sou · GRB32 · 2004-01-01 00:00:00 — -0,042 -0,902 -0,028 -0,099 -0,014 -0,597 -0,022 -0,112 -1,288 -0,036 -0,090 -0,456 -0,016 Anm.: Elasticiteterna är utvärderade prisnivå. Källa: (2000). Resultaten visar på skillnader i anpassning till omvärldsförändringar mellan sektorerna. En prishöjning på malm innebär att produktionen i gruvindustrin ökar med (3,16), medan en prishöjning på produkter från trävaruindustrin ökar produktion i den sektorn . Kolumnerna El och Bränslen redovisar på motsvarande sätt hur priskänsliga före- tagen i de olika sektorerna i genomsnitt är för ändringar av el- och bränslepriser. Av särskilt intresse är att massa & pappersindustrin är i stort sett okänslig för prisändringar på el, dvs. man kommer att köpa ungefär lika mycket el om elpriset stiger. Sålunda går det relativt enkelt att beräkna de (kortsiktiga) effekterna av Bilaga 11 till LU 2003 En översikt av empiriska studier kring fördelning och miljö elprishöjningar i denna sektor, kostnaderna stiger approximativt med förbrukad el gånger prishöjningen. 55 Hur detta sedan slår i olika regioner i mer detalj går inte att belysa med modellen som sådan, eftersom den inte har en regional dimension. Genom att utnyttja resultaten i tabell 3.7 och data kring industrins förbrukning och produktion, kan vi belysa effekterna av en elprishöjning, se tabell 3.8. Vi tolkar dessa som effekterna på kort sikt, därför att den underliggande modellen är konstruerad så att kapitalstocken antas vara . Tabell 3.8 Effekter av en elprishöjning på för olika industrisektorer, utvärderade prisnivå -3,58 -0,48 -0,66 -1,15 -3,26 -0,20 -0,86 -1,16 Plast & gummiind. -0,73 -1,00 -2,34 -0,46 -0,26 -0,15 -0,33 -0,88 Källa: (2000). 55 Mot dessa resonemang talar (2000) resultat för massaindustrin. Med hjälp av företagsdata skattas en priselasticitet på elefterfrågan till 0,7. (2000) finner inte några större skillnader mellan anpassningar på lång och kort sikt. Data täcker dock en annan tidsperiod än (2000) och baseras, som nämnts, på företagsspecifika data (snarare än sektordata). En översikt av empiriska studier kring fördelning och miljö Bilaga 11 till LU 2003 Man kan se dessa resultat mot bakgrund av den diskussion som pågår inom EU angående nedsättningsregler, och huruvida skall få behålla särskilda undantag för industrin. En prishöjning på ger små utslag i termer av procentuell förändring av förädlingsvärde. I kronor och ören räknat har dock en sådan prishöjning ganska betydande effekter i vissa sektorer, t.ex. i gruv, järn & stål samt massa & pappersindustrin. Vi ser t.ex. att massa & pappersindustrin drabbas hårdast, räknat i kronor och ören, av en elprishöjning, enligt (2000) modell. Kostnaden beräknas till . Givet resultaten i tabell 3.8 kan man tolka resultaten så att anpassningarna inom massa & pappersindustrin blir mycket små på kort sikt; skatten resulterar direkt i en proportionell minskning av vinsten. Den typen av modell som används här kan inte belysa företagsnedläggningar, bland annat beroende på att man studerar anpassningar på sektornivå, snarare än företagsnivå. Det förefaller dock inte orimligt att en sådan skatt skulle ha kännbara effekter på extremt elintensiva företag. Med utgångspunkt från analysen i detta avsnitt drar vi följande slutsatser. För det första karakteriseras svensk industri av en betydande heterogenitet när det gäller energianvändning, såväl mellan sektorer som mellan regioner. För det andra varierar effekterna av olika styrmedel med utformningen, det gäller då inte minst möjligheterna till olika former av återföring. Om man kombinerar dessa slutsatser, blir konklusionen att det finns goda skäl att beakta såväl effektivitets- som fördelningsaspekter i utformningen av miljöpolitiken. Detta är givetvis inget nytt i ljuset av de resonemang som förts i svenska utredningar och på andra håll i debatten, men insikten har inte färgat av sig på något dramatiskt sätt i den miljöekonomiska litteraturen. En ekonomi består av ett antal sammanflätade marknader