sou · GRB336 · 2004-01-01 00:00:00 — Kvinnor tar ut den huvudsakliga mängden dagar under samtliga . Andelen sjunker emellertid fram till dess barnet är omkring för att därefter stabiliseras. Intressant att notera är att efter pappamånadens införande sjönk kvinnans andel, men detta sker först efter det att barnet uppnått ålder.6 Det finns också skillnader i uttag för olika dagtyper. Den föräldrapenning som män tar ut tenderar i större utsträckning att vara ersatt motsvarande SGI och i mindre utsträckning lägstanivåbeloppet på (höjdes 2002 till ). Om man studerar lägstanivådagar och SGI-dagar separat var andelen dagar som mamman tagit ut för lägstanivådagar och för SGI-dagar, för barn födda . Andelen 1996 (med reservation för att inte gått) var . Givet att en familj väljer att använda även lägstanivådagarna är det ekonomiskt rationellt att låta den förälder som har den lägsta lönen att vara hemma med lägstanivådagar. Dock är det fullt möjligt att kombinera uttaget av lägstanivådagar med arbete, om uttaget exempelvis förläggs . En förutsättning för detta är dock att föräldern är föräldraledig antingen måndagen eller fredagen i anslutning till helgen. Utöver olika dagtyper kan familjen välja hur många dagar de vill ha ersättning. De allra flesta familjer väljer att lyfta ersättning för veckans alla . Dessa utgör av fallen. Därtill är det relativt vanligt att lyfta ersättning för fyra eller . Tabell 2.2 redovisar denna fördelning. Det finns en tendens att pappor oftare lyfter ersättning för . 6 Mönstret tycks också gälla för barn födda , vilket inte visas här. Bilaga 12 till LU 2003 Uttag av föräldraledighet i Tabell 2.2 Uttagsmönster (i procent) under barnets första två levnadsår. (Inklusive SGI och ersättning på lägstanivå) Anm.: Uttagsmönster avser antalet dagar som familjen lyft föräldrapenning. Denna kan variera mellan 1–. Beräkningen är genomförd på en slumpmässigt vald uttagsperiod för varje barn . Den vertikala fördelningen avser hur familjer fördelar sig efter uttagsmönster, medan den horisontella avser hur fördelningen skett mellan könen givet ett visst uttagsmönster. Källa: RFV och egna beräkningar. Fördelningen av föräldrapenningsuttaget varierar också med socio- ekonomisk grupp. I familjer där båda föräldrarna har högskoleutbildning är sannolikheten att pappan tar föräldraledigt störst (diagram 2.3). Andelen pappor som tagit ledigt under barnets första två levnadsår uppgår till . Med konstanthållen utbildningsnivå för den ena föräldern ökar andelen pappor som tar ledigt under barnets första två levnadsår för varje högre utbildningsnivå för den andra föräldern. Allra lägst är pappans uttag där båda föräldrarna har utbildning på grundskolenivå. Det finns också tydliga mönster för föräldrarnas inkomster (diagram 2.4). Andel pappor som tar ledigt ökar upp till inkomstintervallet 200–i årsinkomst. Med inkomster därutöver, inkomster som ligger över taket i sjukpenningen, minskar andelen pappor som tar ledigt. Vad som också är intressant är att andelen pappor som tar ledigt ökar med moderns inkomst. Detta gäller i alla inkomstgrupper.7 7 Takets betydelse för moderns uttag har vi inte studerat, eftersom nästan alla mödrar ändå tar ledigt. Att faderns uttag är som högst där modern har inkomster över taket är ändå en antydan om att även moderns uttag påverkas negativt av taket i föräldrapenningen. Uttag av föräldraledighet i Bilaga 12 till LU 2003 Diagram 2.3 Genomsnittlig andel fäder som tar föräldraledigt under barnets första två levnadsår fördelat på faderns och moderns utbildningsnivå Källa: RFV, Linda-databasen och egna beräkningar. Diagram 2.4 Genomsnittlig andel fäder som tar föräldraledigt under barnets första två levnadsår fördelat på faderns och moderns inkomstnivå () Källa: RFV, Linda-databasen och egna beräkningar. Bilaga 12 till LU 2003 Uttag av föräldraledighet i Att så stor del av familjerna utnyttjar så mycket av sin berättigade föräldraledighet är ett starkt stöd för att föräldrapenningen är