sou · GRB315d2 · 2004-01-01 00:00:00 — And then the right reader comes along, and the words – or rather the poetry behind the words, for the words themselves are mere symbols – spring to life, and we have a resurrection of the word. Vi skulle kunna parafrasera detta med att säga att det är först i kontakten med en elev som skolan blir levande. Vad är en skola i sig själv, annat än en plats med döda symboler? 180I terminologi symboliskt våld. 181Detta förefaller vara en evig, pedagogisk fråga: å ena sidan det sokratiska idealet av inre växt och upptäckten av det man redan vet genom samtal, å andra sidan Lockes uppfattning om människan som ett oskrivet blad, ett tabula rasa, som efterhand skall präntas full med insikt och visdom. 182Borges (2000, s. skolans officiella uppgift är att inlemma alla elever i kretsen av till- talade – och att ge dem en chans att bli rätta läsare Det är en utmaning att se eleverna som en tillgång istället för ett problem, att inom ramen för skolplikt alternativt undervisningsplikt skapa möj- ligheter för olikheter att fungera i skolan och erbjuda en miljö som är meningsskapande för, i princip, alla. Kunskap och (medborgerlig) fostran är den obligatoriska skolans två grundläggande principer. Kunskapsprocessen handlar om att egna erfarenheter, frågor och rön möter andras erfarenheter, frågor och rön. Collaborative learning (lärande genom samarbete) och computer supported collaborative learning (CSCL) är begrepp som pekar på nya sätt att lägga upp undervisning och som dessutom (åtminstone i vissa fall) kan påvisa effektiva resultat.183 Synen på inlärning/lärande och på det pedagogiska arbetet påverkar också synen på pedagogiska texter, deras roll och funktion. Traditionella läromedel produce- rades för undervisning. Den utvidgade definitionen av pedagogisk text pekar istället mot texter som produceras för lärande, något som också inrymmer texter och bilder m.m. producerade av elever/studerande, vilka kan samlas i (fysiska eller virtuella) elev- mappar och därmed också ligga till grund för en självvärdering av den egna utvecklingen. Men skolan är inte enbart en kunskapsinstitution. Inte minst den demokratiska fostrans-principen nödvändiggör att eleverna blir delaktiga i arbete, i formuleringen av lokala mål, vad gäller arbetets uppläggning, vad gäller bedömning och evaluering av verksam- heten. Men delaktigheten för också med sig ett nytt ansvar för eleverna. Detta ansvar kan bara växa fram genom delaktighet i samtal och handling (s.k. deliberativ demokrati). Att förstå är ett begrepp som i sig står för olika förståelseformer. Jag förstår om jag begriper (t.ex. innebörden i en text, en berättelse osv.). Men jag förstår också när jag lägger ut texten och 183 Hannafin et.al. (1996). förklarar den för andra. Dessutom förstår jag när jag kan tillämpa något. Att t.ex. förstå juridiska paragrafer är att kunna tillämpa dem.184 Förståelse, insikt och kunskap kan gestaltas på många olika vis: via texter, i bild, genom dans, teater och film, genom modeller (abstrakta, fysiska eller virtuella) osv.185 I skolan har dock texten dominerat – läsning av texter och återgivande av texter. Förändrade villkor för utbildning och teknologi får också konsekvenser för hur vi kan se på kunskap, hur vi kan utveckla artefakter för kunskapande186 och instrument för att bedöma denna kunskap. Det ligger en stor utmaning i att utveckla sådana bedömnings- instrument som gör den lärande individuell rättvisa. När det gäller funktionshandikapp har t.ex. studerande med läs- och skriv- svårigheter/dyslexi rätt att få tillgång till en dator med talsyntes och de kan få tentera muntligt istället för skriftligt. Detta är bara ett sätt på vilket tänkandet om kunskapsbedömning har förändrats från samma-prov-för-alla till anpassade prov. Vetandecentra och extramuralt lärande I olika kommuner introduceras nu vetande-centra (science centers). Dessa centra skiljer sig i sin utformning och inredning från en vanlig skola. Eleverna får komma dit