och därför kan förändringar på en marknad spridas runt ekonomins alla marknader. I vissa fall kan det vara väsentligt att ta hänsyn till sådana anpassningar när man analyserar fördelningseffekter av miljöpolitik. Hur stora spridningseffekterna är beror väsentligen på hur stor förändringarna är i förhållande till ekonomin. En koldioxidskatt kommer att öka produktionskostnaderna i Bilaga 11 till LU 2003 En översikt av empiriska studier kring fördelning och miljö ekonomins olika sektorer, i förhållande till hur koldioxid- intensiva sektorerna är. Företagen kommer att övervältra en del av dessa kostnadsökningar såväl bakåt som framåt i förädlingskedjan. Sålunda kommer t.ex. matpriserna att påverkas indirekt. Dels ökar den direkta transportkostnaden, men varorna är också olika koldioxidintensiva i tillverkningsledet, så att den slutliga kostnadshöjningen kommer att variera över varugrupper. Miljöpolitiken kan därför ge såväl direkta som indirekta kostnader och intäkter. Vad konsumenten väljer att köpa är också beroende av hushållets inkomst, som i sin tur indirekt beror på koldioxid- skatten. Genom en serie komplicerade anpassningar hamnar ekonomin i ett nytt jämviktsläge. Dessa anpassningar kan inte studeras med modeller som fokuserar det enskilda före- taget/hushållet, eller den enskilda marknaden. Vi skall här diskutera och illustrera två typer av modeller som medger övervältringar framåt och bakåt i förädlingskedjan, sektormodeller och allmänna jämviktsmodeller. Vi skall också ge en överblick av några resultat från den internationella litteraturen, samt illustrera fördelnings- effekter av ett globalt utsläppsrättighetssystem ur ett svenskt perspektiv. Med hjälp av en sektormodell kan man studera anpassningar på marknader inom en given sektor av ekonomin. (1993, 1996) visar hur en klorskatt på massaindustrin påverkar skogsägarna i ett första led på grund av en lägre efterfrågan på massaved. Skogsägarna bjuder ut mer sågtimmer, därför att det har blivit relativt mer lönsamt. Ett ökat utbud av sågtimmer betyder i sin tur att priset sjunker, allt annat lika. Ett lägre pris på sågtimmer gynnar sågverken, som ökar sin produktion. Den ökade produktionen spär på koldioxidutsläppen från sågverken, men ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är denna utsläppsökning inget egentligt problem, så länge utsläppen är belagda med en korrekt satt skatt. Ökningen av produktion motverkas för övrigt av att massaindustrins koldioxidutsläpp minskar, som en följd av klorskatten (den skatten minskar produktionsnivån i massabruken, vilken antas vara positivt korrelerad med koldioxidutsläppen). Det intressanta med detta exempel är att en miljöskatt som drabbar en sektor kan gynna en En översikt av empiriska studier kring fördelning och miljö Bilaga 11 till LU 2003 annan; i detta fall gynnas sågverken. Exemplet visar tydligt att miljöpolitiken genererar både vinnare och förlorare. Det faktum att marknader är kopplade gör att en miljöpolitisk åtgärd som riktar sig mot en sektor också får effekter på andra sektorer. I sin tur kan detta innebära att de miljöpolitiska effekterna blir annorlunda än vad som framkommer med det partiella perspektiv som har varit utgångspunkten för analysen i de två tidigare avsnitten. Låt oss ta ett aktuellt exempel från energipolitiken för att ytterligare understryka det faktum att miljöpolitiken skapar både vinnare och förlorare. Omställningen av energisystemet innebär en satsning på förnybara energikällor, t.ex. trädbränslen. Dessa gynnas av undantagsregler i energibeskattningen, en stimulans som också fått önskad effekt, i och med ökningen av efterfrågan på trädbränslen från värmeverk (se Sisask (2001)). Effekten av detta blir ökad konkurrens om vedråvaran. Beroende på hur marknads- situationen ser ut, kan det vara lönsammare att elda massaved i värmeverk, snarare än att göra massa. I debatten har för övrigt spånskiveindustrin förekommit i sammanhanget, på grund av den ökade konkurrensen om råvaran; värmeverken