till familjernas fördel. I de fall föräldrarna har ett arbete har emellertid föräldraledighetstiden en dual betydelse. Den tid familjen är hemma motsvarar en frånvarotid som får anses vara till större eller mindre nackdel för arbetsgivaren. Vi ska behandla frågan närmare i kapitel 3. Det kan emellertid redan nu vara värt att studera hur familjen sekventiellt tar ut föräldraledigheten. Positionen på arbetsmarknaden skulle exempelvis kunna påverkas av om föräldrarna är frånvarande under få men långa tider, eller om frånvaron delas upp i flera kortare perioder. Fördelningen av föräldrapenningen är som tabell 2.1 visade skev. En central faktor då det gäller återverkningen på positionen på arbetsmarknaden är emellertid inte nödvändigtvis antalet föräldrapenningdagar en förälder tagit ut. Av större betydelse är hur lång kalendertid de faktiskt är frånvarande från sitt arbete. Föräldrar som minskar sitt föräldrauttag till, säg, fem dagars ersättning , i stället som är maximalt, kan sträcka ut kalendertiden de kan vara hemma med sitt/sina barn . Detta sänker deras ekonomiska standard, men ger dem mer tid med barnet. Ur arbetsgivarens perspektiv blir situationen en annan. Att kvinnan tar ut av antalet dagar, innebär frånvaro (). Om hon lyfter halv ersättning motsvarar det således 765 dagars ledighet eller 25 månaders frånvaro. För mannens del handlar det med halv ersättning . är det inte ovanligt att kvinnan går ned på deltid eller att familjen rent av skaffar sig ytterligare barn. Frånvaron från arbetet blir då betydligt längre. I tabell 2.3 redovisas hur föräldrauttaget fördelar sig mellan män och kvinnor under de tre första ledighetssekvenserna.8 Analysen är begränsad till tre perioder eftersom antalet kombinationer blir väldigt många om antalet sekvenser ökar. Analysen har också begränsats till att gälla uttaget under barnets två första levnadsår. Kvinnor tar i av fallen ut den första periodens föräldrapenning. För arbetsgivarens del kan man således förvänta 8 Sekvensen är räknad som tiden som föräldern tar ut sammanhängande. Sekvensen avbryts om den andre föräldern lyfter ersättning eller om perioden mellan två uttagsperioder överstiger . Uttag av föräldraledighet i Bilaga 12 till LU 2003 sig att förlossningen i sig inte medför särskild stor risk att mannen är frånvarande från arbete. Här bortser vi ifrån de som finns i samband med förlossningen. I period två är sedan fördelningen betydligt jämnare. Oberoende av vem som tog ut den första föräldrapenningperioden så är sannolikheten att endera föräldern är hemma i period två lika stor. (Man kanske skulle önska att andelen borde vara för pappan om mamman tog första perioden och tvärt om. I vilket fall om målet är att fördela uttaget jämlikt.) Det är emellertid stor sannolikhet att period ett fortsätter efter barnets tvåårsdag eller att den avslutas utan att föräldrarna tar ut mer tid. Vad gäller tredje perioden är det mycket vanligt att paret växlar, åtminstone i de fall som mamman tagit ut den första perioden. Om mamman tagit period ett och pappan period två så tar mamman period tre, och vice versa. Om pappan tagit ut första perioden är mönstret delvis ett annat men vi avstår ifrån att tolka dessa eftersom det är mycket få fall det rör sig om. Tabell 2.3 Fördelning av uttaget av föräldrapenningen mellan föräldrarna under de tre första uttagsperioderna (Procentuell fördelning) Anm.: Tabellen redovisar uttaget för sammanboende/gifta män och kvinnor betingat på vem som tog ledigt under föregående uttagsperiod. Ingen betingning görs under första perioden, som redovisas på första tabellraden. Källa: RFV och egna beräkningar. Att uttaget av sekvensen är skev i första perioden för att sedan bli jämnare fördelad visar bara en liten del av den verkliga ojämlikheten i uttaget. För att få en heltäckande bild är det också nödvändigt att Bilaga 12 till LU 2003 Uttag av föräldraledighet i Det gäller både i förhållande till barnets födelse och den kalendertid som varje sekvens