sou · GRB377d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Beskrivningar av denna grupps svårigheter har dock återkommit i kontakter med såväl utbildningsanordnare som länsarbetsnämnd och kommuner. Det handlar allra oftast om anhöriginvandrare som inte anser att de kan göra valet att studera, eftersom de inte samti- digt kan bidra med en inkomst, till exempel i form av studiestöd. På grund av kravet att bidra till familjens försörjning kommer svenskstudier och mer långsiktiga karriärplaner i sista hand och sfi- studierna tenderar att bli fragmentariska mellan extrajobb. För kvinnor kan alternativet ibland handla om att ta ett större ansvar för barnen – och därmed undvika kostnader för barnomsorg – istället för att satsa på utbildning. För personer i dessa och liknande situationer kan det vara extra svårt att delta i heldagsutbildningar vilka ofta syftar till att parallellt med sfi förbereda för arbetslivet eller yrkesutbildning, och som visat sig vara framgångsrika såväl när det gäller studiemål som mål om arbete och försörjning. Individens försörjning under sfi-studierna Svenska för akademiker – vård är ett samarbetsprojekt mellan flera kommuner och andra aktörer som riktar sig till vårdutbildade aka- demiker. Det erbjuder utbildning i sfi och svenska som andraspråk på grundläggande nivå samt yrkessvenska i snabb takt på heltid. Utvärderingar visar att mer än hälften av de studerande befinner sig i en situation där de måste försöka finansiera studierna genom an- höriga eller extraarbete, vilket är svårt för många. Flertalet uppfyl- ler inte kravet på att ha bott eller arbetat i , så de kan inte få studiestöd för den del av studierna som berättigar till detta. Svårigheterna kan orsaka ofrivillig frånvaro, då de studerande måste arbeta, eller att de tvingas avbryta studierna. Utvärderingen visar också på en stor motivation hos de studerande och en tro på att få kvalificerade jobb efter utbildningen. Man ser utbildningen som en förmån och investering. Flera studerande har uttryckt en önskan om möjlighet att kunna ta studielån. En utbildningsanordnare som har en särskild bilbyggarutbildning parallellt med sfi och studier för att nå gymnasiebehörighet har lik- nande erfarenheter. Möjligheten till försörjning avgör ofta om man kan studera inom denna utbildning. Vissa individer med rätt kompe- tens och bakgrund har varit tvungna att avstå från studierna som i hög grad leder till arbete, på grund av att denna inte berättigar till något ekonomiskt stöd. Anordnaren har till och med givit tio stu- derande stipendier för att de ska kunna delta. allmänna råd för ekonomiskt bistånd (SOSFS 2003:5) bör anvisa att ekonomiskt bistånd bör kunna ges om en om en person deltar i sfi i kombination med andra studier i enlighet med vad som är överenskommet i en individuell handlings- eller studieplan. Lagen (1992:1068) om introduktionsersättning bör förtydliga att ersättningen bör konstrueras så att alla former av utbildning- ar och insatser kan vara möjliga inom ramen för de individuella introduktionsplanerna, utan begränsningar vad avser skolform, studienivå eller ansvarig myndighet. Individens försörjning under sfi-studierna Arbetsförmedlingen ska inom ramen för arbetsmarknadsprog- rammet Föreberedande insatser kunna hänvisa till sfi i kombi- nation med andra studier i enlighet med vad som framgår av en individuell studieplan. Möjligheten till undantag från 6-månadersgränsen för de ar- betsmarknadspolitiska programmen bör inte begränsas till lång- tidsinskrivna invandrare. Därför bör förordning (2000:634) ändras på denna punkt. Som framgår av avsnitt 14.2 har inte utredningen haft möjlighet att föreslå någon form av studiestöd för sfi-studier. Därför finns det anledning att se över existerande system för att så långt det är möjligt undanröja hinder för att delta i sfi på de flexibla sätt ut- ifrån individuella behov som staten eftersträvar. Sfi betraktas till skillnad från andra utbildningar inte som reguljär utbildning, vilket