konkurrerar på ett annat sätt än tidigare om sågspånen.56 Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv behöver de olika anpassningarna vi ser inte innebära en felaktig användning av vedråvaran. Exemplen illustrerar egentligen bara att energi- skattesystemet har en styrande effekt och att marknadsaktörerna anpassar sitt beteende. Att nysta upp spridningseffekter kräver dock att man tar hänsyn till att marknader är länkade. En sektormodell passar bäst när förändringarna kan antas begränsade till en sektor av ekonomin. Med andra ord låter man i sådana analyser vissa priser vara givna, och förklaras utanför modellen. är det relativt enkelt att på förhand peka ut hur olika marknader anpassar sig till förändringar i miljöpolitiken, i andra fall krävs en detaljerad modell av ekonomin, där sambandet mellan olika marknader sammanfattas av ett större ekvationssystem, vilket leder oss till allmän jämviktsmodeller. 56 Jämför t.ex. motion 1996/97:N222 av () Råvaruförsörjning till den svenska spånskiveindustrin Det går i detta sammanhang inte att bortse från de problem som denna industrisektor har med konkurrensen om råvaran med energisektorn. Eftersom styrmedel har funnits och finns för att vi skall använda biobränsle som ersättning för olja och kol, så kan man inte bortse från det faktum att även skivindustrins råvara blir attraktiv som bränsle inom energisektorn, Bilaga 11 till LU 2003 En översikt av empiriska studier kring fördelning och miljö En allmänjämviktsanalys innebär att alla ekonomins marknader tillåts samspela. Sådana modeller har använts i en mängd studier av miljöpolitikens kostnader (miljövinster är mer sparsamt studerade i detta sammanhang). Fördelen med allmän jämviktsperspektivet är att man får en konsistent beskrivning av hur olika delar av ekonomin sitter ihop. För t.ex. analys av hur skatteintäkter förändras är detta perspektiv värdefullt, inte minst i miljöpolitiken, därför att varor kan vara belagda med flera skatter. Fossila bränslen är belagda med energiskatt och koldioxidskatt med olika undantag i olika sektorer. En höjning av koldioxidskatten minskar intäkterna från energiskatterna, och har också effekter på momsintäkter och, i princip, på alla skatter. En allmän jämviktsmodell är väl lämpad för den typ av ganska komplicerad bokföring som behövs för att kunna ge en korrekt beskrivning av budgeteffekterna. En illustration av detta för svenskt vidkommande ges i (1999) och (2002b). Man kan notera att de beräkningar som finns tillgängliga väsentligen rör kostnadssidan, dvs. hur hushåll och företag anpassar sig till olika förändringar av miljöpolitiken. sker en metodutveckling som gör att man även kan behandla miljövinster på motsvarande sätt; man brukar normalt anta att värdet i kronor av miljövinsterna är konstanta. et al (2001) visar med ett exempel från att miljövinster leder till effekter på bostadsmarknaden, sådana att priser stiger i områden där miljö- kvaliteten förbättras relativt mycket. Om miljökvaliteten förbättras i ett område med låginkomsttagare som hyr sin bostad, kan de totalt sett få det sämre, därför att områdets attraktivitet stiger och pressar hyrorna uppåt, som de inte värderar miljö- kvalitetsförbättringen tillräckligt högt. En relativt färsk översikt av tillämpningar finns i Kverndokk & (2000), där man sammanfattar modellberäkningar av kostnader för att minska koldioxidutsläpp i , , , , och . Studierna visar att klimatpolitiken i allt väsentligt är regressiv, en slutsats som dock är avhängig av hur miljöskatterna återförs. De flesta studier som refereras till i Kverndokk & (2000) tyder på att en miljöskattehöjning kombinerad med lägre skatt på arbete är regressiv. Om de ökade skattemedlen istället används till att sänka den allmänna momsen, minskar regressiviteten. En översikt av empiriska studier kring fördelning och miljö Bilaga 11 till LU 2003 överensstämmer delvis med de studier vi redovisat ovan på hushållsnivå. Man bör dock komma ihåg att de allmän jämviktsmodeller som används