sou · GRB366d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Vid regeringssammanträde beslöts att en särskild utredare skulle tillsättas med uppgift att ta fram underlag för bedömning av om bör tillträda den reviderade versionen av den europeiska patentkonventionen (EPC 2000), överens- kommelsen om tillämpning av artikel 65 i EPC (den s.k. London- överenskommelsen) och patenträttskonventionen (PLT) samt att även ge förslag till de lagändringar som behövs för att dessa instrument skall kunna tillträdas eller som annars bedöms lämpliga i samband med ett tillträde. Utredaren skulle också ge förslag till de lagändringar som behövs med anledning av ändringar som gjorts i konventionen om patentsamarbete (PCT). Därutöver skulle utredaren överväga dels en fråga om förstärkt sekretesskydd för immaterialrättsliga rådgivare, dels några särskilda frågor som rör handläggningen av patentansökningsärenden. Till särskild utredare förordnades chefsjuristen . Att som sakkunniga biträda utredaren i hans arbete förordnades hovrättsassessorn i , departementssekreteraren i och departementssekreteraren i . förordnades som experter professor , , patenträttsrådet , jur. kand. , Föreningen , fil.lic. , (), hovrättsrådet , , jur.kand. , , advokaten , juristchefen , samt civilingenjören , Svenska Industriens Patent- ingenjörers Förening (SIPF). entledigades från sitt uppdrag. Sekreterare i utredningen har varit hovrättsassessorn . Utredningen, som antagit namnet , får härmed överlämna betänkandet Harmoniserad patenträtt (SOU 2003:66). Experterna och har avgett särskilt yttrande beträffande fråga om översättning som förut- sättning för skadestånd och annan påföljd vid patentintrång. Utredningsuppdraget är med detta slutfört. Förslag till lag om ändring i patentlagen (1967:837) ............. Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1158) om ändring i patentlagen (1967:837) ............................................ Förslag till lag om ändring i ....................... De generella direktiven............................................................ Patent – en överblick .................................................. Den svenska patentlagen ......................................................... 2.3.2 Förutsättningar för svenskt/nationellt patent ............ Samarbetskonventionen (PCT) ................................... Patenträttskonventionen (PLT)................................... Europeiska patentkonventionen (EPC)...................... Ratificering av EPC 2000............................................ En svensk ratificering av EPC 2000 ........................................ Det nya resningsinstitutet enligt artikel 112a EPC 2000....... Begränsning av patent i administrativ ordning m.m. ............. Nuvarande bestämmelser m.m..................................... 3.4.3 Begränsning och omformulering av europeiska 3.4.4 utredningar och förslag................................ Överväganden och förslag .......................................... 3.4.5.1 Anpassning av svenskt begränsningsförfarande till EPC 2000 ...................................................... 3.4.5.2 Verkan av patentbegränsning i EPO för svensk Frågor om andra lagändringar i anledning av EPC 2000 ..... 3.5.1 Patenterbarhetsundantag för vissa medicinska förfaranden (artikel 53 c EPC 2000).......................... 3.5.2 Patenterbarhet vid nya medicinska indikationer (artikel 54.4-5 EPC 2000)........................................... 3.5.3 Patentskyddets omfattning (artikel 69 EPC 2000 med tillhörande tolkningsprotokoll) ......................... Ratificering av Londonöverenskommelsen ................... Londonöverenskommelsen – historik och innehåll ............. 4.3Språkfrågans behandling i vissa immaterialrättsliga 4.3.1 Patentlagen, patentkungörelsen och PRV:s 4.3.2 Patentlagstiftningen i andra nordiska länder ............ 4.3.4 EG-Kommissionens förslag till förordning om EG-förordningen om gemenskapsvarumärken......... EG-förordningen om gemenskapsmönster .............. 