sou · GRB3129d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Förslaget innebar en principiell begränsning för framtiden av antalet exemplar. I förslaget ingick även en begränsning av skyldig- heten att för framtiden bevara materialet. Samla in – Pliktlagen skulle endast gälla national- och reservexemplaret. Övriga skulle få fritt disponeras av respektive universitet för i första hand regionens behov. Spridning och gallring skulle kunna ske i den utsträckning som befanns lämpligast. 1977/78:97 (KrU 1977/78:27, rskr 375) om lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptag- ningar) om åtgärder för att bevara skrifter och ljud- och bildupp- tagningar beslutade om en ny särskild lag om plikt- exemplar. Radio- och televisionsföretag samt beställare och im- portörer av fonogram och videogram ålades skyldighet att lämna exemplar för bevarande. inrättades en ny statlig myndig- het, Arkivet för ljud och bild (), som skulle bevara och till- handahålla ljud- och bildupptagningar. Vidare infördes en utökning av antalet pliktexemplar till sammanlagt sju stycken. Skälet var att man av principiella skäl ville behandla de dåvarande sex högskole- regionerna på ett likvärdigt sätt vad avsåg tillgång till det svenska trycket. tillkallades en utredare för att se över bestäm- melserna i lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bandupptagningar. Översynen (Dir. 1988:46) gällde konse- kvenser av den tekniska utvecklingen. Det ingick också att belysa vissa speciella problem rörande publikationer för synskadade. överlämnades Översyn av lagen om pliktexemplar (SOU 1989:89) till regeringen. Den behandlade behov av föränd- ringar i regelsystemet med anledning av den grafiska teknikens snabba utveckling och kartläggning av information som tillhanda- hålls i mikroform respektive digitalform med sikte på att utvidga lagen till dessa områden. I direktiven ingick även att belysa vissa speciella problem rörande bevarandet av publikationer för syn- skadade. Utredningen gjorde följande allmänna överväganden: lagen ska vara neutral i förhållande till olika informationsmedia leveransplikt bör gälla för skrifter (och upptagningar) etc. som fixerats i form av dokument av något slag och som är avsedda att spridas i denna form till en större krets av användare regelsystemet får inte belastas med tekniska detaljer. Avgräns- ningen av det leveranspliktiga materialet bör ske i breda men väl definierade kategorier. Samla in – Pliktlagen de förpliktelser som åläggs producenter/utgivare av skilda slag av informationsbärare bör göras så likformiga och så lite be- tungande som möjligt. När det gäller tryckta skrifter och därmed jämställt material fann utredaren inte anledning att överväga några principiella föränd- ringar. Däremot föreslogs ett mindre antal tekniska justeringar i de föreskrifter som reglerar avlämnandet av pliktexemplar av tryckta skrifter, bl.a. föreslogs TPB få ansvar för det långsiktiga bevarandet av publikationer för läshandikappade. hade betänkandet Ljud och bild för eftervärlden (SOU 1987:52) lämnats och där föreslogs vissa utvidgningar av PL. Regeringen beslutade med utgångspunkt från dessa utredningar och remissyttrandena att göra en samlad översyn som skulle redo- visas (aviserat i budgetpropositionen 1990/91:100 bil. 10 s. 131). tillkallades en särskild utredare för att göra översynen. I uppdraget (Dir. 1991:78) ingick att fastställa vad plikt- leveranser skulle omfatta och utarbeta begreppsdefinitioner för materialtyper som borde omfattas av leveransplikt, undersöka om det var möjligt att göra någon form av urval, vilka regler som borde gälla samt former för beslut om bevarande och lagring, bedöma behov av nationellt reservexemplar, möjligheter till arbetsför- delning mellan berörda myndigheter, bedöma behovet av regler för tillgänglighet av materialet; utlåning och kostnader i samband med detta, möjligheter till gemensamt och delat ansvar mellan universi- tetsbiblioteken, behov av särskild utrustning för att