för att studera skatteväxling i allmänhet inte innehåller detaljerade beskrivningar av skatte- systemet. Slutsatserna kring regressivitet beräknade med allmän jämviktsmodeller måste därför tas med en nypa salt. I följande tabell återges sammanfattningar av några allmän jämviktsanalyser av miljöpolitik, där man uppmärksammat fördelningsfrågor. av miljöpolitik enligt några allmän Anm.: CGE = Computable General (numerisk allmän jämviktsmodell). Sammanfattningsvis ger de allmän jämviktsmodeller som presen- terats ovan, samt en översikt av internationell litteratur på området, slutsatsen att miljöskatter på fossila bränslen är regressiva, men att sådana effekter kan mildras genom transfereringar till låginkomst- Bilaga 11 till LU 2003 En översikt av empiriska studier kring fördelning och miljö Bovenberg & Goulder (2001) beräknar t.ex. att effekterna av en höjd koldioxidskatt på den amerikanska industrin kan mildras utan alltför stora effektivitetsförluster. Det kan t.ex. göras genom att utnyttja undantagsregler ungefär på samma sätt som i den svenska energibeskattningen. Sålunda ger även de modeller som tar ett helhetsgrepp om olika samband, ungefär samma slutsatser som man finner med andra modeller. Det beror på att de reformer man studerat är förhållandevis små i förhållande till ekonomins storlek, och man kan därför få goda resultat i enklare modeller.57 Vi skall avslutningsvis föra upp analysen till global nivå, och diskutera tänkbara fördelningseffekter av ett globalt utsläpps- rättighetssystem, sett ur ett svensk perspektiv. Faktaruta 3.3 Internationell klimatpolitik Enligt FNs klimatkonvention har åtskilliga länder förbundit sig att de genomsnittliga utsläppen av växthusgaser –2012 ska bli lägre än de var . Kyotoprotokollet, som undertecknades i Kyoto i , innebär en minskning av utsläppen i I-länderna till 2008-2012 (den s.k. första åtagandeperioden) års nivå. EU ska minska utsläppen och . Inom EU har man förhandlat fram en s.k. bördefördelning, som innebär att får öka sina utsläpp . beslutade att de svenska utsläppen i stället ska sänkas ifråga. Fördelning av utsläppsrättigheter inom ett multilateralt handelssystem Marknader för överlåtbara utsläppsrätter har föreslagits på ett flertal håll, som ett effektivt instrument att minska koldixoid- utsläppen. Om marknaden fungerar, minimeras kostnaden för att nå ett givet miljömål, t.ex. det man kommit överens om i Kyoto- förhandlingarna. Avgörande för varje enskilt lands nettovinst inom handelssystemet är fördelningen av utsläppsrätter i initialskedet. Vi skall i detta avsnitt illustrera hur svensk ekonomi kan påverkas av 57 Ett formellt bevis av denna utsaga ges i (1996). En översikt av empiriska studier kring fördelning och miljö Bilaga 11 till LU 2003 Fankhauser et al (1997), et al (1998) är exempel på några uppsatser där man studerat en liknande fråga. För att illustrera dels hur en rättighetsmarknad fungerar, dels hur förmögenhetsfördelningen påverkas av allokeringen i initial- skedet, använder vi en figur. Figur 3.5 Fördelningseffekter av olika allokering av utsläpps- rättigheter i initialskedet Figur 3.5 illustrerar en box, vars storlek är direkt proportionell mot det antal enheter som måste minskas. Minskningen kan göras i S, eller i övriga delar av världen (Ö), och miljövinsten är oberoende av var minskningarna görs. Kostnaderna för att minska utsläppen i S och Ö beskrivs med två marginalkostnadskurvor, marginal- kostnad i land S (MCs) och marginalkostnad i land Ö (MCö ). Vi antar att marginalkostnaderna är högre i S jämfört med Ö, vilket illustreras med att MCs har en brantare lutning jämfört med MCö (MCö går längs diagonalen, men inte MCs ). Vi tänker oss en initiell fördelning av reningsåtgärder, sådan att marginalkostnaderna skiljer sig åt. I figuren kommer land S totala kostnad för att göra åtgärder att motsvaras av ytan A+B+C+D, motsvarande totala kostnad för land Ö är E. Bilaga 11 till LU 2003 En översikt av empiriska studier kring fördelning och miljö fördelning