4.4Bör ratificera Londonöverenskommelsen – en inventering av för- och nackdelar ......................................... 4.4.2 Konsekvenser vid en svensk ratificering av 4.4.3 Redogörelse för vissa undersökningar....................... 4.4.3.1 I vilken omfattning efterfrågas översättningar – faktiskt respektive via nätet........................ Överväganden och förslag..................................................... Ratificering av Patenträttsfördraget (PLT) ................... Frågan om svensk ratificering av PLT .................................. 5.2.1 En översikt av innehållet i PLT.................................. Ingivningsdag (filing date) .................................................... 5.3.2 Närmare om innehållet i artikel 5 PLT...................... Förfarandet hos PRV.................................................. Överväganden och förslag.......................................... 5.4Rätt till fortsatt handläggning – artikel 11 och regel 12 PLT ........................................................................... Närmare om innebörden av artikel 11 PLT .............. Bestämmelser i om fortsatt handläggning ........ Överväganden och förslag .......................................... 5.5Återställande av förlorad rätt – artikel 12 och regel 13 PLT............................................................................ Artikel 12 PLT ............................................................ Frågor om prioritetsrätt – artikel 13 PLT............................. 5.6.2 Återställande av prioritet enligt artikel 13.2 PLT ..... 5.6.2.1 Överväganden och förslag ............................. 5.6.3 Återställande av prioritet enligt artikel 13.3 PLT ..... 5.6.3.1 Överväganden och förslag ............................. 5.6.4 Rättelse i en prioritetsbegäran eller åberopande av ytterligare prioritet (artikel 13.1 PLT) ...................... 5.6.4.1 Överväganden och förslag ............................. Anpassning till ändringar i PCT och dess Tidsfrist att fullfölja en internationell patentansökan ......... 6.2.2 Ändring i PCT angående tidsfrist för nationell Överväganden och förslag .......................................... Beviskrav i fråga om rätt till en uppfinning .......................... tillämpningsföreskrifter angående sökandens rätt till en uppfinning......................................................... Överväganden och förslag .......................................... Skydd för patentombuds tystnadsplikt ........................ 7.2.1 Regler om tystnadsplikt för advokater och Ombud i rättegång...................................................... 7.2.3 Skydd för tystnadsplikt i en rättegång ...................... Skydd för företagshemligheter .................................. En jämförande utblick ........................................................... De nordiska länderna.................................................. 7.3.3 om skydd för patentombuds Överväganden och förslag..................................................... Några särskilda frågor ............................................... Nuvarande bestämmelser m.m................................... Överväganden och förslag.......................................... Nuvarande bestämmelse m.m.................................... 8.3.3 Förslag av patentprocessutredning ............. Överväganden och förslag.......................................... Genomförandet av förslagen ...................................... Ikraftträdande- och övergångbestämmelser......................... 9.2Konstitutionella frågor i samband med ett svenskt tillträde till PLT och den reviderade versionen av EPC Kostnadskonsekvenser av förslagen ..................................... Förslaget till lag om ändring i patentlagen (1967:837)........ Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:1158) om ändring i patentlagen (1967:837) .......................................... Förslaget till lag om ändring i .................. Särskilt yttrande av experterna Bilaga 2 European Patent Convention (EPC 2000) Bilaga 3 Implementing Regulations to the EPC 2000 Bilaga 5 Utdrag ur betänkande Patentprocessen m.m. (SOU 2001:33) Bilaga 7 Statistik och kostnadsberäkningar med anknytning Bilaga 8 – Fördrag om patenträtt (PLT) Bilaga 9 Regulation under the – till fördrag om patenträtt Bilaga 10 Utdrag ur patentsamarbetskonventionen (PCT) i Bilaga 11 utkast till lag om auktoriserade patentombud jämte tillhörande Bringing Examination and Search Together Community Patent Convention 1975 European Patent Convention (Europeiska patent- konventionen) såsom den antagits vid diplomat- Reviderad version av den europeiska patentkonventionen såsom den antagits vid European Patent Office (Europeiska patentverket) General on Tariffs and Trade International Preliminary Examining Authority International Searching Authority (PCT) Mönsterskyddslagen (1970:485) Nytt juridiskt arkiv. Office for Harmonisation in the Internal Market (Trade and Design) (EG:s varumärkes- och Patentkungörelsen (1967:837) Patentlagen (1967:837) Törnroth: Patentlagstiftningen – en kommentar, Agreement on Trade-Related Aspects on (för den intellektuella Working Party on Cost Reduction Working Party on Litigation Vår huvudsakliga uppgift har varit att ta fram underlag för bedöm- ning av om bör tillträda den reviderade versionen av den europeiska patentkonventionen (EPC 2000), överenskommelsen om tillämpning av artikel 65 i EPC (den s.k. Londonöverens- kommelsen) och patenträttskonventionen (PLT) samt att även ge förslag till de lagändringar som behövs för att dessa instrument skall kunna tillträdas eller som annars bedöms lämpliga i samband med ett tillträde. I uppdraget har också ingått att lämna förslag till lagändringar med anledning av ändringar som gjorts i konventionen om patentsamarbete (PCT). Slutligen har vi haft att överväga dels en fråga om förstärkt sekretesskydd för immaterialrättsliga råd- givare, dels några särskilda frågor som rör handläggningen av patentansökningsärenden. EPC (avsnitt 3) Ratificering av EPC 2000 En av utgångspunkterna för revision av EPC har varit att göra regelverket mer flexibelt. Detta har bl.a. åstadkommits genom att en stor mängd bestämmelser överförts från artikeltexten till tillämpningsföreskrifterna. Ett särskilt bemyndigande ger den europeiska patentorganisationens förvaltningsråd behörighet att fatta beslut om nya eller ändrade tillämpningsföreskrifter, utan att någon diplomatkonferens behöver sammankallas. Detsamma gäller för ändringar i vissa artiklar, om syftet är att anpassa dem till en internationell konvention eller EG-lagstiftning på patenträtts- området. Denna öppna konstruktion har givna fördelar men inne- bär också att den framtida utvecklingen av regelverket blir svårare Trots dessa betänkligheter ser vi det som uteslutet att skulle avstå från ratificering. Konsekvensen skulle nämligen bli att helt måste lämna det europeiska patent- samarbetet, något som skulle få allvarliga följder för svenskt näringsliv. Vi har för övrigt ifrågasatt om det alls är möjligt för en medlemsstat i EU att stå utanför EPC-samarbetet. Vårt förslag är alltså att ratificerar EPC 2000. Förändringar i nationell lagstiftning i anledning av EPC 2000 Det nya resningsinstitutet enligt artikel 112a EPC 2000 Enligt EPC i nu gällande lydelse finns ingen möjlighet att få undan- röjt ett beslut som fattats av en besvärskammare i det europeiska patentverket (EPO). Genom en ny artikel 112a har introdu- cerats ett slags resningsinstitut som innebär att EPO:s Stora besvärskammare kan besluta om undanröjande och återförvisning i extraordinära fall. Förutsättningen är att det förekommit ett grovt fel i förfarandet hos besvärskammaren eller att en brottslig gärning av visst slag kan antas ha inverkat på utgången i ärendet. I en särskild bestämmelse har föreskrivits att den, som från det att besvärskammaren meddelat sitt beslut och fram till dess Stora besvärskammaren