtjänstlagen kan beviljas hjälp med personlig omvårdnad fördelade på fyra tillfällen. När det gäller serviceinsatser kan och (hushållet) enligt de politiskt beslutade riktlinjerna få använda av de som är beviljade för personlig omvårdnad för att utföra serviceinsatser som städning, tvätt och inköp. Det innebär att får ta ansvar för personliga omvårdnad mot- svarande antal timmar. Vill och ha fler timmar till serviceinsatser får de ordna det själva. Enligt de riktlinjer som finns i Hälso- och sjukvårdslagen be- döms inte vara i behov av rehabilitering. behöver där- emot gå på täta kontroller inom primärvården, som utförs av läkare och sjuksköterskor. Vid kontrollerna får information och Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg handledning så att hon ska kunna hjälpa att hålla i gång så mycket han orkar. Det är viktigt att inte hjälper honom för mycket utan att han får t.ex. klä på sig även om det tar tid och han behöver stöd för att klara det. och träffar också en arbetsterapeut för att diskutera både boendet och behov av tekniska hjälpmedel som kan underlätta tillvaron för både och . : Enligt Socialtjänstlagen beviljas hjälp med personlig omvårdnad. kan få hjälp med personlig omvårdnad fördelade på fyra tillfällen. Det finns möjlig- heter att inom ramen för behovsbedömningen se till hushållets totala situation. Om och gör bedömningen att det är bättre att hon sköter den personliga omvårdnaden och i stället får hjälp med serviceinsatser som städning, tvätt och inköp är det möj- ligt om den totala insatsen blir mindre. Det är också möjligt för att få delta i dagverksamhet för att ska få tid som hon själv disponerar. En bedömning enligt Hälso- och sjukvårdslagen visar att inte har behov av rehabilitering. får gå på täta kontroller inom primärvården som utförs av läkare och sjuksköterskor. och träffar också en arbetsterapeut för att diskutera både boendet och behov av tekniska hjälpmedel som kan underlätta tillvaron för dem båda. : har inte rätt till några särskilda insatser enligt socialtjänstlagen men får hjälp med personlig omvårdnad . Hushållet har inte rätt till serviceinsatser, men kan beviljas det om det finns resurser och bedöms vara förenligt med vetenskaplig kunskap och beprövad erfarenhet. Enligt Hälso- och sjukvårdslagen bedöms vara i behov av viss funktionsuppehållande verksamhet. Det innebär att patienten och en anhörig deltar i en gruppverksamhet där de träffar andra i en liknande situation. Aktuell forskning har visat att detta är ett mycket effektivt sätt att arbeta med denna målgrupp. och träffar en arbetsterapeut för att diskutera både boendet och behov av tekniska hjälpmedel för att underlätta situa- tionen för dem båda. Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg , , bor i en modern hyreslägenhet i ett hus med hiss i en stadsdel i södra . I området finns allmänna kommunikationer till centrum, en dagligvarubutik och ett par mindre butiker. Offentlig och kommersiell service finns i övrigt i och i affärscentrum utanför tätorten. är född i och invandrade som 19-åring till tillsammans med sin blivande man. Hon gifte sig året därpå och fick tre barn, två söner (födda ) och en dotter (född ). skildes makarna och de små barnen bodde hos henne. Efter skilsmässan började arbeta som kassörska i en livsmedelsaffär. drabbades av led- besvär, som diagnostiserades som reumatoid artrit. Hon var sjukskriven till och från under olika perioder tills hon fick förtidspension . har finska som modersmål och det är det språk som används i familjen. Hon kan så mycket svenska att hon klarar sig i vardagliga situationer. Den äldsta sonen , , bor kvar i Ö-stad medan den yngre sonen , , bor i en tätort utanför. är sambo och har inga barn. är gift, och har barn från tre tidigare förhållanden. Dottern , , bor i storstaden från Ö-stad. Hon är gift och har tre barn och har precis fått sitt första barnbarn. har ett par goda vänner och känner några av grannarna i huset som också bott där . Den reumatoida artriten har främst drabbat lederna i benen samt händerna. Behandlingen har i första hand varit läkemedel och sjuk- gymnastik och arbetsterapi. behöver gånghjälpmedel och använder hon rullator. För att underlätta sysslor i hemmet har tillgång till olika tekniska hjälpmedel. flyttade hon från en hyreslägenhet utan tillgång till hiss till den nuvarande. Det har gjorts viss bostads- anpassning även i denna lägenhet för att göra det möjligt för att bo i den och klara sig själv. Med undantag av perioder med kraftiga försämringar, har tills nu klarat sin egen personliga omvårdnad. Hjälp med städning, tvätt och inköp har hon behövt sedan hon var . har kontinuerlig kontakt med sjukvården för kontroller och behandling. Hon behöver träning för att kunna upprätthålla olika funktioner. Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg fick diabetes, som varit svår att behandla med reumatoid artrit. har hon fallit och drabbats av frakturer. Vid det första till- fället fick hon en handledsfaktur, vid det andra en kotfraktur och vid det tredje tillfället en höftfraktur. har varit aktiv både i och i dess pensionärsverksamhet. har hon inte orkat detta utan blivit alltmer isolerad. Hon har daglig kontakt med dottern, medan kontakten med sönerna är mer sporadisk. drabbades bästa väninnan av en stroke och det har påverkat deras kontakter negativt. I samband med höftfrakturen har vårdats på sjukhuset i Ö-stad. Vid vårdplaneringen har det konstaterats att hon kommer att behöva omfattande hjälp med den personliga omvårdnaden under åtminstone framöver. vill inte tillbaka till lägenheten utan vill flytta till ett särskilt boende, där det finns till- gång till personal dygnet runt som kan finska. Hon känner sig inte trygg i bostaden utan är orolig för att ramla och blir liggande. Att bo tillsammans med andra skulle också underlätta kontakter med andra. Under de år som har haft hjälp från har man försökt ordna så att hon fått finskspråkig personal. Hur kan få vård och omsorg enligt de fyra scenarierna? Den juridiska vägen: Enligt Lagen om äldreomsorg prövas ansökan om boende i en särskild boendeform mot de i lagen noga preciserade kraven för att någon ska beviljas detta. Hon bedöms inte ha så omfattande behov av hjälp att hon har rätt till denna insats, utan ansökan avslås. I stället erbjuds hjälp med personlig omvårdnad i det ordinära boendet omfattande sammanlagt . Detta arbete utförs av undersköterskor under ledning av en sjuksköterska. har hjälp med städning, tvätt och inköp då hon är ensamboende och har funktionsned- sättningar som medför att hon inte klarar av dessa sysslor. Hon beviljas fortsatt hjälp med serviceinsatserna städning var- annan vecka, tvätt och inköp . Det är däremot inte möjligt för att få stöd med sociala kontakter, då den enskildes rätt till insatser i princip enbart om- Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg fattar praktisk hjälp till den enskilda personen och i vissa fall hus- hållet. Enligt Hälso- och sjukvårdslagen kan få sjukgymnastik och arbetsterapi . Insatserna ut- förs av vårdpersonal under ledning av arbetsterapeuter och sjuk- gymnaster. görs en prövning av om insatserna ska fortsätta. Den politiska vägen: Enligt Socialtjänstlagen prövas an- sökan om särskilt boende enligt de politiska riktlinjerna. Hon får avslag på ansökan om permanent boende i en särskild boendeform men beviljas korttidsboende med inriktning på fortsatt rehabilite- ring . Under den tiden får hjälp med i första hand personlig omvårdnad men också med nödvändiga service- insatser. Det fattas ett preciserat beslut av vilka insatser hon be- höver hjälp med under korttidsboendet. Målsättningen med kort- tidsboendet är att ska kunna återvända till lägenheten och där få hjälp med såväl personlig omvårdnad som serviceinsatser. Korttidsboendet bedöms också ge henne möjligheter till sociala kontakter. behov av vissa rehabiliterande insatser tillgodoses enligt de riktlinjer som finns i Hälso- och sjukvårdslagen. Syftet är att försöka träna upp de förlorade funktionerna så långt möjligt för att hon ska få klara sig själv så gott det går. Hon deltar både i indi- viduell behandling och deltar i gruppaktiviteter. : ansökan om permanent boende i en sär- skild boendeform avslås. Även ansökan om korttidsboende avslås då det inte finns någon plats tillgänglig. Enligt Socialtjänstlagen beviljas hon hjälp med personlig omvårdnad omfattande sammanlagt . Hon beviljas fortsatt hjälp med serviceinsatser som städning, tvätt och in- köp. disponerar dessa timmar själv och vill hon ha mer hjälp får hon själv ordna detta. Det finns inte tid till matlagning men vårdpersonalen kan hjälpa till att värma färdiglagad mat. Om resur- serna räcker till kan hon få hjälp med att komma ut . En bedömning enligt Hälso- och sjukvårdslagen visar att har behov av sjukgymnastik och arbetsterapi för att träna upp och upprätthålla olika funktioner. Hon skulle behöva individuell be- handling av sjukgymnast och av