sou · GRB392 · 2004-01-01 00:00:00 — En3, som startades , är en etablerad del i när det gäller sysselsättning och utbildning av arbetslösa. EN3 består av två privata företag; MPC och RÅKAS. Bägge företagen har skapats med syftet att ungdomar med dåligt självförtroende behöver motiveras. MPC har en mer praktisk inriktning. Där finns snickeriverkstad, montering och städutbildningar men deltagarna får även lära sig att skriva meritförteckningar och CV. RÅKAS är en praktiskteoretisk linje som är individuell då ungdomar har många olika bakgrunder när det gäller tidigare skolformer. Här finns t.ex. program som Soft, Entre och Fokus. Soft-programmet är för den som är intresserad av att arbeta inom service och försäljning. Soft är uppdelat i tre delar; praktisk/teoretisk baskunskap, en individuell inriktning och en praktisk utbildning på ett företag. Sammanlagt pågår Soft . Entreprogrammet består av tre steg. På det första steget, som är , analyserar EN3-personalen ifall den unge är lämplig att skickas ut på arbetsmarknaden. Ungdomar skall då inte ha några allvarliga problem med droger, kriminalitet eller liknande och vara närvarande på utbildningen. På det andra steget, som är , arbetar personalen mycket med kontakten med arbetslivet och här ges eleverna möjlighet att prova på olika branscher eller yrken. Under det sista steget praktiserar eleverna. På Fokusprogrammet är utbildningen helt inriktad på elevernas framtida arbetssituation. SOU 2003:92 Bilaga 4 mycket med individuellt utvecklande moment (muntlig information från EN3). Föreningen är ett kultur- och idécentrum för unga i där man försöker tillvarata ungdomars inneboende resurser. Målsättningen med föreningen är att öka unga människors delaktighet i samhället, att skapa motivation hos deltagarna för vidare utbildning och att öka deltagarnas förmåga till ansvarstagande och tilltro till sina resurser att kunna skapa en framtid. Handledarna i föreningen som ger vägledning har en pedagogisk hållning som bygger på ett existentiellt synsätt, vilket innebär att varje deltagare förutsätts ta ansvar för de val och handlingar som han eller hon utför. erbjuder möjligheter för deltagare att vara aktiva i utbildningar och olika verkstäder (tidningsredaktion, TV-program och i aktiviteter med bild och form). Det finns också olika verkstäder som har sin egen specificerade projektplanering (t. ex möbel- och textilverkstäder). Målsättningen med verkstäderna är att initiera en lokal utvecklingsprocess, där "verkstäderna" blir självgenererande och sprider verksamhetsidéer till allt större grupper (huset.com). Communicare är en ideell organisation med ett ungdomligt perspektiv på entreprenörskap och kreativitet. Organisationen verkar både regionalt och lokalt med 15 lokalkontor i . Communicare drivs med pengar från , från kommuner i , från lokala företag och med hjälp av projektpengar från EU (unicare0920.html). Vid Communicare försöker man samla det privata och offentliga kring nya sätt att tänka och man arbetar mycket med frågor om ungt entreprenörskap bland annat genom att försöka skapa utbildningsprogram som genomsyras av entreprenörskap. När unga kommer till Communicare får de en handledare som hjälper och stödjer dem att våga satsa på sina egen idéer. Visionen inom Communicare är att skall bli mest spännande entreprenörsregion och att bidra till att tiotusen nya verksamheter startas av unga (2000a). planerar Communicare att arbeta mycket med ungdomar i åldern som står utanför arbetsmarknaden. Det handlar om ungdomar som har sociala problem och/eller psykisk hälsa som kan vara hinder för en sysselsättning. Det handlar också om ungdomar som t. ex har dålig motivation, har sociala problem i miljön omkring sig, är åtgärdströtta, har olika former (både dolda och direkt synliga) av funktionshinder, är lokalt bundna och känner sig låsta, är missbrukare eller har byggt upp ett alternativt leverne. Enligt Communicare (2003) har många av dessa ungdomar aldrig haft vare sig ett