sou · GRB360d5 · 2004-01-01 00:00:00 — N2002/4470/ESB , skog och basindustri Sammanställt av Hijino, , Handla för bättre klimat (SOU 2003:60) EN INITIALT TILLDELAD MÄNGD UTSLÄPPSRÄTTER MOTSVARANDE 24 MTON AVRÄKNING AV DEN TILLDELADE MÄNGDEN UTSLÄPPSRÄTTER MOT DET DE ÅR SOM TILLDELNINGEN SKALL BASERAS PÅ........................................ TILLDELNING BASERAD PÅ HISTORISKA UTSLÄPP ...................................... HÄNSYN TILL TIDIGA ÅTGÄRDER VID TILLDELNING ..................................... UTSLÄPP RELATERADE TILL UTBYTBARA RESPEKTIVE ICKE UTBYTBARA HANTERING AV NYA DELTAGARE................................................................. HÄNSYN TILL INTERNATIONELL KONKURRENS........................................... HÄNSYN TILL EU:S STATSSTÖD OCH KONKURRENSREGLER........................ INKLUDERING AV ANLÄGGNINGAR UNDER KAPACITETSGRÄNS ................... TILLFÄLLIGT UNDANTAG FÖR VISSA ANLÄGGNINGAR (OPT-OUT) ................. KOLDIOXIDSKATTEN FÖR DEN HANDLANDE SEKTORN................................. SAMVERKAN MED ANDRA STYRMEDEL........................................................ DE PROJEKTBASERADE MEKANISMERNA JI OCH CDM ................................. – KOLDIOXIDNEUTRALT ELLER INTE .................................................. Följande remissinstanser har inkommit med yttrande (60 st): Tingsrätt (Miljödomstolen), Statskontoret, (), , , , (), (), (), i , i , i län, i , i län, i , i , (juridiska fakulteten), (nationalekonomiska institutionen), , (nationalekonomiska institutionen), , , , , , (), , (), , geologiska undersökning (SGU), , , (), Verket för näringslivsutveckling (), (), , (), , (), , Svensk Fjärrvärme, (), i (LO), FöretagarFörbundet, , , , Plast- & Kemiföretagen, Skogsindustrierna, , (Svebio), , , , , , , , och [del 14.1]. ansluter sig till och stöder Svenska Petroleuminstitutets yttrande. Följande remissinstanser har meddelat att de avstår från att yttra sig (22 st): (), , , , , (juridiska fakulteten), (samhällsvetenskapliga fakulteten), , (samhällsvetenskapliga fakulteten), , , (), (samhällsvetenskapliga fakultetsnämnden), , i , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Kungl. , , , Akademikers och . Följande remissinstanser har på eget initiativ inkommit med yttrande (7 st): för orter med energiintensiv industri, (), Mineralullsindustrin, , , Svensk Mineralindustri, ochTransportindustriförbundet. anser att delbetänkandets olika förslag över lag är väl belysta samt rimliga. välkomnar ett system med överlåtbara utsläppsrätter på gemenskapsnivå och instämmer i resonemanget att innan ett slutgiltigt förslag till den nationella fördelningsplanen utformas för svensk del, bör direktivets antagande inväntas. har ingen erinran mot förslagen i delbetänkandet. i stödjer i huvudsak de förslag som utredningen presenterar. i län har endast översiktligt studerat delbetänkandets olika förslag och gör bedömningen att de över lag är väl belysta samt rimliga. i är positiv till ett handelssystem för utsläppsrätter, och delar i stort utredningens förslag. i instämmer i huvudsak med utredningens förslag att handel med utsläppsrätter är ett viktigt, kostnadseffektivt styrmedel för att verka i riktning mot målet att stabilisera koncentrationen av växthusgaser i atmosfären. och universitets nationalekonomiska avdelning anser att utredningen beskriver på ett förtjänstfullt sätt förutsättningarna för att genomföra det kommande EU-direktivet om handel med utsläppsrätter för koldioxid. menar att det är viktigt att fortsatta agerande grundas på den övergripande miljöuppgiften att minska klimatpåverkan och sänka globala utsläpp av koldioxid och andra klimatgaser. Tekniska lösningar för att sjösätta systemet för handel med utsläppsrätter eller inhemsk detaljreglering får inte skymma detta övergripande perspektiv. har fortsatt en positiv inställning till handel med utsläppsrätter som en metod för effektiv hushållning med naturresurser genom att man skapar en marknad för åtgärder mot utsläpp utöver de krav som en kvantitativ reglering ställer. har inga synpunkter på utredningens förslag. delar utredningens bedömning att handel med utsläppsrätter är ett viktigt och kostnadseffektivt styrmedel för att uppnå satta miljömål. geologiska undersökning delar utredningens