har gjort att sfi-studier anses jämförbara med andra insatser som syftar till inträde på arbetsmarknaden. Detta har visserligen möjlig- gjort för många att delta i studier men har bidragit till att sfi-utbildningen och andra studier bedrivits seriellt och inte paral- lellt. Utredningen anser att det på många sätt är mycket otillfredsstäl- lande att försörjningsstöd i brist på annat blivit en så pass vanlig försörjningskälla för sfi-studerande. Vad sfi-studerande behöver är inte socialvård utan en flexibel tillgång till utbildning, arbets- praktik och orientering som passar dem. Försörjningsstödet har i detta perspektiv flera begränsningar. Så länge sfi inte berättigar till någon form av studiestöd är det enligt utredningen dock nödvändigt att fortsätt- ningsvis kan anvisa till sfi-studier eftersom dessa i allmänna råd för ekonomiskt bistånd (SOSFS 2003:5) likställs med ett aktivt arbetssökande. Det finns däremot anledning att ifråga- sätta att denna bedömning enbart gäller sfi-utbildningen, då det för individ och samhälle är eftersträvansvärt att den studerande kan kombinera studier med andra aktiviteter och studier på olika nivåer. Utredningen anser därför att de allmänna råden bör anvisa att ekonomiskt bestånd bör kunna ges om en person deltar i sfi i kombination med andra studier i enlighet med vad som är överens- Individens försörjning under sfi-studierna kommet i en individuell handlings- eller studieplan. Utredningen förordar att sådana planer tas fram i samarbete mellan bl.a. socialtjänst och vägledare samt sfi-lärare. Detta är nödvändigt för att få en helhetssyn när det gäller stöd- och utbildningsinsatser för den enskilde och att undvika mål- och regelkonflikter, vilket utvecklats i kapitel 10. Det är viktigt att sfi-lärare utifrån sin professionalism hävdar sin auktoritet när det gäller att bedöma om en individ gör tillfredstäl- lande framsteg eller ej och därmed om den studerande ska fortsätta studera eller inte. Sfi-ansvariga i kommunen måste göra det tydligt att det kan behövas alternativa aktiviteter för vissa och på samma sätt hävda och säkerställa de studerandes rätt att fullfölja studierna på ett effektivt sätt. Utredningen hoppas att den nya kursplanen som medger betyg på flera nivåer, kan bidra till att tydliggöra för såväl den studerande som eventuellt offentliga tjänstemän att vissa studerande kan behövas andra aktiviteter än sfi åtminstone tillfäl- ligt. Det bör betonas att kommunen först och främst bör sträva efter att utbildningen är så flexibel att den som har be- hov av mer omfattande praktiska aktiviteter kan fortsätta att delta efter sina förutsättningar, t.ex. genom att studera , eller tillgång till studieverkstad. I grunden handlar det om höjd kvalitet, ökad individualisering och ökad respekt från omgiv- ningen så att de studerandes motivation ökar. Budskapet att sfi inte är en investering för framtiden utan enbart ett sätt att få försörj- ning eller en förvaringsplats får konsekvenser för såväl sfi-utbild- ningen som studerande och lärare. Utredningen anser att introduktionsersättning är en bra form av ekonomiskt stöd till nyanlända. I jämfö- relse med försörjningsstöd, skapar dess konstruktion sannolikt starkare incitament för individen att delta i utbildning och annan verksamhet som erbjuds . För denna ut- redning har det dock inte varit relevant att jämföra och bedöma olika ersättningsnivåer eller fribelopp osv. Det viktiga för oss är att kopplingen till försörjningsstöd och socialtjänstlagen försvinner. Det är viktigt att individen utan konstruerade hinder kan delta i den utbildning och verksamhet som på bästa sätt bedöms komp- Individens försörjning under sfi-studierna lettera och utveckla dennes kompetens utifrån förutsättningar och ambitioner, oavsett skolform, studienivå eller ansvarig myndighet. Inte minst av detta skäl stödjer utredningen förslaget om en statlig etableringsersättning under som utredningen om flyktingmottagande och introduktion (SOU 2003:75) lägger