material skulle kunna användas, för och nackdelar med delat ansvar mellan KB och (numera SLBA) liksom med en mer sammanhållen organisa- tion, föreslå en ny pliktexemplarslag och behov av övriga åtgärder. Utredaren redovisade sina förslag i betänkandet Pliktleverans (SOU 1992:92). Utredaren föreslog en ny lag, pliktleveranslagen, som skulle ersätta lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningar. Alla dokumenttyper skulle be- traktas som likvärdiga. Ingen kvalitetsskillnad mellan dokument skulle göras för att bevara bara det som subjektivt betraktas som intressant. Kriterierna för leveranspliktigt material skulle vara: Samla in – Pliktlagen i mikroform och dokument för elektronisk återgiv- ning (t.ex. cd-rom) föreslogs bli leveranspliktiga. Detsamma skulle gälla för kombinerat material (oftast skrift kombinerad med ljud- och bildupptagning). Antalet pliktexemplar skulle enligt förslaget även i fortsätt- ningen vara sju (Kungl. (KB), (SUB), (UUB), (LiUB), Lunds (LUB), (GUB) och (UmUB) universitetsbibliotek). Bestämmelsen om nationellt reservexemplar (vid LUB) föreslogs upphöra. Elek- troniska dokument som innehåller ljud och rörlig bild, t.ex. multi- media, skulle levereras till (numera SLBA). För dokument som framställs i landet skulle framställare eller producent leverera pliktexemplaret. Detta skulle bevaras och tillhandahållas för forsk- ning och studier enligt föreskrifter av regeringen eller myndighet som regeringen föreskriver. Det förutsattes att upphovsrättslag- stiftningen iakttogs. KB och föreslogs under den närmaste framtiden verka som från varandra fristående institutioner, men måste ett närmare samgående tas upp till ny prövning – inte minst därför att framtiden kommer att kräva god samordning när det gäller att bevara och tillhandahålla kulturarvet. Frågan om långsiktigt bevarande måste lösas och insatser måste göras för att överföra innehållet både i pappersdokument och elektroniska dokument till mer hållbar form. KB, (RA) och borde samverka och påbörja planeringen för att på lång sikt bevara framförallt elektroniska dokument. Regeringen aviserade i forskningspropositionen Forskning för kunskap och framsteg (1992/93:170, avsnitt 8) sin avsikt att före- lägga en proposition om en pliktleveranslag och framhöll skälen för pliktleverans (insyn i vårt samhälle, bevara och tillhanda- hålla yttringar av svensk kultur och vittnesbörd om det svenska samhället och om livet i för eftervärlden som är av största betydelse för forskning och studier). En ny lag behövdes med anledning av de förändringar som skett när det gäller allmänt till- gängliga dokument. Olika dokumentslag skulle betraktas som likvärdiga och gallring av kvalitetsskäl undvikas. Tillgång i hela landet framhölls vara av stort värde därför skulle antalet exemplar (sju, inklusive reservexemplaret i ) bibehållas. Åtgärder för att rädda skrifter och elektroniska dokument behövdes och medel borde anslås. Samla in – Pliktlagen KB och ALB:s ställning som fristående myndigheter skulle vara oförändrad. Uppgiften att bevara kulturarvet ansågs komma att kräva en god samordning. måste ett närmare samgående tas upp till ny prövning för att ge möjligheter att inom en och samma organisation kunna göra prioriteringar och resursavvägningar mellan näraliggande verksamhetsområden. beslutade om en ny pliktexemplarslag (1993:1392, PL) (prop. 1993/94:10 om pliktexemplar, bet 1993/94:KrU8), som trädde i kraft och i huvuddrag följer förslagen i utredningen. En betydande del av förändringarna är av systematisk natur. Därefter har vissa mindre ändringar gjorts i PL efter förslag i prop. 1995/96:71 Ändring i pliktexemplarslagen (1995/96:KrU4). Förslagen grundade sig på önskemål från KB och (Kungl. Rapport nr , . om långsiktigt bevarande av elektroniska dokument, i fixerad form, på uppdrag av , KB och RA). Lagändringen gällde leveransplikt av elektroniska dokument – leveransskyldighet ska åvila den som låtit göra dokumentet tillgängligt för allmänheten här i landet (20 §). beslutade regeringen att en särskild utredare skulle tillkallas för att göra en förutsättningslös översyn av lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument (Översyn av plikt- exemplarslagen Dir:1998:92). Utredaren redovisade sina förslag i betänkandet E-plikt (SOU 1998:111). Betänkandet, remissbehand- lingen och regeringens ställningstaganden redovisas i avsnitt 3.4. Förslaget föranledde inga åtgärder. I förordning (1996:505) med instruktion för Kungl. regleras bl.a. att KB är nationalbibliotek och ska fullgöra doku- mentära uppgifter och serviceuppgifter. KB ska samla, förvara, be- skriva och hålla tillhanda den svenska tryckproduktionen i dess helhet samt vissa elektroniska dokument, och därvid fullgöra de uppgifter som följer av lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument och förordningen (1993:1439) om pliktexemplar av dokument. Vidare ska KB samla, förvara, beskriva och hålla till- handa utomlands utgivna publikationer med svensk anknytning. Samla in – Pliktlagen Utgångspunkt för pliktlagstiftningen är tryckfrihetsförordningen (TF) 4 kap. 4 § om skyldighet att bevara exemplar av tryckt skrift för granskning och att lämna exemplar av skrift till bibliotek eller arkiv. Den lag som avses är lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. En genomgående förutsättning för leveransplikt är att de olika dokumentslagen ska ha gjorts tillgängliga för allmänheten. Beträffande skrift att den ska ha utgivits eller lämnats ut för spridning. Lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (URL) reglerar de rättigheter som en upphovsman har till sina verk och vilka möjligheter denne har att bestämma över använd- ningen av verken. Departementsskrivelsen Upphovsrätten i informationssamhället – genomförande av direktiv /29/EG, m.m. (Ds 2003:35) be- handlas i avsnitt 3.4.2. Yttrandefrihetsgrundlagen (1991:1469, YGL) ger ett särskilt grundlagsskydd för friheten att yttra sig via radio, television och överföringar via datornät samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar. YGL tillkom efter förebild av tryckfrihetsförordningen och bygger på samma grundläggande principer nämligen etableringsfrihet, förbud mot censur och liknande åtgärder. Lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument (PL) reglerar föreskrifter om skyldighet att lämna exemplar av dokument, plikt- exemplar, till bibliotek eller Statens ljud- och bildarkiv. I lagen regleras vem som ska lämna pliktexemplar, vad som ska lämnas, till vem och när. omfattar PL endast tryckt material samt ljud- och bildmaterial och det digitala material som är fixerat på ett medium, exempelvis disketter eller cd-rom. Förordningen (1993:1439) om pliktexemplar av dokument (PF) reglerar hur pliktexemplaret ska bevaras och tillhandahållas samt om sanktioner om bestämmelserna inte följs. Förordningen (1998:377) om statliga myndigheters skyldighet att leverera skrifter till Kungl. och reglerar just statliga myndigheters skyldighet att leverera skrifter. Personuppgiftslagen (1998:204, PuL) reglerar behandling av per- sonuppgifter, dvs. all hantering av personuppgifter, oavsett om det sker genom databehandling eller om det sker manuellt. PuL gäller dock inte behandling av personuppgifter som utförs som ett led i Samla in – Pliktlagen en verksamhet som är av rent privat natur. Bestämmelserna i lagen gäller heller inte om det skulle strida mot bestämmelserna om tryck- och yttrandefrihet. Slutligen ska vissa bestämmelser inte tillämpas på sådan behandling av personuppgifter som sker ute- slutande för journalistiska ändamål eller konstnärligt eller litterärt skapande. PuL är subsidiär i förhållande till annan lagstiftning, vilket innebär att bestämmelser i annan lag eller förordning gäller i stället för PuL, exempelvis förordningen (2002:287) om behandling av personuppgifter i Kungl. Förordningen (2002:287) om behandling av personuppgifter i Kungl. digitala kulturarvsprojekt tillkom eftersom E- pliktutredningen (SOU 1998:111) inte