och befinner sig då i en ny miljö med lite annorlunda utseende och redskap, och de ställs inför nya frågor. Aktiviteter av det här slaget har benämnts som extramuralt lärande.187 Även platser som eller Lise- berg kan fungera som platser för extramuralt lärande, t.ex. vad gäller att testa tyngdkraft och centrifugalkraft. En fråga som här uppstår är om andra platser kan bli aktuella för andra ämnens extramurala aktiviteter? Och kan dessa vetandecentra bidra till att skapa berättelser kring olika skolämnen och därmed knyta dem närmare till elevernas erfarenheter och deras fantasivärld? Varje tänkt systematisk lärmiljö är i sin konstruktion skild från andra samhälleliga verksamheter. Det är inte möjligt att utan 184Gadamer (1979, s. 294). Se också (1981). Denna distinktion tangerar indelning: paradigmatic- respektive narrative modes of thought som två olika förståelseformer. 185Knudsen (1999, s. talar om en polyestetisk pedagogik. 186Jfr Kress et.al. (2001). 187Eva m.fl. i har tillsammans med prof. i utvecklat dessa idéer. särskilda åtgärder släppa in grundskoleelever eller gymnasister i ett färdigt och fullt fungerande laboratorium, där forskning pågår, eller i fabriker med fullskalig produktion. En lärmiljö måste anpassas till lärandets förutsättningar. Den representerar, men är inte nöd- vändigtvis densamma som, andra verksamheter. En extramuralt arrangerad lärmiljö är därför inte på något självklart sätt mer verklighetsförankrad eller mer verklighetstrogen än en skolsal, även om den kan bidra till nya verksamhetsformer. Olika kunskaper representeras på olika vis i olika miljöer och dess olika artefakter. Det institutionella arrangemanget av artefakter medierar vilka kunskaper som kan aktualiseras och bearbetas av den enskilde eleven. Att lära sig något från en lärobok är något annat än att lära sig genom laborativt arbete, där även andra aspekter av kunskap än ren mental återgivning av fakta stimuleras. Detta betyder inte att läroboken måste överges, men det antyder att vi måste skärpa blicken – kunskapsstoff är medierat och det är därför av betydelse för lärandet vilka medier som används och vilka gränssnitt som konstrueras.188 Antingen vi lutar oss mot läroplansforskning, kommunikations- forskning eller forskning kring lärande i relation till pedagogiska texter framträder en bild där individens sociala sammanhang betonas, där lärandet är mångfasetterat och sker i samspel med andra, där kommunikationsmönstren har blivit alltmer komplexa och där de texter som används är multimodala. Det framgår också vilken betydelse olika artefakter har för människans förmåga och möjligheter att utforska sin omvärld, lära sig något och kommunicera med andra. Literacy blir därmed ett begrepp som inte längre skall förstås i snäv mening som förmågan att läsa texter, utan som en förmåga, i vid mening, att läsa texter och bilder och hantera olika slags tekniska artefakter. Rätten till utbildning kan i linje med detta omformuleras till: rätten till stöd för lärande och rätten att ingå i ett kommunikativt sammanhang tillsammans med andra. 188 För elever med intellektuella funktionshinder kan utformningen av den pedagogiska texten bli helt avgörande för läsarens förståelse. (1988). Rätten till delaktighet och rätten till resurser Rätten till kunskap i ett samhälle blir således en fråga om rätten till delaktighet i kommunikation. Vägen till kunskap och kommunika- tion går via olika artefakter. Tillgången till dessa artefakter är av avgörande betydelse för möjligheten att delta i en kommunikativ gemenskap. Delaktighet i en kommunikativ gemenskap förutsätter att man kan kommunicera på likvärdiga villkor. För att kunna kommuni- cera på likvärdiga villkor krävs det för det första att man har till- gång till de artefakter som de andra nyttjar i kommunikationen. Jag tänker då på artefakter av andra ordningen. Om det föreligger funktionshinder av något slag behövs det dessutom särskilt utformade artefakter för att personen i fråga skall kunna kommuni- cera