beslutat om resning i god tro utnyttjat uppfinningen eller vidtagit väsentliga åtgärder för utnyttjande, skall ha rätt att fortsätta utnyttjandet. Vi föreslår att det i 92 § patent- lagen (PL) tas in en bestämmelse om sådan rätt till utnyttjande i resningsfallet. Begränsning och upphävande av patent i administrativ ordning m.m. patentprocessutredning har i betänkandet Patentprocessen m.m. (SOU 2001:33) lämnat förslag om en svensk ordning för patentbegränsning. Det förslaget bygger i huvudsak på nya bestäm- melser i artikel 105a-105c EPC 2000 om patentbegränsning genom beslut av EPO. förslag, som i allt väsent- ligt utgör grunden för vad vi föreslår, innebär följande. Endast patenthavaren skall ha möjlighet att begära patentbegränsning. En prövning av en sådan begäran skall göras på enbart formella grunder och utifrån förutsättningen att de nya patentkraven blir begränsade i förhållande till de ursprungliga (eller tidigare begrän- sade) patentkraven. Ett begränsningsbeslut skall få retroaktiv verkan från ansökningsdagen (ex tunc). En begäran om begränsning skall avvisas om det pågår ett invändningsförfarande eller mål om ogiltighet. Vidare skall ett begränsningsförfarande hos EPO ha företräde framför ett nationellt begränsningsförfarande på så vis att det sistnämnda förfarandet förklaras vilande i avvaktan på att EPO fattat beslut i frågan och detta oavsett vilket förfarande som anhängiggjorts först. En patenthavare skall enligt förslaget vara skyldig att i mål om patentintrång eller patents ogiltighet under- rätta domstolen om att ett administrativt begränsningsförfarande pågår. Enligt artikel 138.3 EPC 2000 skall patentinnehavaren ha rätt att i mål om ogiltighet omformulera patentkraven. En motsvarande bestämmelse i 52 § PL föreslås. I tillägg till vad förordat föreslår vi att en patenthavare skall ha möjlighet att, så som gäller enligt artikel 105a EPC 2000, begära att patentet helt upphävs med retroaktiv verkan från ansökningsdagen. Någon anledning att ta bort den nuvarande möjligheten att enligt 54 § PL avstå från patent med verkan för framtiden (ex nunc) har vi inte funnit. Patenthavaren skall alltså kunna välja förfarande allt efter omständigheterna i det enskilda fallet. Däremot föreslår vi att ett frivilligt avstående enligt 54 § PL skall kunna avse endast patentet i dess helhet. Detta bör komma till klart uttryck i paragrafen. Vi föreslår också vissa förändringar i 11 kap. PL för att ett beslut av EPO om begränsning och upphävande av patent skall få avsedd rättsverkan i . Förfaranden för kirurgisk eller terapeutisk behandling m.m. Enligt artikel 52.4 EPC 1973 har vissa förfaranden för kirurgisk eller terapeutisk behandling samt för diagnostisering inte ansetts utgöra uppfinningar, varför sådana förfaranden en gång för alla uteslutits från patenterbarhet. En motsvarande bestämmelse finns i 1 § tredje stycket PL. I EPC 2000 har fiktionen övergetts att förfarandena inte skall kunna utgöra uppfinningar. Alltjämt skall dock enligt artikel 53 c EPC 2000 gälla undantag från patenter- barhet. Denna förändring i synsätt innebär alltså inte något nytt i sak och någon ändring i svensk lag är inte oundgänglig. ansett det lämpligt att samordna de nationella reglerna med EPC 2000. Detta föranleder ändring i 1 § PL. Patenterbarhet vid användning av kända läkemedel för nya medicinska indikationer I artikel 54.5 EPC 1973 uppställdes ett särskilt nyhetshinder i fråga om patent på alster, särskilda ämnen och blandningar, avsedda för användning vid förfaranden för terapeutisk och kirurgisk behand- ling samt diagnostisering som skall utövas på människor och djur. Innebörden var att patent på redan kända ämnen eller blandningar fick meddelas endast om användningen av ämnet eller blandningen vid något sådant förfarande inte var känd tidigare. Den som uppfunnit en viss medicinsk användning för ett känt ämne eller en känd blandning kunde alltså få patent. Något utrymme för patent på den kända substansen för en användning som senare