resulterade i någon föränd- ring av pliktleveranssystemet. Förordningen reglerar tillgänglighe- ten i förhållande till PuL, och medger att personuppgifter får be- handlas i projektet för att tillgodose behovet av forskning och in- formation. Bakgrunden till förordningens tillkomst återfinns bland annat i en skrivelse från KB till (), där KB framhöll sitt nationella ansvar att för framtiden insamla, bevara och tillhandahålla den kunskap och de idéer och tankar vi ger uttryck för. När detta i allt högre grad sker via elektronik och Internet så måste insamlandet av denna information ingå i KB:s uppdrag, annars urholkas KB:s förutsättningar att fungera som nationalbibliotek. KB framhöll att man samlat in material från Internet med robotteknik i projektet , ett projekt som hade finansierats av bl.a. men även av Utbildnings- departementet. Den nuvarande pliktlagen trädde i kraft . KB:s förutsättningar för att samla in tryck, konsekvenser av förändringar i trycket och digital publicering ska belysas och analyseras samt hur tillämp- ningen av pliklagen har fungerat. I direktiven hänvisas till de stora förändringar som skett beträffande utbud, struktur, teknik och distributionsformer vad gäller såväl tryckta dokument som ljud- och bildmedier. Det framhålls att de kriterier som då fastställdes gällande leveransplikt börjar bli föråldrade och bör anpassas till dagens mediesituation. Samla in – Pliktlagen av material på Internet, se avsnitt 3.4. En utvärdering ska även göras av hanteringen av det nationella reserv- exemplaret som Lunds universitetsbibliotek ansvarar för. Vidare ska systemet med att pliktexemplar ska lämnas till vissa universitet granskas. För definitioner som inte nämns i det följande samt förkortningar, se avsnitt 3.4 och kap. 12. I betänkandet används huvudsakligen begreppet digitalt material i stället för elektroniskt material för att be- teckna material som publiceras på Internet och andra nätverk eller i fixerad form, exempelvis på cd. I detta ingår även databaser (se vidare avsnitt 3.4). I 2 § PL definieras de leveranspliktiga materialslagen (bland annat skrifter, vars definition är kopplad till 1 kap. 5 § TF) samt begreppet dokument. S.k. kombinerat material innehåller minst en skrift och inslag av AV-material som ljudkassetter, skivor eller videogram (ljud och/eller rörlig bild). infördes leveransplikt i två exemplar för denna typ av skrift. utvidgades leveransplikten till sju exemplar. Denna fråga behandlas vidare i avsnitt 3.5. Vad som avses med tillgängliggjort för allmänheten regleras i 3 § PL. Utredningen föreslår införande av en ny 3 a § för att reglera när digitalt material ska anses tillgängliggjort för allmänheten (se lag- förslaget). Här ingår det för skrifter vanligt förekommande ut- trycket allmänt spritt, vilket innebär att något tillgängliggjorts för allmänheten. Spridning förutsätter att det finns exemplar och en upplaga vilket inte är fallet för exempelvis digitalt material. Vad som ska anses vara svenskt (röra svenska förhållanden) regleras i 4 § PL, och även där föreslås tillägg för digitalt material (se lagförslaget). Mångfaldigad innebär framställande av en skrift i flera exemplar. Pliktleverans innebär skyldighet för framställaren eller utgivaren att leverera material enligt PL (19–23 §§). Pliktmottagare är Kungl. , , , , , och (24 § PL). I PL regleras även pliktleverans av ljud- och bildmaterial. Detta kommer endast att beröras av där särskild hänsyn Samla in – Pliktlagen har varit nödvändig, eftersom det inte ligger inom utredningens uppdrag att se över dessa materialslag. Referenser till PL kan i det följande därför tyckas ofullständiga eftersom ljud- och bildmaterial inte alltid nämns. För att få en uppfattning om hur PL fungerat har besökt avlagts vid KB och samtliga pliktmottagande bibliotek och andra bibliotek. Vidare har samtliga universitet och högskolor samt andra forsk- ningsbibliotek, vissa myndigheter samt läns- och folkbibliotek tillfrågats i enkäter och intervjuer. En arbetsgrupp