som de andra. Jag har tidigare nämnt talsyntes, men det kan röra sig om sådant som utformningen av ett tangentbord eller en framkomlig miljö för rullstolsbundna. Dessa artefakter kan också vara en förutsättning för möjligheten att på olika sätt kunna gestalta den egna kunskapen för andra. Rätten till resurser i skolan handlar härutöver om tillgången till artefakter av tredje ordningen, främst Pedagogiska Texter Typ 1. Det väsentliga här är att funktionshindrade elever i skolan får möj- lighet att bearbeta, och kommunicera kring, dessa texter utifrån sina förutsättningar. I förlängningen handlar det också om flexibla och interaktiva texter som kan samspela med individens förutsätt- ningar och bakgrundskunskaper och om miljöer där man kan vara med om att iscensätta kommunikation, tilltala andra och framställa egna texter, inte bara reagera på andras tilltal och texter. Behovet av fortsatt utveckling Som konstaterade 1990 behövs det en satsning på forskning kring pedagogiska texter som ser till helheten, inte bara de enskilda delarna. Den forskningsgenomgång jag har gjort för- stärker detta intryck. Det behövs en samlad forsknings- och utvecklingsmiljö på svensk botten. Därmed skulle kopplingen till internationell forskning kunna stärkas, inte minst genom olika komparativa projekt och deltagande i olika nätverk. En sådan miljö skulle också kunna samspela med olika involverade parter som skribenter/konstruktörer (författare, programmakare m.fl.) och producenter (vilket inbegriper såväl förlagsredaktörer som bild- producenter, lay-outare, tryckare och marknadsförare) men också lärare och lärarutbildningar respektive rektorer och skol- administratörer. En sådan forskningsmiljö skulle även kunna ha i uppgift att samordna olika utvärderingsinsatser och bygga upp en systematisk kunskapsbank, en verksamhet som skulle kunna komma olika intressenter tillgodo när det gäller att utveckla nya produkter. Även nya författare behövs inom fackområdet pedagogiska texter. Ett arbete är nu på gång att, som man gjort i , starta en Facklitterär författarskola (dels i form av en nationell kurs men också i form av ett internationellt master-program) med särskild inriktning mot pedagogiska texter.189 Inte minst utvecklingen av nya pedagogiska texter och andra artefakter för funktionshindrade är av betydande angelägenhetsgrad. 189 I utvecklades författarskolan som ett samarbete mellan å ena sidan lärarutbildningen och Senter for pedagogiske tekster og læreprosesser vid Høgskolen i Vestfold och å andra sidan journalistutbildningen vid Høgskolen i . Didaktik&Design vid LHS utvecklar en motsvarande författarskola i samarbete med LFF () och FSL (Föreningen ) som en nationell utbildning. En författarskola i form av ett internationellt masterprogram diskuteras även med Univ. of , Georg-Eckert-Institutet i Braunschweig samt med i och . Aarseth, E.J. (1997): Cybertext. Perspectives on Ergodic Literature. Aamotsbakken, B. (2002): The Norwegian canon – is it nationally Ingår i , J. –Meisalo, V. – Kukemelk, H. – Horsley, M. (red): Learning and Educational Media. The Third IARTEM Volume, Tartu: . (2000): De Andra. Afrikaner i svenska pedago- giska texter (1768-1965). Studies in Educational Sciences 31. , HLS Förlag. ;5). : Raster Förlag. (1969): Läromedelssystem: Grundläggande prin- ciper för läromedelsplanering. Ingår i , U. & , E. ): Läromedelsforskning och undervisningsplanering. Nordiska utredningar, 1969:16. : Nordiska kom- mittén för pedagogisk forskning. (1995): I retorikkens hage. , J-O. – , C. – , J. (1995): Gymnasiekurs (1972): Historien på gymnasiet. Undervisning och läro- böcker 1820-1965. & , L.K. (1991): The Politics of the Textbook. (1995): Education and . (1987): Det sociala livets elementära former. Anderhag, P. – , S. – , E. (2002): Inter- aktivitet och hypertextualitet? Om digital kommunikation och digitala läromedel. Ingår i Säljö, R. & , J. (red.) Utm@ningar och e-frestelser. IT och skolans lärkultur. Askerøi, E. & Høie, M. (1999): Les