sommarjobb eller ett helgjobb och är därför otränade i arbetslivets villkor. Genom deltagande i Communicares projekt hoppas projektledarna att få dessa ungdomar att bli job-ready, d. v. s att bli mentalt och praktiskt redo att kunna ta ett arbete eller motsvarande aktivitet. Att lära deltagarna att förbereda sig inför ett framtida yrke genom att passa tider, få normal dygnsrytm, träna socialt samspel och generellt ta större vuxenansvar ses som en viktig uppgift eftersom detta är något ungdomarna saknar (ibid, s. 3). Projektet kommer att vara individuellt anpassat och beräknas vara tidskrävande eftersom denna målgrupp ofta har en mer komplex problembild än andra ungdomar. I projektet kommer unga coacher skapa förtroende och samhörighet med deltagarna. Metoden projektledarna kommer att arbeta med kallas ungt resultatfokuserat arbetssätt och är en framåtblickande metod. Så här beskriver Communicare metoden: att först veta vad man vill, sätta igång och göra proaktiva aktiviteter som tar sig mot målet, få feedback och utifrån den feedback och det lärande som man upplever, ändra sin strategi och sina handlingar tills man når sitt resultat (ibid, s. 4). Deltagarna kommer också att erbjudas mentorskap av t. ex äldre personer på arbetsmarknaden som har lust och engagemang att stödja dem. Interpraktik och praktik utomlands kommer också att finnas liksom en lokal supportverksamhet när deltagarna praktiserar. De som t. ex har läs- och skrivsvårigheter eller psykiska problem kommer att erbjudas expertstöd. Communicare planerar också att starta operativa verksamheten Kickstarter som delvis kommer att vara ett EU finansierat projekt. Detta projekt kommer att drivas tillsammans med i , arbets- förmedlingen i fem kommuner samt kommunerna (antingen eller arbetsmarkandsenheterna). Kickstarter kommer att arbeta för att bryta ungas utanförskap på arbetsmarknaden. Här vill Communicare arbeta med att hitta nya utbildningsformer och metoder för att unga människor individuellt skall kunna utveckla sin egen kompetens så att anställningsmöjligheterna förbättras. Drömmarnas Hus i miljonprogramområdet i har funnits . Det är en projektbaserad förening som har som mål att hjälpa barn och ungdomar i förorter att utveckla sig själva. Det verktyg projektledarna i Drömmarnas Hus använder sig av i föreningen är kulturrella aktiviteter (t.ex. teater, skulptur och akrobatik) och påbörjas nya projekt. Ett av projekten är miljöhuset Orangeriet där deltagarna försöker skapa en mängd miljöidéer. Här finns det möjligheter till odling, laborationer, exkursioner mm. Möjligheternas hus bedriver också en Parkskötarutbildning där deltagare lär sig ta hand om utomhusmiljöer på ett miljövänligt sätt. Eftersom de flesta deltagarna är invandrare eller flyktingar innehåller kursen även en introduktion till det svenska samhället där undervisningen är inriktad på språklära, kultur, traditioner, socialkunskap och samhällsorientering. BOU är en kulturorganisation för barn och ungdomar (upp till ) från hela . Det pågår 45 kurser, bland annat i drama, musik, bild, breakdance och afrikanska trummor. Drömmarnas Hus anordnar även kulturstafetter mellan förorter i för att stärka den lokala identiteten, stoltheten, gemenskapen och demokratin. I projektet som fanns till försökte projektledarna att få unga, 19–25-åriga, bidragsberoende människor att utveckla sina liv. Undervisningen bestod av arbetsträning och individuell rådgivning Här arbetade projektledare med ungdomar som står långt utanför gängse arbetsmarknaden. Deltagarna var unga män som handlade med droger och vapen, jobbade på svartklubbar eller gjorde inbrott. Det fanns också unga kvinnor i projektet, främst unga mödrar som hade ett eller flera barn, unga kvinnor som hade misshandlats av sina män eller i något fall utnyttjats i prostitution. Några ungdomar saknade fast bostad och hade på grund av hemlösheten tvingats flytta runt eller bo i trappuppgångar (hus.se). Föreningen i har i uppdrag att bl.a. utveckla olika