upptar. Genom att studera tiderna stegvis kan vi simulera den situation som en arbetsgivare ställs inför i sin bedömning av män och kvinnors olika föräldrabeteende. Detta innebär t.ex. att de tider som är intressanta inledningsvis är första perioden. Sekvens två kan de inte relatera till förrän sekvens ett är realiserad. Tabell 2.4 Deskriptiv statistik över uttagen tid och när perioden påbörjas i förhållande till barnets födelsedatum Anm.: Värden under andra ledighetsperioden gäller för par där modern tog ut första ledighetsperioden. Observera att värdena i den nedre delen av tabellen inte sammanfaller tidsmässigt med dem i i övre delen, anledningen är att första föräldraledighetsperioden inkluderar dem som avslutar sin föräldraledighet efter första perioden. Källa: RFV och egna beräkningar. Med utgångspunkt ifrån period ett kan det konstateras att kvinnan i huvuddelen av fallen stannar hemma nära inpå förlossningen (tabell 2.4 övre delen). Medianvärdet för tiden mellan det att barnet föds och kvinnan tar ut sin första föräldrapenningdag är . Män som är hemma under första perioden påbörjar denna i många fall efter det att barnet fötts. Detta implicerar sannolikt att mamman är hemma , dock utan att lyfta föräldrapenning. Det finns också betydande skillnader i hur långa tider föräldrarna stannar hemma. Kvinnan är i medianfallet hemma under barnets första föräldraledighetsperiod. för mannen är . Om man betraktar detta ur ett arbetsgivarperspektiv innebär det att sannolikheten att kvinnan startar föräldraledigheten är i förhållandet 90/10 och tar Uttag av föräldraledighet i Bilaga 12 till LU 2003 därtill ut betydligt . I de fall mannen är hemma är det därtill troligt att även modern är hemma, vilket inte medför en ökad sannolikhet att modern arbetar. För att få ytterligare perspektiv på sekvensen mellan föräldrarna kan andra periodens tidsfördelning studeras. Om man utgår ifrån att mamman varit hemma den första perioden, hur stor är då sannolikheten att pappan är hemma perioden därefter och hur länge kan han förväntas vara hemma? Sannolikheten är, som redovisades i tabell 2.3 (nedre delen), . Efter det att mamman avslutat sin första period följs föräldraledigheten i en tredjedel av fallen av att pappan är hemma. Den tid en pappa då vanligtvis är ledig har ett medianvärde . Även om arbetsgivaren alltså gör en bedömning av risken att fadern kommer att ta ledigt så är frånvaron mycket marginell jämfört med moderns frånvaro. Män är hemma i mindre utsträckning än kvinnor och kvinnor är vanligtvis frånvarande under fler och . Mäns uttags- mönster påverkar således arbetsgivaren tidsmässigt i relativt liten utsträckning. Det kan emellertid finnas anledning att överväga i vilken utsträckning som även korta perioder skapar problem. Korta frånvaroperioder är svårare att planera och gör det svårare att anställa vikarier. På det viset kan det skapa större bekymmer för arbetsgivaren, jämfört med lång frånvaro. Vid högt kvalificerade arbetsuppgifter eller liten tillgång på vikarier kan emellertid långa tiders frånvaro vara mer påfrestande för en arbetsgivare än korta perioder. Diskussionen återkommer i kapitel 3 då arbetsgivarnas beteende studeras närmare. Oberoende av hur produktionen påverkas av arbetsgivare går det emellertid inte att utesluta att för- delningen mellan kvinnor och män har betydelse för hur produktiva arbetsgivare bedömer män och kvinnor vara i relation till varandra. Detta ger incitament till att sortera efter kön. 2.3Utebliven inkomst vid föräldraledighet Att både mannen och kvinnan i en familj får av sin bruttolön, upp till 7,5 basbelopp, under föräldraledigheten kan tyckas som en neutral fördelning. I själva verket medför den skeva lönefördelning vi har mellan män och kvinnor, att inkomstbortfallet vid föräldraledighet också blir skevt fördelat. Det går inte att på förhand utesluta att fördelningen leder till att familjerna av ekonomiska skäl väljer att låta modern vara hemma. Bilaga 12 till LU 2003 