grundsyn att effektiva styrmedel måste åstadkommas för att minska utsläppen av växthusgaser. anser att delegationen skapar goda förutsättningar för att börja en handel med utsläppsrätter för koldioxid. Verket för näringslivsutveckling ställer sig positiv till att använda flexibla mekanismer i syfte att uppnå målen i Kyotoprotokollet , Svensk Fjärrvärme och tillstyrker delegationens förslag förutom vad gäller den tidsperiod som valts för fördelning av utsläppsrätter. anser att systemet med handel med utsläppsrätter kan bli ett effektivt medel för att minska utsläppen av koldioxid. anser det dock inte meningsfullt att kommentera detaljerna i förslaget eftersom de ekonomiska konsekvenserna för energianvändarna inte kan överblickas. är i grunden positiv till innehållet i utredningen, då ämnet utgör ett led i arbetet att minska riskerna med allvarliga klimatförändringar. Föreningen anser dock att de mer detaljerade förslagen inte kan kommenteras så länge som osäkerheten om hushållens framtida energi- och miljökostnader kvarstår. Plast- och Kemiföretagen instämmer i Svenskt Näringslivs yttrande och hänvisar till Svenska Petroleuminstitutets och Svenska Kalkföreningens remissvar beträffande förbundets medlemmars intressen från raffinaderi- och cementindustrin. instämmer i Svenskt Näringslivs yttrande i frågor som föreningen inte berör. instämmer i yttrandena från och . instämmer i Svenskt Näringslivs yttrande i frågor som föreningen inte berör. Cementa ansluter sig i första hand till remissvar från , Plast- och Kemiföretagen, , och Svensk Mineralindustri. Svensk Mineralindustri yttrar sig på uppdrag av Cementa, , Mineralullsindustrin, Glasindustrin samt Eldfast Tegelindustri. I frågor som Svensk Mineralindustri inte yttrar sig hänvisas till Svenskt Näringslivs yttrande. ansluter sig till Mineralindustrins yttrande. konstaterar med förvåning att betänkandet inte remitterats till förbundet som transportsektorns företrädare. Med tanke på den korta tid som således stått till förfogande väljer förbundet att här enbart kommentera frågan ur principiellt perspektiv. En initialt tilldelad mängd utsläppsrätter motsvarande 24 Mton koldioxid Förslaget: Delegationen gör bedömningen att den handlande sektorns behov av utsläppsrätter kan uppgå till 24 Mton koldioxid . Följande instanser är positiva till förslaget (5 st): i , Svensk Mineralindustri, , och . Följande har invändningar mot förslaget (14 st): , vid , , , , , , , , , , , och . i , och Svensk Mineralindustri tillstyrker nivån 24 Mton. menar att detta sannolikt innebär att verksamheten kan fortsätta vid befintliga anläggningar utan några särskilda skyddsåtgärder. utgår från att den statistiska osäkerheten inte är större än vad utredningen har antagit, d v s att existerande och nya anläggningar kommer att erhålla den tilldelning som förutses i betänkandet. finner ingen anledning att nu komma med invändningar på delegationens beräkning, men uppger att underlagen för detta ställningstagande är högst begränsade. har en liknande synpunkt. finner att avvägningen mellan den handlande och icke-handlande sektorn är en viktig och svårlöst fråga. Detta eftersom underlag för klimatreglering saknas i många av de andra sektorerna, särskilt för jordbruket där utsläppen är stora och de fysiska förutsättningarna för minskning synes vara mycket begränsade. framför liknande synpunkter. , vid , , , , , , , Verket för näringslivsutveckling, , , , och har invändningar mot nivån 24 Mton. menar att det inte är samhällsekonomiskt effektivt att lägga relativt sett större utsläppskrav på transport och/eller hushållssektorn, vilket KI anser vore nödvändigt med den föreslagna tilldelningen, eftersom marginalkostnaderna att minska utsläppen är större i dessa sektorer. , , , FöretagarFörbundet och Verket för näringslivsutveckling framför liknande uppfattningar. anser att en så generös tilldelning som föreslås inte kan rymmas i en effektiv nationell klimatstrategi. gör en preliminär uppskattning att för att uppnå maximal kostnadseffektivitet krävs att fördelningen av utsläppsrätter till den handlande sektorn motsvarar av de totala koldioxidutsläppen. FöretagarFörbundet och tar specifikt upp föregivna negativa effekter på småföretagen. tar upp risken för oönskade