og lær? Lærebokas rolle i yrkes- fag. Att producera läromedel. Ingår i SPOV – Studier av den peda- gogiska väven nr 14-15 (1991): Specialnummer: läromedel. (1982): Läromedelsresurser och deras användning. En studie av två kommuners hantering av läromedelsfrågorna för . : , pedagogiska institu- tionen. Bachtin, M. (1988): Det dialogiska ordet. (1990): Politics and Policy Making in Education: explorations in policy sociology. , B-M (1991): Medvetet lärande. Barthes, R. (1974): S/Z. Bartlett, B. (1997): The Value of Visible Text Structure. Ingår i , S. ): Textbooks and Educational Media. IARTEM Collected papers 1991-95. (1994): Literacy. An Introduction to the Ecology of Written Language. : Blackwell Publishers. , L-E (1992): Den lekande människan. En socialpsykologisk analys av lekandets dynamik. (2002): Ny fysik för en ny skola. Ingår i Falkevall, B. & , S. ): Skolämne i kris? SLOC – Library of Curriculum Studies, Nr 10. : HLS Förlag. (1977): Class, Codes and Control. Towards a Theory of Educational Transmissions. Routledge and Kegan . Boorstin, D.J. (1981): Introduction. Ingår i , J.Y. & Sticht, T.G. ): The Textbook in . Borges, J.L. (2000): This of verse. (u.u.) Är världen som vi berättar den, eller blir den så som vi berättar den? Reflektioner över kemilärares berättelser. (prel. titel). Lic. uppsats, . , P.–Passeron, J. (1970): La Reproduction. Elements pour une théorie du système d'enseignement. , Editions de Minuit. Breidlid, H. & Nicolaisen, T. (2002): Values in Religious Narratives as presented in norwegian RE Textbooks: Focus on Gender and Ethnicity. Ingår i , J. –Meisalo, V. – Kukemelk, H. – Horsley, M. (red): Learning and Educational Media. The Third IARTEM Volume, Tartu: . Bromsjö, B. (1961): Kursplaneundersökning i samhällskunskap. : Pedagogisk-psykologiska insti- tutionen vid . Bromsjö, B. (1965): Samhällskunskap som skolämne. Målsättningar, kursinnehåll och arbetssätt på den grundläggande skolans hög- stadium. : Svenska Bokförlaget . Bronäs, A. (2000): Demokratins ansikte. En jämförande studie av tyska och svenska samhällskunskapsböcker för gymnasiet. Studies in Educational Sciences 29. : HLS Förlag. (1997): Literacy technologies: What stance should we take? 29, 289-309. (1986): Actual Minds, Possible Worlds. Bueie, A, (2002): Valg av lærebøker for norskfaget i den videregående skolen. (u.u., Høgskolen i Vestfold). Båtnes, P.I. (1995): En modell for lærebokstudiet. Lærebøkenes danningsidealer som normsettere for kunnskapsformidling. Ingår i , E.B. ): Norsk sakprosa. Carus, M.B. (1990): The Small Publisher in a National Market. Ingår i , D.L. & , A. (ed): Textbooks and Schooling in the . Eighty-ninth Yearbook of the National . Cassirer, E. (1996): The Philosophy of Symbolic Forms. Castodiaris, C. (1994): Radical imagination and the social instituting imaginary. Ingår i , G. & , J. Culture and Creativity. Chambliss, M.J. & Calfee, R.C. (1998): Textbooks for Learning: nuturing childrens minds. Cherryholmes, C.H. (1997): Pragmatism, Rhetoric and What is Good in the of Belief. Ingår i , S. ): Textbooks and Educational Media. IARTEM Collected papers 1991-95. Choppin, A. (1992): Les : Histoire et Actualité. Citelli, A. (1997): Aprender en ensinar com textos não escolares. Aprender en ensinar com textos, Vol. – Yackel, E. – McClain, K. (2000): Symbolizing and Communicating in Mathematics Classrooms. Perspectives on Discourse, Tools and Instructional Design. (in press): Pupil Engagement with History Textbooks: some prelimiary thoughts on a deafening silence. da , A.C. – Sparano, M.E. – Carbonari, R. – Cerri, M.S.A. (1997): A leitura do texto didático e didatizado. Ingår i Brandão, H & Micheletti, G. (ed): Aprender e ensinar com textos didáticos e paradidàticos, Vol 2. (2002): The External Brain. Eco-cultural Roots of Distancing and Mediation. Culture & Psychology; Vol 8; No 2; 2002; 233-265. & , E. (1969): Läromedlen i undervisnings- processen. Ingår i , U. & , E. ): Läromedels- forskning och undervisningsplanering. Nordiska