är marginalkostnaden lägre i land Ö jämfört med land S. Observera att figuren beskriver reningsåtgärder, och inte direkt utsläppsrätter, men vi kan enkelt göra en tolkning av hur en utsläppsrättighetsmarknad skulle fungera, och marknadspriset för en rättighet överensstämmer med marginalkostnaderna i bägge länderna. För rätten att släppa ut (inte rena) betalar land S B+C till land Ö, dvs. land Ö säljer utsläppsrätter till land S och minskningarna görs där det är billigast. På denna transaktion tjänar land S ytan D, och land Ö ytan C. Effekten av detta är således en förmögenhetsomfördelning, men att målet kan nås till lägsta kostnad. Hur stor denna förmögenhetsomfördelning är beror på hur utsläppsrätterna är fördelade i utgångsläget. Det finns många förslag till hur rättigheter bör fördelas. De är antingen baserade på något formellt rättvisekriterium, eller något annat kriterium inte sällan den fördelningsprincip som gynnar förslagsställaren.58 Vi skall här belysa hur olika fördelningar av utsläppsrätter kan påverka svensk ekonomi, inom ramen för Kyotoprotokollet. Vi tänker oss att alla länder följer protokollet, vilket betyder att de utvecklade länderna (de s.k. Annex-B) minskar utsläppen med . För svensk del innebär detta en minskning till relativt nivån 1990 (alternativt –efter den ändring av svensk klimatpolitik som gäller ). Inom ramen för en modell som beskriver handelsflöden inom och mellan länder, inklusive en detaljerad beskrivning av hur koldioxidutsläpp genereras, konstrueras ett klimatavtal. Modellen bygger på en databas kallad GTAP utbyggd med energivaror (energy goods), och modellen kallas därför GTAP-EG59. Den version av modellen som används innebär en sammanläggning av ett antal länder i regioner, se (2002) för detaljer kring detta och några modifieringar som gjorts i övrigt.60 Vi studerar två fördelningsprinciper, inom ramen för en utsläppsrättighetsmarknad där de s.k. Annex-B länderna deltar. Utsläppsrätter delas ut i förhållande till andel av befolkningen. Varje person tilldelas lika många rättigheter. 58Se t.ex. (1993) för en sammanställning av hur olika rättvisekriterium ger olika principer för initiell fördelning. 59se (2000) för detaljer kring denna modell. 60Ett tack till , HHS, för hjälp med beräkningarna i detta avsnitt. En översikt av empiriska studier kring fördelning och miljö Bilaga 11 till LU 2003 Utsläppsrätter delas ut i förhållande till andel av BNP. Beräkningarna grundas på följande data. Annex-B (utom , Källa: GTAP-EG ((2000)) samt befolkningsstatistik från . Den första kolumnen ger totalt tillåtna utsläpp inom Kyoto- protokollet 2010, och motsvarande andelar. De följande kolumner innehåller data över befolknings- och BNP-andelar för de valda regionerna. Om utsläppsrätterna baseras på BNP eller befolknings- andelar, kommer att få en större tilldelning jämfört med Kyotoprotokollet. Med hjälp av GTAP-EG modellen simulerar vi en marknad för utsläppsrättigheter och jämför realinkomst- förändringar med ett business-as-usual scenario. Resultaten återges i tabell 3.11. Bilaga 11 till LU 2003 En översikt av empiriska studier kring fördelning och miljö Tabell 3.11 Procentuell realinkomstförändring vid olika fördelningar av utsläppsrätter inom ramen för enligt en multilateral allmän jämviktsmodell -0,25 -0,82 -0,38 -0,17 -0,07 -0,25 -0,82 -0,38 -0,26 -0,07 -0,12 -1,61 -0,08 -1,12 -0,96 -0,07 Scenario 1 innebär en fördelning av utsläppsrättigheter enligt den bördefördelning EU-länderna kommit överens om inom ramen för Kyotoprotokollet. får öka utsläppen relativt 1990. Det innebär att tilldelningen blir av den totala mängden utsläppsrätter. I tabellen framgår det att effekten på den reala inkomsten för del blir liten. Scenario 2 är samma som scenario 1. minskar dock utsläppen relativt 1990, vilket är nuvarande klimat- mål. Detta motsvarar en tilldelning på av totala mängden rättigheter. Observera att vi antar att frivilliga nedskärning inte används av något annat land, utan det totala utrymmet krymper