fördelningseffekter och därav orsakad minskad acceptans för systemet. anser att ytterligare samhällsekonomiska och miljömässiga konsekvensbedömningar behövs för den avvägning som regeringen ska göra mellan den handlande sektorns utrymme och andra Tekniska Högskola och gör liknande bedömningar. anser att underlaget för utredningens analys är bristfälligt. En liknande uppfattning framförs av Distinktionen mellan den till den handlande sektorn fördelade mängden utsläppsvärden och faktiska utsläpp från sektorn upprätthålls . bedömer att utredningens huvudförslag kan innebära att inte når mål att minska utsläppen av växthusgaser. framför en liknande uppfattning. uppger att förslaget innebär en ökning av utsläppen för den handlande sektorn om jämfört med nivå. skriver att förslaget medger en ökning av utsläppen i den handlande sektorn från 2001 till 2005-2007 samt anser att det totala utsläppsutrymmet för den handlande sektorn bör utgå från att skall uppfylla sitt åtagande enligt Kyotoprotokollet och EU:s bördefördelning. instämmer i det senare och tillägger att en naturlig utgångspunkt är att den berörda industrin skall minska utsläppen med till 2010 i jämförelse med nivå. uppger att en drastisk ökning av utsläppen år 2005-2007 knappast är förenligt med Kyotoprotokollets krav att till 2005 visa framsteg i arbetet med att nå våra mål för 2008- 2012. anser att det finns en risk att andra EU-länder på liknande sätt önskar avsätta stort utrymme till den handlande sektorn. Sjunkande priser på utsläppsrätter innebär minskande incitament till åtgärder i den handlande sektorn och högre krav på övriga sektorer. och framför liknande åsikter. bedömer att en för generös tilldelning innebär en risk att det inte blir någon handel. och ifrågasätter om förslaget är förenligt med vissa av kriterierna för tilldelning i EU:s direktiv för handel med utsläppsrätter. bedömer att utredningens huvudförslag kan leda till en återkonvertering till fossila bränslen i relativt stor omfattning. anser att en tilldelning inte självklart behöver innebära att nivån på utdelade utsläppsrätter skall vara lika stor som de historiska utsläppen utan bör, om klimatmålen skall nås, i befintliga anläggningar snarare vara lägre. delar denna uppfattning och tillägger att en rimlig tilldelning borde ligga mellan 15 och 20 Mton. anser att för att trovärdigt kunna vara en drivande kraft i det internationella klimatarbetet måste gå före på klimatområdet genom en mindre generös allokering. En mindre generös allokering nu minskar risken för att kostnaderna att nå uppställda klimatmål för 2008-2012 skjuter i höjden. anser att det är långsiktigt mer kostnadseffektivt att kontinuerligt minska koldioxidutsläppen och inte nu öppna för ökade utsläpp. Förslaget: 2 Mton av de totala 24 Mton utgör ett tillägg för statistiskt osäkerhet som avses ta hänsyn till risken att de tillgängliga data som beräkningen bygger på underskattar den faktiska utsläppsnivån. Följande är positiva till förslaget (4 st): Svensk Mineralindustri, , och Plast- & kemiföretagen. Följande har invändningar mot förslaget (5 st): , , , och . Svensk Mineralindustri anser att påslaget på 2 Mton är ett bra sätt att lösa frågan om statistisk osäkerhet och att det är viktigt att mängden får vara kvar som en reservering. Även , och Plast- & kemiföretagen stödjer posten statistisk osäkerhet. Plast- & kemiföretagen bekräftar utredningens konstaterande att osäkerheten är stor beträffande utsläppens volym. ställer sig frågande till att lägga på 2 Mton extra utsläpp till följd av den statistiska osäkerheten. Osäkerheten i statistiken innebär att såväl under- som överskattningar är möjliga. Posten innebär även att övriga sektorer kan få bära en större del av de eftersträvade utsläppsminskningarna. Även avstyrker posten statistisk osäkerhet eftersom den miljömässiga effektiviteten minskar om alla EU-länder skulle tillämpa samma försiktighetsprincip. Högskolan menar vidare att eftersom de statistiska osäkerheterna i svenska mätningar är jämförelsevis små vid en internationell jämförelse, skulle en sådan situation missgynna . bedömer att posten osäkerhet i statistiken inte är nödvändig. Skillnader mellan energistatistiken och miljörapporter skulle inte vara ett tillräckligt starkt skäl för att