upptäcktes fanns däremot inte enligt bestämmelsens ordalydelse. I EPC 2000 har en ny punkt fogats till artikel 54 som innebär att patent för kända läkemedel kan erhållas också i de fall användningen gäller andra medicinska indikationer än den för vilken patent redan meddelats. I 2 § fjärde stycket PL finns en bestämmelse som innebär samma inskränkning i fråga om patent på läkemedel för nya medicinska indikationer som den som ges i artikel 54.5 EPC 1973. När denna begränsning nu utmönstrats i EPC 2000 finns enligt vår mening inget skäl att behålla 2 § fjärde stycket. Vi föreslår att en svensk anpassning sker genom att den nuvarande bestämmelsen i PL helt utgår. Rätt för patentombud att vägra yppa förtrolig information I artikel 134a och regel 101a EPC 2000 har tagits in bestämmelser som innebär att den som är medlem av samma ombud inför Europeiska patentverket (epi) inte skall vara skyldig att röja yrkesrelaterad förtrolig information i förfaranden hos EPO. Bestämmelserna nödvändiggör inga ändringar i svensk rätt men är direkt knuten till den särskilda fråga om sekretesskydd för patentombud som vi enligt våra direktiv har att överväga. Vi behandlar den frågan i avsnitt 7. Ändringar i EPC 2000 föranledda av PLT I EPC 2000 har ett antal ändringar gjorts för att åstadkomma över- ensstämmelse mellan konventionen och bestämmelser i . Det gäller bl.a. förutsättningarna för att en patentansökan skall få en ingivningsdag, rätt till fristförlängning och återställande av priori- tetsrätt. I fråga om fristförlängning går regleringen i artikel 121 EPC 2000 längre än vad PLT kräver. Vi har dock valt att behandla samtliga dessa frågor i avsnitt 5 som rör svensk PLT-anpassning. Londonöverenskommelsen (avsnitt 4) Londonöverenskommelsen syftar till att sänka de kostnader som följer med villkor om att ett europeiskt patent skall översättas för att få giltighet i designerade stater. Överenskommelsen är inte obligatorisk utan kan tillträdas av de EPC-stater som så önskar. Avtalskonstruktionen har valts för att säkra att översättnings- lättnader genomförs i ett visst antal stater. Genom an- slutning till överenskommelsen åtar sig respektive stat att helt eller delvis ge upp krav på översättning. Den närmare innebörden är att stater som har något av EPO:s handläggningsspråk som ett av sina officiella språk helt avstår från att kräva översättning av patentet. Övriga anslutna stater, som alltså inte har engelska, tyska eller franska som officiellt språk, skall välja ett av EPO:s hand- läggningsspråk och avstå från översättning av patentbeskrivningen, om patentet är meddelat på eller finns översatt till det anvisade språket. Också när patentskriften finns på detta språk har dessa stater alltjämt rätt att kräva översättning av patentkraven till ett av sina officiella språk. Enligt den bedömning vi gjort kan det visserligen inte uteslutas att en svensk ratificering av Londonöverenskommelsen ger vissa negativa konsekvenser, i första hand för patentombudsnäringen men också i viss mån för tredje man. Däremot har vi inte funnit någon grund för att räkna med annat än marginella effekter för det svenska språkets ställning och utveckling. Farhågor om sämre förutsättningar för svensk termuppbyggnad motsägs bl.a. av upp- lysningar från () om att översatta patentdokument praktiskt taget aldrig utnyttjas i terminologi- arbetet. Till saken hör att översättningarna oftast framställs efter det att uppfinningen offentliggjorts. De översättningar som förvaras hos PRV har också en mycket liten efterfrågan, vilket i sig gör texterna mindre ägnade att introducera ny terminologi och för teknikspridning. Sammanfattningsvis har vi funnit, framför allt med hänsyn till den stimulans av patentsystemet som en reducering av patente- ringskostnaderna förväntas leda till, övervägande skäl för en svensk ratificering av Londonöverenskommelsen. bör välja engelska som det språk från vilket ytterligare översättning av patent- beskrivningar inte skall krävas. Dock bör möjligheten