modeller där internationaliseringen är tillväxtmotorn. Föreningen arbetar med konkreta arbetsredskap, där teori och praktik förenas och skapar utvecklingsmöjligheter för både individen och organisationen. Bland annat erbjuds Framtidsutbildningar som är en blandning av yrkesutbildningar, internationell praktik och arbetsplatsförlagd utbildning. Framtidsutbildningarna fokuserar tydligt . Urkraft anordnar även inspirationsdagar dit olika föreläsare bjuds in. Inspirationsdagarna kan handla om vitt skilda ämnen t.ex. roterande produktutveckling och mod till civilkurage (). Stiftelsen i startade . Det var engagerade människor och föreningen i som startade stiftelsen. I är det ungdomarna själva som formar aktiviteter. Det pågår ca 30 projekt i form av utbildningar och sociala projekt. På utbildningarna är det alltid elevens behov, intressen och krav som är utgångspunkten för allt lärande. Det finns bland annat följande utbildningar; , Högstadiet, Rockmusikerlinjen och Kultur- skolan. är där profilen är problembaserat lärande, ämnesintegrering och passionerade intressen. Här kan eleverna välja mellan naturvetenskapliga, samhällsvetenskapliga och estetiska program. Programmen kombineras med passionerade intressen som t. ex skate, musik, dans, basket, hockey, teater, cirkus eller fotboll. Utbildningen Högstadiet riktar sig till elever som tidigare haft en trasslig skolgång. Målet med denna utbildning är att få dessa ungdomar att känna sig välkomna, uppskattade, bekräftade och känna att de har en plats i samhället. Rockmusikerlinjen är en folkhögskoleutbildning för musikintresserade tjejer och killar. är en utbildning i samarbete mellan , ABF och Birkagårdens Folkhögskola. är en högstadieskola för ungdomar som på grund av olika orsaker inte kan gå kvar i sina hemskolor. Skolan drivs som ett mellanvårdsalternativ för ungdomar i riskzonen för kriminalitet och droger. mål är att vända ungdomarnas destruktiva beteende till ett positivt engagemang inom områdena musik, teater, video och bild. De sociala projekten är av skilda karaktärer men har det gemensamma syftet att ge deltagarna insikt och ökat självförtroende. Det finns nätverk och fritidsverksamheter som Brobyggarna och United med aktiviteter som utgår ifrån den enskilda gruppen men också verksamheter som Exit och Lugna Gatan där man försöker lyfta ungdomar ur en destruktiv omgivning och/eller socialt utanförskap (). Ungdomslotsen och UniC i I finns en grupp som kallas Ungdomslotsen som arbetar med ungdomsfrågor i en sektorsövergripande grupp tillsammans med representanter från kommunala förvaltningar och kommittéer. Inom ramen för Ungdomslotsen bedrivs projektet som står för Ungdom i centrum och har arbetats fram i samverkan mellan kommunen och . UniC är en permanent verksamhet organiserad under kommuns arbetsmarknadsenhet som prövar modeller för att utveckla tvärsektoriellt ungdomsarbete genom så kallade samverkansprojekt. På UniC arbetar de anställda med att hitta nya samverkansmodeller för att arbeta med 16-20 åringar i centrum, d. v. s ungdom i riskzon. Man skapar mötesplatser (t.ex. Internetcaféer) för ungdomar i centrum, försöker öka de vuxnas närvaro i ungdomars liv (bland annat genom olika fältverksamheter som t.ex. Citygruppen mot våld) samt öka ungdomarnas delaktighet och möjlighet till inflytande över ungdomsverksamheten bland annat genom olika forum (kommuns informationsmaterial). SecondChance skolor är ett EU-projekt . Projektet började i elva länder och målet var att hjälpa ungdomar så att de inte skulle tappa fotfästet. I bedrivs projektet på Marielundsgymnasiet i . Målet på Marielundsgymnasiet var att genom Second få ungdomar med svårigheter av skilda slag redo för arbetsliv och egen försörjning. Det är främst tre grupper av ungdomar som skolan satsar på; elever med allvarliga sociala problem, elever med invandrarbakgrund och elever med dyslexi, damp eller inlärningssvårigheter vilka ligger nära särskolan. Genom att skolan har nära samarbete med