i sitt betänkande. önskar dock att fler nyanlända än gruppen flyktingar m.fl. efter behov hade tillgång till detta statliga stöd. Det skulle underlätta för dem som i stort sett är hänvis- ade till försörjningsstöd för att få bättre möjligheter att etablera sig i . Då detta av ovannämnda utredningen inte ansetts ekonomiskt rimligt, instämmer vi i förslaget att kommunernas möjlighet att på eget initiativ erbjuda introduktionsersättning till andra nyanlända invandrare än flyktingar kvarstår. Det finns dock anledning att i lagtext förtydliga att reglerna i kommunen konstrueras så att alla former av utbildningar och insatser kan vara möjliga inom ramen för de individuella introduktionsplanerna. Detta bör göras på lämpligt sätt i lagtexten i lagen (1992:1068) om introduktions- ersättning. Att kunna delta i sfi-utbildning i kombination med andra insatser inom ramen för AMV:s program Förberedande insatser är positivt för många som behöver tidigt stöd att komma ut på arbetsmarkna- den. Det innebär också en möjlighet till försörjning genom att de flesta arbetsmarknadsprogram berättigar till aktivitetsstöd. Det är viktigt att komma ihåg att aktivitetsstöd till skillnad från studiestöd inte är något generellt stöd för studier, utan det är alltid arbetsför- medlingen som anvisar till sfi efter en individuell bedömning. Dessutom varierar möjligheten att delta i ett program beroende på att AMV:s uppdrag och prioriteringar skiftar och därmed också resurserna. Enligt förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska prog- ram kan sfi-utbildning anvisas arbetssökande utan krav på att dessa ska vara långtidsinskrivna (). Detta är dock inte fallet för t.ex. komvux-utbildning. Särskilt för kortutbildade som behö- ver integrera läs- och skrivträning (och matematik) på grundlägg- ande nivå med sfi, kan detta utgöra en negativ begränsning. Därför skulle det vara en stor fördel om förordningen förtydligade att Individens försörjning under sfi-studierna arbetsförmedlingen inom ramen för arbetsmarknadsprogrammet Föreberedande insatser kan hänvisa till sfi i kombination med stu- dier på andra nivåer inom komvux i enlighet med vad som framgår av en individuell studieplan. En annan begränsning som finns är att arbetsmarknadsprog- rammen i regel pågår . Det finns dock undantag: Långtidsinskrivna invandrare kan om det finns särskilda skäl utsträcka tiden i programmen. Utredningen anser att denna tidsgräns även för andra invandrare kan utgöra ett hinder för en effektiv sfi-utbildning och därmed för programmets syfte att förbe- reda för yrkesutbildning och arbetslivet. Utredningen delar därför AMS egen uppfattning, så som framkommit i budgetframställan till regeringen, nämligen att begränsningen till långtidsinskrivna in- vandrare tas bort. De som saknar finansiering av sfi-studierna Utredningen anser att det i högre grad ska finnas praktiska möjligheter och incitament att kombinera sfi med förvärvsarbete. Detta diskuteras utförligt i avsnitt 12.4. Men detta kommer inte att lösa alla problem med studiefinansie- ring för dem som inte kvalificerar sig för olika former av stöd. För många högutbildade är det viktigt att så snabbt som möjligt ta vara på förvärvade kunskaper genom intensiva språkstudier och kompletterande utbildning samt exempelvis arbetspraktik. För per- soner med kort utbildning är en grundläggande utbildning oftast nödvändig för att få och behålla ett arbete, men också en nödvändig bas för att tillgodogöra sig de möjligheter till kompetensutveckling som arbetslivet erbjuder. För dessa personer är det ofta orimligt att förvärvsarbeta i någon högre utsträckning utöver den ansträngning som intensiva studier innebär. Utredningen anser att det är ytterst bekymmersamt att det inte finns något rimligt och tillgängligt ekonomiskt stöd för den stora grupp studerande som inte ingår i gruppen nyanlända flyktingar. Alla de system som finns har begränsningar när det gäller mål- grupp och andra villkor. Det faktum att det finns