i motsvarande utsträckning. I Scenario 3 fördelas utsläppsrätterna i förhållande till befolkningsandel, där målet antas vara det som anges i Kyoto- protokollet. Det motsvarar att tilldelas av totala mängden rättigheter. I Scenario 4 fördelas utsläppsrätterna i förhållande till BNP- andel, där målet antas vara det som anges i Kyotoprotokollet. Det motsvarar att tilldelas av totala mängden rättigheter. Beräkningarna illustrerar hur viktig den initiella fördelningen av utsläppsrättigheter är för att man skall kunna komma överens om hur marknaden skall initieras. har förhållandevis höga koldioxidutsläpp per invånare och även per enhet BNP, vilket gör att skulle komma sämre ut ur ett protokoll som baserades på befolkning eller BNP. Notera att såväl EU som tjänar på en fördelning baserad på dessa parametrar, snarare än det framförhandlade Kyotoprotokollet. Detta räkneexempel illustrerar de förmögenhetseffekter som är förknippade med utsläpps- En översikt av empiriska studier kring fördelning och miljö Bilaga 11 till LU 2003 Det återknyter till våra inledande kommentarer; svårigheterna att få igenom ett effektivt klimatprotokoll bottnar i olika syn på fördelningseffekter. Att belysa fördelningseffekterna av miljöpolitiken kan dock underlätta utformningen av åtgärder som tillhopa även satisfierar fördelningspolitiska mål. Vårt bidrag till detta arbete är föremål för de följande kapitlen. 4Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Det huvudsakliga syftet med kapitlet är att analysera hur hushållen förändrar sitt konsumtionsmönster och de fördelningseffekter som uppstår till följd av förändringar i miljöpolitiken. Mer specifikt syftar analysen till att simulera effekterna av icke-marginella förändringar i koldioxidbeskattningen. I samtliga scenarier har vi valt att studera skatteneutrala reformer. I de tre scenarier som vi belyst har vi i samtliga fall utgått från en fördubbling av koldioxidskatten. De skatteintäkter som detta medfört har sedan använts för att sänka den allmänna momsen (scenario 1), subventionera kollektivtrafiken (scenario 2) och sänka inkomstskatten (scenario 3). Effekterna på koldioxidutsläppen är entydiga i de två scenarier där priserna på de enskilda varorna eller varugrupperna stiger, dvs. i scenario 1 och 3. I båda fallen kommer utsläppen av koldioxid att minska med . I scenariot med sänkt moms på kollektivtrafik kan vi inte säga vad nettoeffekten på koldioxidutsläppen kommer att bli. Efterfrågan på bensin, övriga resor och uppvärmning kommer att minska, däremot kommer efterfrågan på kollektivtrafik att öka med 38–, vilket motverkar de minskade utsläppen från de andra varugrupperna. För att kunna uttala oss om förändringarna i koldioxidutsläppen från kollektivtrafiken skulle vi behöva veta vilka utbuds- förändringar som måste ske för att möta den ökade efterfrågan, dvs. hur mycket av efterfrågeökningen kan man möta med fri kapacitet, och dels uppgifter om hur mycket koldioxid kollektivtrafiken släpper ut. saknar vi uppgifter om båda dessa faktorer. Huvudresultaten kan sammanfattas i följande punkter: Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Bilaga 11 till LU 2003 Höjd koldioxidskatt leder till minskad konsumtion av fossila bränslen, och därmed lägre koldioxidutsläpp. Hushållens konsumtionsmönster skiljer sig åt mellan olika typer av hushåll. Hushåll med låga inkomster använder en relativt stor andel av den disponibla inkomsten till inköp av energivaror. Hushåll boende i glesbygd använder en relativt stor andel av den disponibla inkomsten till inköp av energivaror. En skatteväxling med högre koldioxidskatt och lägre moms/inkomstskatt är regressiv, dvs. drabbar hushåll med låga inkomster relativt hårt. En skatteväxling med högre koldioxidskatt och lägre moms/inkomstskatt drabbar hushåll i glesbygd relativt hårt. En skatteväxling med högre koldioxidskatt och lägre moms/inkomstskatt implicerar samhällsekonomiska kostnader som måste vägas mot de samhällsekonomiska vinsterna av minskade utsläpp.