utredningar, 1969:16. : för pedagogisk forskning. (1978): Curriculum Evaluation, Frame Factors and Teaching for Mastery. Reports on Education, No 2. (1987): Disputationerna och specialarbetsmarknaden för doktorer i skolväsendets undervisningsämnen 1890-1939. Arbets- rapport nr 25. (1975): Läroboksspråk. En undersökning av språket i vissa läroböcker för högstadium och gymnasium. Acta Universitatis Umensis. Studies in Humanities 4. & Hersh, R. (1988): The Mathematical Experience. : Penguin Books. de Castell, S., , A. & , C. (1989): Language, Authority and Criticism. Readings on the School Textbook. (ed; 1997): Écart & Différance. Merleau-Ponty and on Seeing and Writing. New Jersey:Humanities Press. Doherty, A. (1998): The Internet: Destined to become a passive surfing technology. , sept-oct, 61-63. Eco, U. (1984): Semiotics and the Philosophy of Language. Eik, L.T. (2001): Det første møtet med læreboka. Ingår i , S. & Skjelbred, D. ): Fokus på pedagogiske tekster 2. Notat 7/2001. Tønsberg: Høgskolen i Vestfold. (1997): Formativt, figurativty, operativt i läroböcker för barn. Svensk sakprosa nr 12. (1997): Formativt, figurativty, operativt i läroböcker för barn. Svensk sakprosa nr 35. Emmot, C. (1999): Narrative Comprehension. A Discourse Perspective. : University Press. (2002): Datamaskinen i møte med dyslektikere. Tønsberg: Høgskolan i . & , E. (1994): Bilden av stenåldern. För- medling av fakta och känslor i tre läroböcker. Ingår i , S. & , B. ): Konsten att informera och övertyga. : HLS Förlag. (1994): eller medmänsklighet? Väv och meningstilldelning i två lärobokstexter. Ingår i (red; 1997). Konsten att informera och övertyga. : HLS Förlag. (1997): Skolans tal om litteratur. Om gymnasieskolans litteraturstudium och dess plats i ett kulturellt åter-skapande. Studies in Educational Sciences 10. : HLS Förlag. Engeström, Y. (1990): Learning, Working and Imagining. Twelve Studies in Activity Theory. (1988): Läroboken sett från den sent utvecklade elevens Specialarbete, LHS. (2002): Retoriska övningar. : Nya Doxa. Ezell, M.J.M. & OBrien OKeeffe, K. (1994): Cultural Artefacts and the Production of Meaning. The , the Image and the Body. Falkevall, B. & , S. (red; 2002): Skolämne i kris? Library of Curriculum Studies, Nr 10. : HLS Förlag. Featherstone, M. (1991): Consumer Culture and Postmodernism. Fischer-Lichte, E. & , C. (red; 2001): Theorien des Performa- tiven. Interdisziplinären Zentrum für Historische Anthropologie. (1997): Uppkomsten och utvecklingen av ett vetenskapligt faktum. Inledning till läran om tankestil och tankekollektiv. /: Symposion. Toys as popular culture. (1998): Sångskatten som socialt minne. En pedagogisk studie av en samling skolsånger. Studies in Educational Sciences 13. : HLS Förlag. Flottorp, V. ): Forlagenes rolle lærebokutvikling. En casestudie av arbeidet med to matematikkverk for grunnskolen. Tønsberg: Høgskolen i Vestfold. Forsslund, T. (2002): The ethos of the speaker and the listener in programs on Health Education 1930- 1951. Ingår i , J. –Meisalo, V. – Kukemelk, H. – Horsley, M. (red): Learning and Educational Media. The Third IARTEM Volume, Tartu: . Fritzsche, P. (1997); Prejudice and Underlying Assumptions. Ingår i , S. ): Textbooks and Educational Media. IARTEM Collected papers 1991-95. (1981): Verstehen och förstå. Funderingar kring ett tema hos Dilthey, och . (1982): Säga, förstå, tolka. Furubjelk – – Laginder (1976): Läromedelsval på mel- lanstadiet i . : Östgöta- projektet rapport 1. Gadamer, H-G. (1979): Truth and Method. : Sheed and Weard. Garefalakis, I. (1994): Läroboken som traditionsbärare. Om hem- språksundervisning i grekiska – ett läroplansteoretiskt och didaktiskt perspektiv. : HLS Förlag. (1989): Student as Pedagogical Text. Ingår i , D.L. & , A. (ed): Textbooks and Schooling in the . Eighty-ninth Yearbook of the National . Gisterå, E-M. – Kimhag, K. – , A-K. – , S. – , E. (1995): Dyslexi och dyskalkyli. Utvärdering av läromedelskassetter för elever med läs- och