en rad företag liknar utbildningen den gamla lärlingsutbildningen. På schemat finns också ämnen som social kompetens och livskunskap. Second Chance eleverna i är mellan och därför är projektet knutet till gymnasieskolans individuella program (Reform i Rörelse ). är ett fältprojekt inom som arbetar för att främja goda uppväxtförhållanden för barn och unga i samverkan med föräldrar, skola, fritid, föreningsliv m fl. Projektets mål är att förebygga utanförskap i form av arbetslöshet, kriminalitet och missbruk. De verktyg KASAM arbetar med är t. ex att utveckla nätverk för samverkan med olika skolor, uppsökande arbete och aktiviteter för ungdomar, samarbete med föreningar för att skapa förutsättningar för ökad föreningsaktivitet bland barn och ungdomar samt att tillsammans med skolan arrangera cafékvällar med olika teman för föräldrar. Projektledarna har även planer på att starta föräldragrupper (kommun 2003). KASAM står för "Känsla av sammanhang" och projektet strävar efter att ungdomar skall uppnå meningsfull tillvaro och delaktighet för att minska risken att hamna utanför. Projektet består av en projektledare och fyra fältarbetare som arbetar i två team. Det ena teamet arbetar för ungdomar i åldrarna och det andra för unga vuxna i åldrarna . I båda grupperna arbetar man mycket på individnivå - är tillsammans med ungdomarna på deras fritid, försöker ge dem goda råd om skola och arbete, gör resor - allt för att ungdomar skall ändra attityd och bli positiva till sin tillvaro och sina möjligheter . Personalen samarbetar även med Lugna Gatan, närpolisen, , ungdomsmottagningen och föreningslivet. Personalen vill inte arbeta med myndighetsutövning och för därför inga journaler. De vill istället öka förtroendet för och ses som en resurs i samhället (/2003/nr103/ Kasam.htm). Arbetsförmedlingen i och kommunens arbetsmarknadsenhet arbetar aktivt med olika projekt för att halvera långtidsarbetslösheten för ungdom. Tre ungdoms- handläggare är anställda på arbetsförmedlingen och två på kommunen. Arbetsförmedlingen och kommunens arbetsmarknads- enhet erbjuder olika projekt för att stödja ungdomar som har svårigheter. Öppet spår som var ett EU projekt är ett projekt som drivs av arbetsförmedlingen, och arbetsmarknadsenheten. Projektet vänder sig till 15 ungdomar i åldern och två projektledare är anställda. Ungdomarna som går på projektet har komplexa problembilder. Projektet bedrivs på en folkhögskola under två terminer där ungdomar kan läsa olika kurser vilket innebär att en del ungdomar läser upp sina betyg. Den viktigaste aktiviteten är dock dialogen mellan ungdomar och personal som sker . Här samtalar deltagarna om t.ex. vardagsekonomi, etik, moral och liknande. Efter tiden i projektet spår går ungdomarna vidare med att ta ett arbete eller fortsätta studier på folkhögskolor eller Komvux. Ett annat projekt heter uppföljning för ungdomar (TUFU) där arbetsmarknadsenheten är huvudman. Här hjälps personalen på arbetsförmedlingen, och kommunens arbets- marknadsenhet åt med att fånga ungdomar som behöver extra stöd och stöttning för att komma ut i arbetslivet. Dessa ungdomar ligger snäppet över ungdomarna som går på projektet spår och bedöms av arbetsförmedlingen som beredda att gå ut på arbetsmarknaden. Projekttiden är och insatserna sköts av en anställd projektledare. Projektledaren har en tät dialog och uppföljning med ungdomarna . När någon kommer ut i arbete/studier fylls projektet kontinuerligt på med nya ungdomar. I får ungdomar bland annat delta i jobbsökaraktiviteter, studiebesök, göra hälsoprofil och praktik. Målet är att de med hjälp av dessa aktiviteter ska kunna utröna vad de vill och att av ungdomarna efter deltagande i TUFU - projektet skall ut i jobb. Ungdomarna på arbetsförmedlingen i erbjuds även åtgärder som förberedande utbildning och arbetspraktik. Arbetsförmedlingen i har också ett väldigt bra samarbete med kommunen om KUP och UG. Här försöker handläggarna se till att ungdomar inte hamnar i en inlåsningseffekt