med företrädare för , , RA och läro- säten har bistått i arbetet. Utredningen har vidare träffat företrädare för förläggare genom (SvF), pliktleverantörerna genom () och upphovsmännen genom och (Konstnärliga och ). Utredningen har även varit i kontakt med Tidningsutgivarna (), Patent- och Registrerings- verket (PRV) och Radio- och () samt medieföre- taget MTG. Samråd har också skett med den särskilde utredare som har i uppdrag att göra översynen av Statens ljud- och bildarkiv (Dir. 2002:155). SLBA var i ett inledande skede representerat i den arbetsgrupp som arbetat med pliktfrågorna, men har inte deltagit i den slutliga behandlingen av förslagen. 3.3Insamling av tryckt material – hur har det fungerat? Enligt PL ska exemplar (pliktexemplar) av allt svenskt tryck, elek- troniska dokument och s.k. kombinerat material lämnas till KB, SUB, UUB, LiUB, LUB, GUB och UmUB. Enligt pliktförord- ningen ska material som lämnas till KB utgöra nationalexemplar och bevaras för framtiden. Vad som förvaras hos KB är tillgängligt i lokaler på det sätt som KB bestämmer. KB beslutade att av bevarandeskäl inte låna ut sitt svenska material utanför Samla in – Pliktlagen var det möjligt för KB-anställda och vissa universitetsanställda att låna hem. Allmänt hemlån upphörde . Material som lämnas till Lunds universitetsbibliotek utgör enligt pliktförordningen nationellt reservexemplar och ska bevaras för framtiden. De hålls tillgängliga på det sätt som be- stämmer efter samråd med KB. Materialet får lånas lokalt och som fjärrlån. De fem övriga pliktmottagande lärosäten bestämmer själva om materialet. Det lånas ut (utanför lokalerna). Dagstidningar lämnas bara till KB och LUB. 3.3.2Hur har tillämpningen av bestämmelserna fungerat 3.3.2.1KB:s tolkning och tillämpning Insamling sker genom pliktleveranser och andra förvärv, t.ex. köp och gåvor. Målet är att samla in det svenska trycket i dess helhet samt ett representativt urval av svensk textproduktion i nya medier, (s.k. kombinerat material och dokument för elektronisk återgiv- ning, dvs. exempelvis cd-rom och disketter). Detta ska ske i enlig- het med upphovsrättsliga bestämmelser. KB ska också samla annat material som stärker dess roll som nationalbibliotek och humanis- tiskt forskningsbibliotek, t.ex. handskrifter, författararkiv samt porträtt och andra bilder i olika tekniker. Insamlingen syftar enligt PL till att säkra det svenska tryckets informationsinnehåll och originalutformning. I det följande behandlas endast frågor som är reglerade genom PL och PF. I Insamlingen enligt PL 3.3.2.1.1 Pliktleverans av svenskt tryck – problem och tendenser PL gäller skrifter, kombinerat material och dokument för elektronisk återgivning som är mångfaldigade och avsedda att till- gängliggöras för allmänheten. Som tidigare nämnts gäller PL även Samla in – Pliktlagen för ljudradio och TV samt videogram, film och fonogram, men detta behandlas inte närmare av . I det följande behandlas leveransplikten gällande tryckt skrift samt dokument för elektronisk återgivning (t.ex. cd-rom). Pub- likationer i digital form (som ersätter tryckt publikation, dvs. där det inte finns någon tryckt manifestation) behandlas i avsnitt 3.4 och 3.5. Kombinerat material (dvs. material som kombinerar flera olika medier – text, bild, ljud och film) behandlas i avsnitt 3.5. De pliktleveransskyldiga är en alltmer heterogen grupp. Det är svårt att spåra alla och att nå alla med information om lagen. finns cirka 6 000 pliktleverantörer av olika kategorier registrerade hos KB. Vidare är det svårt att sätta gränser för leveransskyldighet när det gäller antal exemplar och vilka spridningssätt som kan an- vändas utan att publikationen kan anses som allmänt spridd. Av 32 § PL sista stycket framgår att pliktexemplaren ska levere- ras i det skick som de sprids till allmänheten. En skrifts utseende vad gäller layout, typ av papper etc. kan säga mycket om utgivaren av skriften, men också om dess mottagare. Detta kan också vara av stort intresse