arbetsterapeut Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg Då det saknas resurser beviljas dagvård med träning i grupp . : har inte rätt till några särskilda insatser enligt Socialtjänstlagen. Forskning och beprövad erfarenhet visar att det är bättre att hon återvänder till bostaden och får hjälp där än att hon flyttar till ett särskilt boende. I bostaden får hjälp med personlig omvårdnad och med serviceinsatser . skulle behöva komma till en dagverksamhet för att komma hemifrån och träffa andra. kan dock inte dagverksamheten ta emot fler utan hon sätts upp på en väntelista. Enligt Hälso- och sjukvårdslagen får rehabilitering i hem- met , då det visat sig vara mycket mer effektivt än rehabilitering under ett korttidsboende eller inom en dagvårds- verksamhet. 8.1.5Sammanfattning av för- och nackdelar med scenarierna I detta avsnitt sammanfattas för- och nackdelar med de fyra scena- rierna med utgångspunkt i termerna tydlighet och flexibilitet. För att beskriva graden av tydlighet respektive flexibilitet används hög, stor, viss, liten och låg i fallande skala och ibland tillsammans med förstärkningsordet mycket. Hög tydlighet över livsloppet avseende vad som ingår i det offentliga åtagandet för vård och omsorg Hög tydlighet avseende vilka krav som ställs på det offentliga för att kunna garantera att det utlovade verkställs Låg flexibilitet när det gäller att ta hänsyn till individuella be- hov Låg flexibilitet när det gäller att ta hänsyn till samhällsekono- miska förändringar. Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg Viss tydlighet över livsloppet avseende vad som ingår i det offentliga åtagandet för vård och omsorg Viss tydlighet avseende vilka krav som ställs på det offentliga för att kunna garantera att det som preciseringar omfattar kan verkställs Viss flexibilitet när det gäller att ta hänsyn till individuella be- hov Liten flexibilitet när det gäller att ta hänsyn till samhällsekono- miska förändringar. Låg tydlighet över livsloppet avseende vad som ingår i det offentliga åtagandet för vård och omsorg Låg tydlighet avseende vilka krav som ställs på det offentliga för ge vård och omsorg till de äldre Viss flexibilitet när det gäller möjligheten att ta hänsyn till indi- viduella behov Stor flexibilitet när det gäller att ta hänsyn till samhällsekono- miska förändringar. (Mycket) Låg tydlighet över livsloppet avseende vad som ingår i det offentliga åtagandet för vård och omsorg om de äldre Låg tydlighet avseende vilka krav som ställs på det offentliga för ge vård och omsorg till de äldre Stor flexibilitet när det gäller möjligheten att ta hänsyn till indi- viduella behov (Mycket) Stor flexibilitet när det gäller att ta hänsyn till sam- hällsekonomiska förändringar. Hur går vi vidare? Med ovanstående sammanfattning av för- och nackdelar med de olika scenarierna vill vi framhålla att det inte finns någon enkel lös- ning på framtidens vård och omsorg om äldre som tillgodoser alla Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg önskemål om hur den ska vara utformad och kunna ordnas och garanteras. Vi vill dock peka på fyra områden som vi bedömer är angelägna att arbeta vidare med i syfte att tydliggöra och säkerställa det offentliga åtagande inom vård och omsorg om äldre: den politiska processen för att skapa förtroende för det offent- liga åtagandet för vård och omsorg om äldre människor (8.2) följ upp prioriteringar och utveckla prioriteringsunderlag inom vård och omsorg om äldre (8.3) formulera en kvarboendeprincip (8.4) förtydliga stödet till anhöriga/närstående till äldre människor som behöver vård och omsorg (8.5). 8.2Bredda och fördjupa de politiska processer som formar det offentliga åtagandet för vård och omsorg om äldre människor SENIOR 2005 föreslår: 81.Regeringen bör ta initiativ till breda diskussioner i samhället om hur man kan tydliggöra det offentliga åtagandet för vård och omsorg om äldre i ett samhälle där antalet och andelen äldre ökar som det offentliga åtagandet säkerställs avseende finansiering och personalförsörjning. 82.Regeringen bör peka ut vård och omsorg om äldre som ett område för den andra etappen av . 83.Stärk forskningen om sambandet mellan policyutveckling och medborgarnas förtroende för vården och omsorgen om äldre människor. 84.Utveckla indikatorer för att följa upp och kvalitetssäkra verksamheten ur olika perspektiv inom vård och omsorg om äldre. Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg Varför arbeta med att bredda och fördjupa de politiska processer som formar det offentliga åtagandet för vård och omsorg om äldre människor? Det finns flera skäl för att arbeta med den politiska processen för att skapa förtroende för det offentliga åtagandet för vård och omsorg om äldre människor. I detta avsnitt redovisas några viktiga motiv: otydlighet kring det offentliga åtagandet inom vård och omsorg om äldre bristande förtroende för och betyg på dagens äldreomsorg och hälso- och sjukvård utveckling av vård och omsorg om äldre utan politiska beslut stora skillnader mellan olika kommuner och olika landsting trots nationell lagstiftning. Otydlighet kring det offentliga åtagandet inom vård och omsorg om äldre En fråga som uppmärksammats är vilken vård och omsorg man har rätt till som äldre. () och Szebehely (SOU 2000:38) pekar på att det är otydligt vilken vård och omsorg som den äldre har rätt till. I till de äldre (Ds 1999:61) framför man att, förutom detta problem, så är även den långsiktiga tryggheten inom äldreomsorgen ett problem. I rapporten framförs att det finns en osäkerhet bland medborgarna kring vården och omsorgen om de äldre lik- nande den som fanns om pensionerna före pensionsuppgörelsen. Författarna anser att det vore önskvärt att politikerna kunde skapa en ökad tydlighet och trygghet även när det gäller dessa frågor. Man lyfter också fram att det finns ett starkt samband mellan tyd- lighet och trygghet inom områdena pensioner och bidrag respek- tive vård och omsorg. Personer som ännu inte uppnått pensions- åldern vill känna trygghet inför ålderdomen. I det ligger hela den situation som den äldre befinner sig i och inte bara hur det offent- liga pensionssystemet ser ut. Att inte veta om man kan räkna med att få vård och omsorg av det offentliga eller om hela eller stora Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg delar av såväl den offentliga pensionen som andra ekonomiska till- gångar måste användas för att få vård och omsorg skapar otrygghet. Bristande förtroende för och betyg på dagens äldreomsorg och hälso- och sjukvård Hur man ordnar framtidens vård och omsorg om äldre kommer att på olika sätt att beröra invånare i alla åldrar. En fråga som upp- kommer i detta sammanhang är vilken inställning medborgarna har till vård och omsorg om de äldre . i har under undersökt vilka samhälls- problem som medborgarna tycker är viktigast. är sjukvård och utbildning de två viktigaste samhälls- problemen för medborgarna. Under senare den av har andelen som anser att pensioner/äldreomsorg är ett viktigt sam- hällsproblem ökat och 2002 är äldrefrågor det tredje viktigaste problemet. (2002 och 2003a) har gjort en analys av partiernas och väljarnas prioritering av olika politikområden vid valet . Resultatet visar att väljarna i samtliga riksdagspartier anser att äldreomsorg är en viktigare fråga än vad som framgår av respektive partis valmanifest. För några partier är skillnaderna mycket stora (2003). Ett annat sätt att närma sig denna fråga är att mäta medborgar- nas förtroende för dessa verksamheter och deras bedömning av hur nöjda de är med den service som ges. I undersök- ningar är sjukvården och universiteten de samhällsinstitutioner som får högst betyg. Medborgarnas betyg på servicen inom äldreom- sorgen sjönk väsentligt 1996 och har därefter, med mindre förändringar, fortfarande ett negativt värde . När det gäller sjukhusvården är medborgarna mindre nöjda jämfört med . Medborgarna blev däremot mer nöjda med vårdcentralerna 1995 för att därefter bli mindre nöjda (, L. Resultatet från Statskontorets Medborgarundersökning (Statskontoret 2002a och 2002b) visar att äldreomsorgen, tillsammans med arbetsförmedlingen, var den verksamhet som fick lägst betyg när det gällde såväl förtroende som nöjdhet totalt. Även när det gäller rättssäkerhetsaspekter har äldreomsorgen och arbetsförmedlingen fått lägst betyg. Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg Äldreomsorgen är tillsammans med sjukvården och skolan de samhällsområden där en stor andel medborgare uttrycker ett miss- nöje med verksamheten som man anser att det är ett mycket viktigt samhällsområde (2003). Viktigt och oviktigt missnöje i 2002 Det finns dock skillnader när det gäller förtroende för och betyg på verksamheter. framhåller att en rad undersökningar har visat att brukare med egen erfarenhet av service inom ett visst område är mer nöjda än medborgare i allmänhet, dvs. de med egna erfarenheter är klart mindre kritiska än de som saknar personlig kontakt med verksamhetsområdet. Anhöriga till dem som nyttjar servicen och som har möjlighet till en indirekt kontakt med verksamhetsområdet intar i detta sammanhang en mellanställning. Det finns också klara skillnader mellan olika kommuntyper. In- vånare på landsbygden är mer nöjda än de som bor i storstäder, och av invånarna i de tre storstäderna är de boende i mindre nöjda än de i och (, 2001). Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg I undersökning (2003b) har medborgarna också fått ta ställning till förtroende för 13 yrkesgrupper. Resultatet visar att medborgarnas förtroende för sjukvårdspersonal, lärare i och personal inom äldre- omsorgen är mycket stort. Förtroendet är betydligt högre för personalen inom dessa verksamheter än för verksamheterna som sådana. Utveckling av vård och omsorg om äldre utan politiska beslut trädde socialtjänstlagen i kraft och därmed lagreglerades hela äldreomsorgen i . Den äldre fick rätt till insatser från kommunens äldreomsorg under vissa förut- sättningar och de sista kopplingarna till fattigvården försvann. Den nya lagstiftningen innebar även en reglering av handläggning och beslutsfattande i enskilda ärenden inom äldreomsorgen och att den äldre fick möjlighet att överklaga beslut genom förvaltningsbesvär. Dagens äldreomsorgen byggdes ut och utvecklades och andelen äldre som fick del av insatser från kom- munernas äldreomsorg var högst (Szebehely 1996). Under 1980-och 1990-talen har andelen äldre som får insatser från samhället minskat betydligt, särskilt när det gäller hemhjälp i ordinärt boende. Utvecklingen har inneburit att de som får hjälp får att större insatser, i timmar räknat, medan personer med mindre omfattande hjälpbehov inte får någon hjälp alls (och ). I Social- styrelsens slutrapport från Äldreuppdraget () konstaterar man att en mer generös fördelning fått vika för en mer restriktiv hjälptilldelning, att denna oftare utgått från tillgängliga resurser i stället för från befintliga behov och att en ökad andel vårduppgifter förts över till anhöriga och andra närstående. En aktuell studie (2003a) visar att andelen kommuner som prövar om anhöriga och närstående kan utföra insatserna har fördubblats . Vanligast är att man gör en sådan pröv- ning i förhållande till make/maka/sambo. Det förekommer också att man gör en prövning om anhöriga eller närstående utom hus- hållet kan utföra insatsen. Det finns också uppgifter om en ökad användning av tjänster köpta på den öppna marknaden (Social- styrelsen 2000a och SOU 2000:38) och eventuellt även ökade insatser från frivilligsektorn. Tydliggör och säkerställ det offentliga åtagandet för vård och omsorg Hälso- och sjukvården har också förändrats väsentligt (2002a och ). Sjukhusvården har omstrukturerats vilket har inneburit att antalet sjukhusplatser har halverats. Konsekvenserna av denna förändring är allt kortare vårdtider, ett ökat antal vårdtillfällen och en större genomströmning av patienter. De äldres andel av planerad sjukvård, t.ex. operativa ingrepp har ökat jämfört med andra grupper i be- folkningen. Hemsjukvården har byggts ut och utvecklats och fler behov ska tillgodoses inom primärvården och den öppna sjukhus- vården. Utvecklingen av hemtjänst i ordinärt boende och innebar att insatserna koncentrerades till personlig omvårdnad medan möjligheterna att få hjälp med serviceinsatser har begränsats. Insatserna blev även mer standardiserade, vilket minskat möjligheterna för den äldre att påverka hur hjälpen utförs (t.ex. 1997b, SOU 2000:38, och ). Denna förändring har påverkat män och kvinnor på olika sätt (Szebehely 1998). En särskild aspekt av denna utveckling är dels att insatser av social karaktär beviljas i mindre utsträckning än tidigare, dels att det sociala innehållet i den vård och omsorg som ges blivit mindre. finns det tecken på att behoven av sociala insatser i vissa fall blivit större (och i Öster- götland 2002). En kartläggning av det sociala innehållet i hem- tjänsten i ordinärt boende (2003k) visar att personal på olika nivåer i 23 undersökta kommuner anser att har ett stort ansvar för att tillgodose enskildas behov av sociala insatser. Uppfattningen motsvaras dock inte i motsvarande grad av vad som utreds, beviljas och genomförs. Den beskrivna förändringen av innehåll och ut- formning har inte sin grund i av regering och riksdag fattade beslut som innebär att hemtjänst ges en annan innebörd än den som tidi- gare redovisats i propositioner och betänkanden.