personer vill delta i olika heltidsutbildningar där sfi-utbildning ingår, som t.ex. Sfa- vård eller bilbyggarutbildningen, men som tvingas avstå på grund av att det inte finns någon finansieringsmöjlighet är ett slöseri på resurser. Individens försörjning under sfi-studierna Det är anmärkningsvärt att många förhindras att delta i för dem adekvata utbildningar enbart för att det inte finns några tillgängliga försörjningskällor. Detta förlänger utan tvekan deras väg till etable- ring på arbetsmarknaden och leder i förlängningen till att samhället går miste om efterfrågad och kompetens arbetskraft. 14.2Studiestöd för sfi-studier? Utredningen föreslår i betänkandet att sfi bör inordnas som en del av skolformen vuxenutbildning. Studier inom komvux berättigar till studiestöd, men utredningen har gjort bedömningen att sfi kan avvika från övrig utbildning på denna punkt (se avsnitt 9.2.2). Följaktligen anser utredningen det vara möjligt att ta ställ- ning till dessa två frågor var för sig. Innan vi behandlar frågan om studiestöd för sfi-studerande beskriver vi kort hur studiestöds- systemet är uppbyggt. De typer av bidrag som kallades SVUX, SVUXA eller utbildningsbidrag finns . Studiestöden består av studiehjälp med vissa tilläggsbidrag, studie- medel samt rekryteringsbidrag. Studiehjälp erbjuds studerande upp till som studerar på grundskole- och gymnasial nivå. Beloppet motsvarar barnbidraget. Studiemedel är ett generellt stöd. Det betyder att alla får samma belopp för samma studietid och studietakt oavsett ålder, familje- situation och bostadsort. Om man studerar på grundskole- och gymnasienivå finns möjlighet att få ett högre studiebidrag. Studie- medel består av en lånedel och en bidragsdel. För heltidsstudier är bidraget och lånet . Personer som studerar på grundläggande eller gymnasial nivå på komvux kan få en högre bidragsdel på och därmed i lån. Det högre bidraget är inte beroende av tidigare inkomst. Individens försörjning under sfi-studierna För studier på universitet, högskola, på eftergymnasial nivå i övrigt eller på högskolans basår finns det ingen nedre åldersgräns för att få studiemedel. För studier på grundskole- eller gymnasie- nivå kan man få studiemedel tidigast från det år man fyller och längst till och med det år man fyller . Rätten till studielån begränsas dock successivt från och med det år man fyller 41. Man kan få studiestöd för minst halvtidsstudier. Den längsta tid som man kan få studiemedel är begränsad till ett visst antal veckor per utbildningsnivå. Bara om det finns synnerliga skäl, exempelvis funktionsnedsättningar som medför att studierna tar , kan man få studiemedel för fler veckor än vad som står i tabellen nedan. Den som redan har grundskoleutbildning eller motsvarande Den som saknar grundskoleutbildning eller motsvarande Den som saknar grundskoleutbildning eller motsvarande och som behöver färdighetsträning i att läsa, skriva och räkna Den som redan har treårig gymnasieutbildning eller motsvarande Den som saknar treårig gymnasial utbildning eller motsvarande Högskoleutbildning och annan eftergymnasial utbildning Det finns krav på resultat för att få studiemedel. För studier i eller statlig vuxenutbildning har heltidsstuderande rätt till fortsatta studiemedel om man har uppnått maximala 20 gymna- sie- eller studiestödspoäng under föregående period. Även om man inte klarat dessa krav kan man få fortsatta studie- medel om man ligger efter med högst 200 gymnasie- eller studiestödspoäng och om man som heltidsstuderande har uppnått 10 poäng under föregående period. Samma villkor gäller för deltidsstuderande i proportion till studieomfattningen. Vid övriga utbildningar på gymnasienivå gäller för att få fortsatta studiemedel att man uppnått studieresultat i den takt som utbildningsplanen säger. Det är regeringen som fastställer i förordning vilka utbildningar som ska berättiga till studiemedel. Individens försörjning under sfi-studierna Rekryteringsbidraget infördes som en viktig kom- ponent