Uttag av föräldraledighet i I det följande redovisas hur stort inkomstbortfallet, till följd av föräldraledighet, blir för några olika typfamiljer . Kostnaderna görs beroende av mannen och kvinnans årsinkomst, hur många dagar de väljer att ta ut och hur de fördelar föräldraledigheten sinsemellan. I beräkningarna antas också att respektive person arbetar under den del av året som de inte är föräldralediga. Ingen hänsyn har tagits till att olika avtalsområden fyller ut föräldrapenningen i större eller mindre utsträckning. För en genomgång av reglerna som gäller för olika avtalsområden se JämO (2000). I nedanstående räkneexempel redovisas följande fördelningar (se tabell 2.5): kostnaden för att dela lika, dvs. vardera, att pappan tar ut och mamman 30 samt att pappan tar ut 30 och mamman 330. Genomgående ges fadern den högre lönen eftersom det är den vanligaste situationen i . Beräkningarna är symmetriska och det är bara att byta plats på föräldrarna om man önskar se resultaten för familjer där kvinnan tjänar mer. Uttag av föräldraledighet i Bilaga 12 till LU 2003 årliga inkomstbortfall (per parentes) vid föräldraledighet beroende på föräldrarnas inkomster, fördelning av ledigheten och hur stor del av ersättningen de lyfter (15 142) (14 300) (1 731) (1 761) (1 793) (18 575) (16 633) (1 974) (2 108) (2 223) (21 942) (18 867) (2 362) (2 529) (2 687) (35 542) (25 517) (4 205) (5 837) (8 042) (15 142) (14 300) (3 917) (3 923) (4 020) (18 575) (16 633) (4 489) (4 678) (4 909) (21 942) (18 867) (5 134) (5 602) (5 902) (35 542) (25 517) (7 720) (8 929) (11 586) Anm.: Beräkningen bygger på antalet frånvarodagar. 30, 180 och 360 är således antalet dagar endera föräldern är hemma, det motsvarar inte antalet uttagna föräldraledighetsdagar, annat än i de fall familijen tar ut ersättning . Löneuppgifterna är genomsnittliga timlöner inom respektive kvartil för män och kvinnor omräknade till en årslön . Antalet timmar har antagits vara 2080. Lönerna har beräknats på detta sätt för att undvika de löneskillnader som uppstår om kvinnan eller mannen arbetar deltid efter det att barnet fötts, utan att för den skull minska sin SGI vid ny föräldraledighet. Basbelopp och skatteskalor gäller . Skattetabell 31 har använts i beräkningarna. Till att börja med kan det konstateras att om familjen har relativt låga inkomster så kommer kostnaderna för föräldraledigheten att bli betydligt lägre än för familjer med högre inkomster. För låginkomstfamiljen i räkneexemplet medför föräldraledigheten ett inkomstbortfall på (/månad) om de tar ut full ersättning och låter mamman vara hemma och pappan 30. Med 180/180-alternativet ökar inkomstbortfallet under Bilaga 12 till LU 2003 Uttag av föräldraledighet i året endast marginellt. Om samma familj i stället väljer att lyfta ersättning , i stället för sju, så ökar inkomstbortfallet med mer än det dubbla. Skillnaden mellan att låta fadern eller modern vara hemma är emellertid fortfarande liten, . För familjer med högre inkomster blir inkomstbortfallet större. Detta gäller speciellt när den ena föräldern har inkomster som ligger över taket i sjukpenningen. För höginkomstfamiljen i vårt beräkningsexempel, är skillnaden mellan att pappan är hemma halva tiden jämfört med endast (/månad). Inkomstbortfallet jämfört med att mamman tar huvuddelen av tiden är (/månad). Detta gäller då familjen tar ledigt veckans . För denna familj ligger det samlade inkomstbortfallet , eller mer om de minskar uttaget . Att skillnaderna i inkomstbortfall för föräldraledigheten, bero- ende på vem som är hemma med barnen, är stora i vissa inkomstgrupper kan naturligtvis vara en bidragande orsak till att dessa familjer väljer att låta mannen arbeta och kvinnan vara hemma. Kanske resonerar många att det minskade inkomstbortfal- let i stället kan användas för en gemensam semester, för nya kläder till barnen, eller myriader av andra saker som familjen bedömer som värdefulla? För låginkomsttagarfamiljer är emellertid inte inkomstbortfallet