skrivsvårigheter. Pedagogisk forskning i 123. : Peda- gogiska institutionen. Glassie, H. (1999): Material Culture. (1991): – en bortglömd genre inom barn- litteraturen. SPOV – Studier av den pedagogiska väven 12. Grepstad, O. (1997a): Det litterære skattkammer. Sakprosaens teori og retorikk. : Det Norske Samlaget. Grepstad, O. (1997b): Nøklar til skattkammeret. Ingår i , E.B. ): Norsk sakprosa, tredje bok. ( 1980): Läromedlens funktion i undervisningen. En rapport från utredningen om läromedelsmarknaden, DsU 1980:4. Haavelsrud, M. (1979): Indoktrinering eller politisering? Form og innhold i ungdomsskolens undervisning i samfunnskunskap. Habermas, J. (1990): Kommunikativt handlande. Texter om språk, rationalitet och samhälle. Halbwachs, M. (1950): Le mémoire collective. : Presses de . (Engelsk utgåva på . Hannafin, M.J. – Hannafin, K.M. – Hooper, S.R. – , L.P. – Kini, A.S. (196): Research on and research with emerging technologies. Ingår i , D.H. ): Handbook of Research for . & , I. (1992): Läroboksgranskning. Harison, T.M. & , T (eds., 1996): Computer networking and scholarly communication in the twenty-first century university. & , J.E. (1990): Small Publishers: Filling Market Niches. Ingår i , D.L. & , A. (ed): Textbooks and Schooling in the . Eighty-ninth Yearbook of the National . (1999): What is computer literacy? Bulletin of Science, Technology and Society, 119, 220-233. Hene, B. & Wahlén, S. (1991): Barns läsutveckling och läsning. Rapport från ASLA:s höstsymposium . Hjälme, A. (1999): Kan man bli klok på läsdebatten? Analys av en pedagogisk kontrovers. (2001): Om skriveprocessen. SLOC – Library of Curriculum Studies 8:51-74. Horsley, M. (2002): New Studies on the Classroom Use of teaching and Learing Materials. Ingår i , J. –Meisalo, V. – Kukemelk, H. – Horsley, M. (red): Learning and Educational Media. The Third IARTEM Volume, Tartu: . Horsley , M. (in press): Hommage to the Handout: A new study on acces to teaching and learning materials. Huot, H. (1989): la jungle des scolaires. Husén, T. & Postlethwaite, T.N. (ed): Encyklopedia of Education. Research and Studies. : Pergamon press. Hutchins, E. (1996): Cognition in the Wild. , : The . (1993): Skolboks-islam. Analys av bilden av islam i läroböcker i religionskunskap. Studies in Educational Sciences 93, : . (1998): Outline of the in . Jedeskog, G. (2000): Ny i kl@ssen. Förhållandet mellan lärarroll och datoranvändning beskriviet i internationell forskning. (1990): Retorik eller konsten att övertyga. (red, 1991): Debatt om læseudvikling - en artikel- samling. (1993): Textbooks in the Kaleidoscope. A Critical Survey of literature and research on Educational Texts. : Scandinavian Uiversity Press. (red; 1995): Virkelighetens forvaltere. Norsk sak- prosa. (red; 1996): Forbildets forbilder. (red; 1997): Tekstens mellommenn. – , S. – , S. – , P. (1997): Kunskapens texter. Jakten på den goda läroboken. (på svenska 1998: : Universitetsforlaget). (2000): Nya redskap för lärande. Studier av lärares val och användning av läromedel i gymnasieskolan. Studies in Educational Sciences 23. : HLS Förlag. Julkunen, M-L., , S. & , M. (1991): Research on Texts at School. Research Reports of the , No 37, Joensuu. Keerberg, A. (2002): Learning and teaching on line. Ingår i , J. –Meisalo, V. – Kukemelk, H. – Horsley, M. (red): Learning and Educational Media. The Third IARTEM Volume, Tartu: . (1989): . Ingår i de Castell, S., , A. & , C. ): Language, Authority and Criticism. Readings on the School Textbook. Klep, J. (2002): The exit of textbooks, the rise of flexible educational media. Ingår i , S. & Tholey, M. (ed): New Educational Media and Textbooks. The Second Iartem Volume. Library of Curriculum Studies 9. , HLS Förlag. (2002): Sagor i ny skepnad – barn berättar med datorer. Ingår i Säljö et. al.(red. ): Utm@ningar och e-frestelser. IT och skolans lärkultur. Knain, E. (1999): Naturfagets tause . Diskursanalyse av lærebøker for Natur- og miljøfag i et allmenndannelsesperspektiv.