där de går från KUP till UG utan att all form av praktik blir en fruktbar arbetsträning. Innan ungdomarna går ut i praktik får de gå en tvådagars kurs där de deltar i jobbsökaraktiviteter. Ungdomar som slutat årskurs ett på gymnasieskolan erbjuds att praktisera . Denna åtgärd heter Pröva På Praktik (PPP). Praktiken kan vara inom kommun och föreningar. erbjöds ca 860 ungdomar PPP och 442 tackade ja. Praktiken är på halvtid och varar . De ungdomar som accepterar att gå på praktik får en ersättning på /vecka) (muntlig information från två handläggare, en från arbetsmarknadsenheten och en från arbetsförmedlingen i ). Skriv-Knuten drivs av Förbundet med Läs- och Skrivsvårigheter (FMLS) . har FMLS ett speciellt stöd från /. Stödet har legat på . Stödet upphör nu och finansiering är oklar. Skriv- Knuten som är en informations- och rådgivningsverksamhet om läs- och skrivsvårigheter (dyslexi) erbjuder hjälp till barn, ungdomar, föräldrar, lärare och myndigheter. På Skriv-knuten erbjuds allmänhet och hela samhället individuell och grupporienterad rådgivning. Det kan handla om telefonrådgivning och personliga besök. I lokalerna i finns facklitteratur, exempel på diagnoser och åtgärdsprogram, talböcker, läromedel, olika typer av kompensatoriska hjälpmedel, aktuella dataprogram m.m. FMLS verksamhet Skriv-Knuten bedriver också en informationsverksamhet där deltagarna får personliga utskick av trycksaker och publikationer, gör studiebesök samt kan delta på olika föreläsningar. Den allmänna utåtriktade informations- verksamheten koncentrerar sig kring t. ex medverkan i mässor och konferenser, information på Internet, medverkan i tidningen och Öppet hus kvällar. Teman på Öppet hus var t.ex. Skolans skyldighet mot elever i behov av särskilt stöd och Invandrare och dyslexi. FMLS verksamhet Skriv-Knuten satsar också på utveckling, fortbildning och kontaktskapande genom att de kontinuerligt bevakar och följer upp samtliga intressenter på området, att de kontinuerligt har egen utbildning på området, att de samverkar och har samråd med andra aktörer på området samt att de bygger kontaktnät med professionella, myndigheter och organisationer. besökte 7 000 personer Skriv-knuten, 6 000 personer hade telefon kontakt och många tiotusentals personer besökte Skriv-Knutens mässor och konferenser. startade ett treårigt projekt kallat är ett samarbete mellan Skriv-Knuten, FMLS, () och . I detta projekt som främst inriktar sig på föräldrar har de olika föreningarna tagit fram speciellt studiematerial som de använder i studiecirklar. Studiecirklarna anordnas av ABF och . Ett annat projekt är Skoldatatek. Detta projekt startade och är ett samarbete mellan , , RBU och Attention. Projektet riktar sig främst mot elever med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi och ADHD/DAMP (skriftligt material från FMLS). 1.2Exempel på program, verksamheter och projekt i några länder utanför Här beskriver vi hur några länder vars arbetsmarknadspolitik liknar den svenska försöker hjälpa unga utanför genom olika program, verksamheter och projekt. har haft hög arbetslöshet. Många danska ungdomar har växt upp med en hög arbetslöshet där ofta någon av deras föräldrar är eller har varit arbetslös. Det var i samband med arbetsmarknadsreformen som trädde i kraft som fick en aktivare Arbetsmarknadsreformen hade som syfte att skapa ett flexiblare aktiveringssystem1 där arbetslösa kunde erbjudas mer individuell, målinriktad och behovsorienterad insats. Detta gjordes bland annat med införandet av så kallade individuella handlingsplaner. Utbildning2 kom också att bli en viktig åtgärd eftersom den tidigare utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken inte hade fungerat bra då knappt en tredjedel av varje ungdomskull inte hade erhållit kompetensgivande yrkesutbildning (). 