för framtida forskning. Teknikutvecklingens betydelse för vad som ska levereras Mångfaldigande innebär framställande av en skrift i flera exemplar. Detta kan ske genom olika tekniker, exempelvis tryckpress, stenci- lering, fotokopiering eller liknande tekniskt förfarande. Tryck- metoderna kan vara offsettryck, screentryck eller digitaltryck. Allt mångfaldigande kräver ett original. Allt tryck sker numera från digitala förlagor, eller från förlagor som ursprungligen varit digitala. Hur tryckningen går till har ingen betydelse för vad som ska levereras. Variabeldatatryck (variabeltryck) innebär tryckning, som styrs av en databas, och med delvis individuellt innehåll i varje enskilt tryck. Web-to-print eller e-printing innebär att man skapar och be- ställer trycksaker med hjälp av färdiga mallar på en webbplats. Print-on-demand har kommit att användas för alla sorters digi- taltryck utan närmare precisering. Tryckning-efter-behov eller från elektroniskt lager skulle kunna vara en möjlig avgränsning och så används begreppet i detta betänkande. Teknikutvecklingen har lett till att begreppet allmän spridning har fått en ny innebörd. Det är möjligt att framställa ett enda Samla in – Pliktlagen exemplar till en kund eller en skräddarsydd lösning för en starkt begränsad krets. Det har också blivit möjligt att framställa få exem- plar till rimligt pris vid ett tryckningstillfälle. Det är därför nästan omöjligt för såväl pliktleverantören som pliktbiblioteken att be- döma när man kommer att uppnå en leveranspliktig upplaga. Likaså har det blivit allt svårare för leverantören att veta om skriften kommer att ges ut för allmän spridning. Det har uppstått en ny, icke kommersiellt inriktad krets av beställare, såsom små före- ningar och privatpersoner. Beträffande variabeltryck kan konstateras att det inte går att få in alla varianter och att det inte heller är intressant (det kan t.ex. röra sig om individuell adressering av ett reklamutskick, men också om målgruppsanpassade varianter i ett utbildningsmaterial). Med an- svarskännande leverantörer får KB utan svårighet till stånd bra och fungerande överenskommelser om hur de ska leverera. Med andra är det svårare. Hur stor andel det rör sig om sammantaget kan KB inte ange men bedömningen är att det finns ett stort mörker- tal. Upprepade tryckningar av samma publikation med få exemplar varje gång kan bli mycket problematiska att få in överhuvudtaget. KB har inget begrepp om hur stort problemet är volym- mässigt. Om det kommer att gälla förhållandevis få publikationer sammanlagt kan det kanske accepteras ändå. Böcker och skrifter som framställs i en upplaga för spridning via bokhandel eller dylikt bör vara leveranspliktiga enligt de kriterier, som är reglerade i PL, även om framställaren kallar dem för books on demand eller print-on-demand. De bör alltså levereras även om de parallellt säljs som e-böcker på Internet. Däremot skulle KB gärna vilja slippa leveranser av utskrifter som kan göras direkt från en fil som är tillgänglig på webben, även om utgivaren har en rutin för att förse en sådan utskrift med ett enkelt omslag och sedan skickar den per post. Begrepp som indirekt eller direkt användarstyrd framställning skulle kunna användas för att definiera vad det handlar om. Med indirekt användarstyrd fram- ställning skulle då menas att en utgivare efter att ha undersökt marknaden, eller tagit upp ett antal beställningar, framställer exakt den upplaga han/hon tror sig ha avsättning för. Samla in – Pliktlagen darstyrda framställningen skulle menas att den enskilda läsaren, kunden, konsumenten initierar framställning av ett exemplar för sin egen räkning. Detta skulle då inte vara leveranspliktigt, förut- satt att filen levereras till KB. Pliktleverantörernas synpunkter – genom () GFF anser att framställningstekniken (olika tryckmetoder, kopie- ring etc.) borde vara irrelevant när det gäller att bedöma om en trycksak är leveranspliktig eller ej eller när det gäller att bestämma en upplagegräns.