i utvecklingen av vuxenutbildningen. Kommunerna ska kunna använda rekryteringsbidraget som ett verktyg i sin uppsök- ande verksamhet för att stimulera till studier på grundskole- och gymnasienivå. Det är alltså inget generellt studiestöd till alla vuxen- studerande. Målgruppen är personer mellan och som är eller riske- rar att bli arbetslösa eller som har något funktionshinder och som bedöms ha behov av kompletterande utbildning. Kommunerna prövar vilka personer som har förutsättning att få bidraget. Ut- gångspunkten för processen är ett vägledningssamtal mellan den enskilde och den kommunala handläggaren. Rekryteringsbidraget är i sin helhet ett bidrag men följer i största möjliga mån studiemedelssystemets grundprinciper. Bidraget är vid heltidsstudier antingen på eller på . Rekryteringsbidraget kan lämnas . För varje kommun beräknas en särskild resursram. Ett uppfölj- ningssystem är knutet till resursramen och det är möjligt att göra omfördelningar mellan kommuner. Studiestöd för utländska medborgare För andra invandrare än flyktingar m.fl. krävs att man bevisar att man kommer hit av andra skäl än att studera. För att få så kallad principiell rätt till studiestöd krävs i regel att man förutom perma- nent uppehållstillstånd (PUT) också ska ha arbetat eller bott med anhörig i . Detta regleras på såväl svensk som europeisk nivå och ingår dessutom i en nordisk överenskommelse. Flyktingar och andra som omfattas av flyktingmottagandet undan- tas från denna regel. Det är myndigheten som prövar principiell rätt till studie- stöd för utländska medborgare, vilket de gör efter särskild ansökan. Praxis har utvecklats till att i hög grad ta fasta på om personen har permanent uppehållstillstånd, PUT, eller inte. Anledningen är att CSN bedömer att utredningar om uppehållstill- stånd redan på ett tillförlitligt sätt tagit ställning till det som krävs i grundregeln. Detta innebär alltså att i praktiken kan efter individuell Individens försörjning under sfi-studierna bedömning även andra invandrare än flyktingar få studiestöd tidigare än vistelse i landet. En stor grupp invandrare måste dock under alla omständigheter vänta på rätt till studiestöd. Det är de som invandrar av an- hörigskäl och som får permanent uppehållstillstånd först sammanboende genom s.k. uppskjuten invandringsprövning. utgjorde dessa knappt 10 000 personer av alla anhöriginvandrare i åldern 16–. 14.2.2Nytt läge för kostnadsbedömningar Enligt utredningen finns det mycket som talar för att sfi-studier ska vara studiestödsberättigande. För det första är utredningens utgångspunkt att det är både prin- cipiellt viktigt och i praktiken integrationsfrämjande att insatser till nyanlända så långt det är möjligt ska ske inom ramen för de gene- rella systemen. Då all övrig offentlig vuxenutbildning berättigar till studiestöd är det naturligt att ställa sig frågande till att sfi-studier inte skulle omfattas av detta stöd för vuxnas lärande. I synnerhet som de kunskaper som sfi syftar till att ge är grundläggande och viktiga för var och en som bor i . Den inordning av sfi i komvux som utredningen föreslår, har också syftet att stärka sfi:s ställning i förhållande till utvecklingen av vuxnas lärande. En av strategierna för utvecklingen av vuxnas lärande som fastställts av är att ekonomiskt stöd erbjuds vuxna för att stimulera till deltagande i utbildning och kompetensutveckling. En möjlig förklaring till att sfi utgör ett undantag är att sfi till en början riktade sig till självförsörjande arbetskraftsinvandrare, och att målgruppen utgjordes av flyktingar vars försörj- ning staten bidrar till på annat sätt. när en stor del av de ny- anlända invandrarna består av anhöriga till invånare i är situationen delvis en annan. Det kanske starkaste skälet till att överväga att sfi ska berättiga till studiestöd är just de begränsade möjligheter som studerande har att finansiera sina studier. Många som studerar på sfi har ingen annan möjlighet till finansiering av studierna än