1995 beslöt därför den danska regeringen att införa skolplikt för alla arbetslösa under . De skulle erbjudas en utbildningsplats . Ungdomarna kunde välja mellan ordinaere utbildningar, yrkesutbildningar (Erhvervskole), kurser på AMU- center eller andra utbildningar som arbetsförmedlingen godkänner. satsar arbetsmarknadspolitiken också på integration genom aktivering, högre kvalificering och kompetensutveckling av arbetslösa. 1Tiden som arbetslös i är begränsad till högst och är fördelad mellan en A-kasse period och en aktivperiod. Under A-kasse perioden har de arbetslösa rätt till att få en handlingsplan utarbetad samt kräva att de får gå någon utbildning . har den arbetslöse plikt att delta i åtgärder . Han/hon har förutom rätt till att få en handlingsplan utarbetad också rätt att få erbjudande om aktiviteter på heltid eller arbetsträning. Ungdomar utan utbildning har rätt till utbildning . Utbildningen kvalificerar dem för A-kassa (). Längden på perioderna är annorlunda än för de unga än för de vuxna. A-kasseperioden för både unga och vuxna är men ungdomar aktiveras redan efter och vuxna . Aktiveringsplikten gäller även ungdomar som har en kompetensgivande utbildning. Ungdomar som saknar kompetensgivande utbildning har liksom tidigare rätt och plikt till ett erbjudande . Aktivitetsperioden startar alltid med en utbildning på sammanlagt 18 månaders heltid (). Efter tre månaders arbetslöshet kan unga som vuxna bli erbjudna att ta ett arbete. berättigar inte tiden i aktivering till nya A-kassedagar utan målet är att ungdomar från aktivering skall gå ut i ett arbete (). 2Generellt har utbildningsnivån i stigit . Många fler ungdomar i åldern studerar nu än . Andelen ungdomar i åldern som studerar har stigit från . Vidare har andelen 25-29 åringar i studier stigit från . har andelen yngre ungdomar som fullgör någon ungdomsutbildning (ungdomsuddannelse2) (t. ex gymnasium2, folkhögskola på gymnasienivå, yrkeskurser , handelsskole, teknisk skole, social- og sundhedsuddanelse) efter (folkeskole) fallit från från 72 315 elever 1991 till 67 492 elever 2001. av ungdomarna i saknar studie- eller yrkeskompetens. Mest handlar det om pojkar eftersom de i högre utsträckning löber panden mod en mur i det ordinaer uddannelseystem (LO, 2003, s. 27). Ret- och pligt aktivering var endast 18-19-åriga danskar tvungna att aktivera sig. började denna regel gälla även ungdomar upp till . 1998 skulle alla ungdomar upp till ha rätt till ett eller flera aktiveringstilbud (publikationer/1998/nap/nap_6.asp). Anledningen till att man i blev angelägen om att få ut ungdomarna i olika sysselsättningar var att man var rädd för att de halvgamla ungdomarna, som efter sin skoltid hamnar i arbetslöshet lätt skulle återkomma till arbetslöshet. Arbetstvångslinjen där man krävde motprestationer av både arbetslösa och de som levde på socialbidrag infördes för att man var orolig för att tappa en generation ungdomar (1995). Arbetsmarknadsåtgärder (aktiveringstilbud) som finns för att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden är, förutom utbildningar (på ungdomsskolor, folkhögskolor (daghoej- skolor), AMU etc), följande: vejlednings- og introduktions- programmer, beskaeftigelseprojekt, ungdomspraktik, laerlings- praktik, jobtraening och jobrotation. Beskaeftigelseprojekt skall fungera som ordinarie arbete och får konkurrera med ordinarieuppgifter. En produktionsskole är en plats där ungdomar som inte har gymnasium kan gå. Skolan användes tidigare som en arbetsmarknadsåtgärd för unga arbetslösa och kan även vara en möjlighet i förbindelse till aktivering. Det finns dock väldigt få aktiverade på produktionsskolorna. På produktionsskolan medverkar ungdomarna i både praktiskt arbete, produktion och teoretisk undervisning. Eleverna erbjuds kurser inom trä, metall, textil, kök, natur och andra specialämnen. Målet är att genom dessa insatser styrka deltagarnas personliga utveckling och förbereda deras möjligheter i utbildningssystemet och på arbetsmarkanden. Produktionsskolor finansieras övervägande av staten och en plats för en årselev kostar . Produktionsskolor erbjuder bland annat EGU (erhvervsgrunduddannelsen).