av den magnitud att denna förklaring känns övertygande. Vi kommer i kapitel sex att statistiskt undersöka inkomstbortfallets betydelse för familjebeslutet. Uttag av föräldraledighet i Bilaga 12 till LU 2003 Samhällets trygghetssystem för familjer och barn består av föräldraförsäkringen, barnbidrag, bostadsbidrag samt underhålls- stöd. Inom ramen för föräldraförsäkringen kan föräldrar få ekonomiskt stöd vid havandeskap och vård av barn. Det finns två former av stöd i samband med vård av barn; föräldrapenning med anledning av ett barns födelse eller adoption och en tillfällig föräld- rapenning i samband med sjukt barn då en förälder måste vara hemma från arbetet. Föräldrarna kan också få tillfällig föräldrapen- ning i form av pappadagar och kontaktdagar. Följande är en redogörelse för hur föräldraförsäkringen är utformad i . Om modern väntar barn och har ett fysiskt ansträngande arbete och inte kan bli omplacerad eller har blivit avstängd från sitt arbete på grund av bestämmelser i arbetsmiljölagen har hon rätt till ersättning i form av havandeskapspenning räknat från och med den fram till och med den elfte dagen före den beräknade förlossningen. Föräldrapenning i samband med barns födelse I samband med att barnet föds eller om barnet adopteras kan de som är rättsliga vårdnadshavare få föräldrapenning i , till dess barnet har fyllt eller tills barnet slutar första klass. Bilaga 12 till LU 2003 Uttag av föräldraledighet i Om barnet är sjukt eller om den som vårdar barnet är sjuk, kan den andra föräldern få tillfällig föräldrapenning för vård av barn under per barn och år fram till dess barnet fyller . Båda föräldrarna har även rätt till föräldrapenning för att delta i föräldrautbildning när de väntar barn eller just har fått barn. Båda föräldrarna kan då få föräldrapenning . Adoptivföräldrar kan få föräldrapenning för föräldrautbildning när de har fått barnet i sin vård. har pappan rätt till tio dagars ersättning, så kallade pappadagar, motsvarande nivån för tillfällig föräldrapenning i samband med att ett barn föds eller adopteras. räknas inte in i de övriga dagarna med tillfällig föräldrapenning och inte heller in i den vanliga föräldrapenningen vid barns födelse. Pappan har rätt till denna ersättning som mamman kan få föräldrapenning . Om paret får tvillingar eller två barn adopteras har pappan rätt till 20 dagars ersättning. Pappadagarna kan inte tas ut efter den efter det att barnet har kommit hem från sjukhuset. har föräldrar rätt till en kontaktdag per barn och år. Denna kan tas ut vid besök på exempelvis skola eller sexårsverksamhet för barn mellan sex till . Modern har rätt till föräldrapenning i samband med barns födelse från och med den före den beräknade tidpunkten för förlossningen.9 Vidare har hon rätt till föräldrapenning till och med den efter förlossningsdagen även om hon inte har barnet i 9 Ej detsamma som havandeskapspenning som ges om modern väntar barn och har ett fysiskt ansträngande arbete och inte kan bli omplacerad eller har blivit avstängd från sitt arbete på grund av bestämmelser i arbetsmiljölagen. Uttag av föräldraledighet i Bilaga 12 till LU 2003 Det finns två veckors obligatorisk ledighet som kvinnan enligt lag är skyldig att ta ut före eller efter förlossningen, men föräldraledigheten behöver inte vara förenad med att föräldrapenning betalas ut. Kvalifikationskrav för rätt till föräldrapenning För att ha rätt till föräldrapenning krävs det dels att föräldern är försäkrad och dels att han eller hon har rätt till ersättning. Försäk- rade är svenska eller utländska medborgare som är bosatta i . För rätt till föräldrapenning gäller dessutom att föräldern måste ha varit inskriven hos under minst närmast före den dag för vilken föräldrapenning ska betalas ut. Föräldraförsäkringen är även en arbetsbaserad försäkring vilket innebär att för att ha rätt till föräldrapenning på sjukpenningnivå måste föräldern arbeta i . För att fastställa den sjukpenning- grundande inkomsten (SGI) krävs