utnyttjas att kräva obligatorisk översättning till svenska av patentkraven. Förändringar i nationell lagstiftning i anledning av London- överenskommelsen En ratificering av Londonöverenskommelsen förutsätter ändringar i 82 § PL, där de nya översättningskraven måste skrivas in. I Londonöverenskommelsen har tagits in en uttrycklig erinran om att anslutna stater är oförhindrade att kräva fullständig över- sättning av det europeiska patentet när en tvist om patentet uppkommit. För att underlätta domstolens handläggning bör enligt vår mening detta särskilt regleras i en ny 68 a § PL. PLT (avsnitt 5) PLT innebär åtaganden om avreglering och viss harmonisering av bestämmelser om formalia vid patentansökningar. Fördraget inne- håller huvudsakligen minimibestämmelser. Endast i ett par avseen- den är bestämmelserna tvingande för fördragsstaterna, nämligen i fråga om fastställande av ingivningsdag och i vissa fall beträffande ansökans form och innehåll. Såväl EPC som PCT har reviderats i syfte att nå överens- stämmelse med PLT. Enligt vår uppfattning är det uteslutet att skulle välja att stå utanför detta världsomfattande patent- samarbete. Vårt förslag är därför att ratificerar PLT. Förändringar i nationell lagstiftning i anledning av PLT För svensk del är behovet av lagändringar för att möjliggöra ett tillträde till fördraget förhållandevis litet. Den handläggningspraxis som PRV tillämpar med eller utan direkt stöd i författning överens- stämmer i allt väsentligt med (artikel 5) om när handlingar som ges in till patentmyndigheten skall betraktas som en patentansökan och som sådan tilldelas en ingivningsdag. Trots denna överensstämmelse har vi ansett det befogat att föreslå två nya paragrafer, 8 b och 8 c §§ PL, som direkt återger de tving- ande PLT-bestämmelserna. Vår genomgång av artikel 11 PLT om rätt till fortsatt hand- läggning vid fristförsummelse har lett fram till bedömningen att några ändringar i patentlagens bestämmelser inte är oundgängliga. Skälet är att de frister som kan komma att omfattas av artikeln antingen redan omfattas av en rätt till återupptagen handläggning (se särskilt 15 § PL), eller är sådana som får undantas från tillämp- ning av PLT-bestämmelsen, bl.a. av det skälet att fristen är tids- bestämd i lag. I denna del har vi således inte ansett det vare sig nödvändigt eller befogat att fullt ut anpassa det svenska regelverket till den i förhållande till PLT mer långtgående fristförlängnings- ordningen som gäller enligt artikel 121 EPC 2000. Däremot anser vi det nödvändigt att ändringar sker i 72 § PL för anpassning till artiklarna 12 och 13 PLT som gäller återställande av försuttna frister i extraordinära fall. PLT ställer krav på att den nuvarande särbestämmelsen avseende betalning av årsavgifter skall omfattas av huvudregeln i 72 § och att tiden skall räknas från utgången av den förlängda frist som anges i 41 § tredje stycket PL. En väsentlig nyhet är att det under vissa förhållanden skall vara möjligt att efter prioritetsårets utgång få prioritetsrätten återställd. Också denna PLT-bestämmelse bör komma till uttryck i 72 § PL. Vi föreslår, också som en följd av artikel 13 PLT, ändringar i 6 a § PL. Innebörden är att sökanden ges möjlighet att göra en prioritetsbegäran senare än , normalt från prioritetsdagen. Sökanden skall också ha rätt att göra ändring av en prioritetsbegäran. I praktiken kan en helt ny prioritetsbegäran göras. Detsamma föreslås gälla för internationella ansökningar, dock att lagändringen i dessa fall får träda i kraft först när en planerad motsvarande ändring genomförts i regel 26bis PCT. PCT (avsnitt 6) har flera ändringar gjorts i PCT och dess tillämp- ningsföreskrifter. En av dessa ändringar syftar till en förenkling av formaliakrav i de fall någon annan än uppfinnaren ansöker om patent. Innebörden är att det inte rutinmässigt skall kunna ställas krav på att sökanden styrker sin rätt till uppfinningen. En ensidig förklaring om rättsövergången skall i princip vara tillräcklig.