genom försörjningsstöd, vilket vi har visat ovan sällan är en lämplig för- sörjningsform för studerande. Utredningen anser att avsaknaden av möjligheten att söka ett generellt studiebidrag, som ett sätt att själv Individens försörjning under sfi-studierna ta ansvar för sina studier, är en signal att sfi är att betrakta som en åtgärd och ingen utbildning. Utredningen bedömer att de krav på resultat som finns för studiestödet skulle fungera som en och bidra till färre avbrott och studieuppehåll. Det skulle också förhindra att personer som studerar på försörjningsstöd riskerar att bli kvarstannare i den utsträckning som vi bedömer finns . Den starka kopp- lingen mellan sfi och försörjning skulle minska och individens eget ansvar för sina studier skulle betonas. För den grupp som helt saknar samhällets stöd för finansiering av sina studier, skulle studiestöd innebära avsevärt ökade möjligheter att delta i mer koncentrerade studier. Vid tidigare beslut om inordning av sfi i komvux har en huvud- invändning varit att en reform som skulle innebära att sfi-utbild- ningen omfattas av studiestödssystemet blir alltför kostsam för staten. Regeringens förslag i propositionen om vuxnas lärande (2000/01:72) att sfi bör kvarstå som egen skolform baserade sig i väsentlig grad på Statskontoret rapport - egen skolform eller del av komvux? (2000:27) där man bland annat beskriver kostnads- effekterna av att sfi skulle berättiga till studiestöd. Statskontoret beräknade att kostnaderna för staten skulle öka avsevärt. Under förutsättning att alla studerande som då deltog i utbildningen på av heltid skulle öka studietakten till minst halvtid, skulle statens kostnader efter initialkostnader uppgå till . Kommunernas kostnader för för- sörjningsstöd skulle å sin sida minska med ca . Efter justering utifrån den kommunala finansieringsprincipen skulle enligt samma beräkningar kostnaderna för staten alltså öka med ca . Det har med den tid och de resurser som utredningen haft till sitt förfogande inte varit möjligt att göra en så utförlig konse- kvensberäkning som krävs för ett förslag om en reform av studiestödsystemet. Därför har Statskontorets beräkningar och slutsatser fått utgöra den huvudsakliga kunskapskällan när det gäller kostnader för ett eventuellt studiestödsberättigande för sfi- Individens försörjning under sfi-studierna Dessa har också fått fungera som utgångspunkt för våra egna kompletterande analyser och beräkningar. Sedan rapporten kom har nämligen ett antal förutsättningar för- ändrats. Det gör att utredningen på några områden delvis drar andra slutsatser än Statskontoret. Vi har dessutom låtit ta fram en begränsad analys av hur samhällsekonomin påverkas av ett studie- stödsberättigande ur såväl kostnads- som intäktshänseende. Vi har utifrån detta underlag kunnat göra delvis andra bedömningar av de ökade kostnaderna för t.ex. pensioner. Framför allt pekar analysen dock på behovet av en ny och fördjupad utredning. Ett problem med studiestödssystemet som det ser ut är att det är begränsat till en viss åldersgrupp, medan svenskkunskaper på sfi- nivå är nödvändiga för de allra flesta som kommer till , oav- sett ålder. Statskontoret utgår i sina beräkningar från att studiestödsystemet är oförändrat när det gäller vilka åldrar som är berättigade till studi- erna. Inte heller utredningen ser att det är nödvändigt att studie- stödssystemet behöver förändras på denna punkt. Det bör enligt utredningen tvärtom råda samma villkor för sfi-studier som för annan vuxenutbildning. Det huvudsakliga syftet med att göra sfi berättigande till studiestöd ska inte vara att lösa försörjnings- problemen för alla med behov av att studera svenska. Inte heller alla som läser på komvux gör detta på studiestöd. För vuxna kommer det alltid att finnas olika finansieringsvägar för studier. Ett problem som påpekats av flera är att de tilldelade studiestöds- veckorna inte kommer att räcka till för många studerande om veckorna även ska omfatta sfi-studierna.