det att personen är försäkrad från det att anställningen börjar, med en efterskyddstid efter det att arbetet avslutats. För mammaledighet, föräldraledighet vid föräldrautbildning, besök i förskoleverksamhet, för vård av barn, för kontaktdagar eller vid rätt till pappadagar i samband med barns födelse ställs emellertid inga villkor på kvalifikationstid. Regler om ersättning – föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning – under ledighet finns i lagen om allmän försäkring. När barnet är fött kan föräldrapenning betalas ut till den av föräldrarna som vårdar barnet. Föräldrapenning kan i regel betalas ut längst till dess att barnet fyllt eller till dess att barnets första skolår avslutats, om den tidpunkten infaller efter det att barnet fyllt . För adopterade barn gäller i de fall då en make adopterat den andra makens barn samma regler som för biologiska barn. När ett par tar emot ett barn i syfte att adoptera det, räknas tidpunkten då 10 För rätt till föräldrapenning krävs det även att barnet är bosatt i . Bilaga 12 till LU 2003 Uttag av föräldraledighet i föräldrarna fått barnet i sin vård som tidpunkten för barnets födelse. Föräldrapenning betalas dock endast fram tills barnet fyller . Antalet ersättningsdagar i samband med barns födelse eller adoption är 480 dagar.11 Båda föräldrarna får lika många dagar var, det vill säga 240. I vissa fall kan samtliga dagar tillfalla en av föräldrarna.12 Den ena föräldern har dock möjlighet att avstå ersättningsdagar till den andre med undantag de så kallade kvoterade pappa- respektive mammamånaderna som inte kan överlåtas. Det betyder att för att föräldrarna ska kunna nyttja samtliga behöver varje förälder ta ut minst . Det finns dock ingenting som hindrar att endera föräldern låter bli att ta ut sina dagar. Om fler än ett barn föds får föräldrarna gemensamt för varje barn som föds utöver det första. Då adoption av flera barn jämställs med flerbarnsfödsel får föräldrarna per barn utöver de 480 för det första. Föräldrar som har fött flera barn kan ta ut föräldrapenning för att vårda sina barn. Här gäller samma möjlighet att överlåta dagar till den andra föräldern, med undantag för de reserverade . Reglerna om ersättningsnivån utgår från normalarbetstid för heltid även om föräldern arbetar av mindre omfattning. Det finns tre olika delar i föräldrapenningen, utifrån vilka de olika ersättningsnivåerna betalas ut. För att få föräldrapenning enligt sjukpenningnivån13 har det alltid funnits krav på kvalifikationstid. ska föräldern ha varit försäk- 11Regler gällande från . 12I några fall kan en av föräldrarna ensam få rätt till samtliga ersättningsdagar. Det handlar om fall då en förälder ensam har vårdnaden, om en förälder inte är försäkrad eller om en förälder inte kan vårda barnet, t.ex. på grund av sjukdom eller handikapp. 13Sjukpenningnivån motsvarar en ersättning på av SGI upp till taket. Ersättning enligt sjukpenningnivå räknas som en arbetsbaserad förmån. Maxbeloppet en förälder kunde få var per dag före skatt (av SGI upp till taket) under totalt . Uttag av föräldraledighet i Bilaga 12 till LU 2003 rad under minst innan barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen för att rätt till sjukpenning överstigande lägstanivån, det vill säga . Om föräldern inte uppfyller 240-dagarsvillkoret, betalas föräldrapenning ut enligt grundnivån, det vill säga /dag. Ersättning enligt sjukpenningnivå räknas som en arbetsbaserad förmån och personer som enbart är försäkrade för arbetsbaserade förmåner måste uppfylla 240-dagarsvillkoret för att ha möjlighet att få någon ersättning över huvud taget. Resterande dagar enligt sjukpenningnivå När tagits ut kan ersättning med förälderns sjukpenningnivå betalas ut , utan att uppfylla 240-dagarsvillkoret som försäkrad. Om föräldern inte har någon SGI eller en SGI som ger ersättning understigande , betalas ersättning ut med grundnivån. är oberoende av förälderns SGI och för dessa utgår ersättning endast enligt lägstanivån14.