tillskriva det statistiska underlaget en osäkerhet på . En hög osäkerhet är heller inte ett skäl att ge en extra tilldelning. STEM menar att en extra tilldelning till den handlande sektorn kan få negativa konsekvenser för den icke- handlande sektorn om bubbelstorleken till synes godtyckligt utökas. Osäkerhetsintervallet är dessutom av symmetrisk natur på så sätt att osäkerheten kan vara både additiv och subtraktiv i samma storleksordning. Sveriges Bioenergiförenings uppfattning är att den statistiska osäkerheten på är förvånansvärt hög och risken att svensk industri missgynnas bör snarare hanteras genom kontroll av konkurrentländernas statistik och tilldelning än genom en generös svensk tilldelning. uppfattning är att den extra buffert på drygt 6 Mton som avser dataosäkerhet, nya anläggningar och prognostiserad ökning av råvarurelaterade utsläpp måste reduceras. , Svensk Fjärrvärme och uppger att den statistiska osäkerheten är fortsatt stor då den föreslagna ökningen på 2 Mton bara kompenserar för hälften av en eventuell maximal statistisk underskattning av den faktiska utsläppsnivån. Skogsindustrierna anser att om den statistiska osäkerheten visar sig vara större än 2 Mton bör bubblan ökas motsvarande. Förslaget: Utföra analys av förutsättningarna för och konsekvenserna av att inkludera transportsektorn i den handlande sektorn under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 2008-2012. vidhåller att strävan efter kostnadseffektivitet talar för att all verksamhet i samhället bör ingå i systemet med utsläppsrättigheter. Detta inkluderar hela transportsektorn och inte bara vägtrafiken. Verket är därför positivt till att utredningen pekar på behovet av att analysera förutsättningarna för att inkludera transportsektorn i handelssystemet under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 2008- 2012. är positivt till att överföra transportsektorn till handlande sektor givet att det går att lösa övergången tekniskt och administrativt. Verket anför också oro om snedvriden konkurrens för framförallt långväga godstransporter. Även är positivt till att inkludera transportsektorn och instämmer att förutsättningarna för detta bör analyseras. VTI anser att de samhällsekonomiska allokeringsförlusterna minskas om transportsektorn inkluderas. anser det avgörande att begränsa utsläppen inom transportsektorn för att och EU ska kunna uppnå sina klimatmål och menar att det är tydligt att det krävs starkare och mer långtgående åtgärder än fortsatt höjda energi- och koldioxidskatter. STEM framför två huvudsakliga förtjänster med ett förfarande som skulle inkludera transportsektorn i handeln med utsläppsrätter: dels att man sätter ett förutbestämt tak på utsläppen, vilket förenklar ombesörjandet av att medlemsländerna klarar sina åtaganden inom Kyotoprotokollet, och dels att kostnadseffektiviteten för att nå det övergripande klimatåtagandet blir högre. , och instämmer i utredningens syn på behovet av att redan nu analysera förutsättningar för och konsekvenser av att inkludera transportsektorn i den handlande sektorn under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod. Även i län delar denna syn och anser vidare att det är angeläget att ge en högre prioritet åt arbetet med att fånga in en större andel av utsläppen. i anser att det behövs ökade krav för att minska koldioxidutsläppen i transportsektorn. Det är viktigt att även den sektorn blir involverad i arbetet för begränsad klimatpåverkan. i anser att de största aktörerna måste omfattas av handelssystemet om handeln med utsläppsrätter skall få stort genomslag. Det är därför angeläget att möjligheterna att inkludera den sektorn i handelssystemet utreds. anser att det är viktigt med analysen då det av effektivitetsskäl är viktigt att få med de flesta viktiga källorna i handelssystemet. Verket för näringslivsutveckling delar denna uppfattning. framför synpunkter som en fortsatt analys bör beakta, bl. a. riskerna förknippade med prisfluktuationer. delar uppfattningen om behov av fortsatt analys. Förbundet framhåller de komplexa och mycket starka beroenden mellan aktörer inom transportsektorn samt synen att nationella särregler kan vara direkt kontraproduktiva. förordar att handeln omfattar så stor andel av möjliga verksamheter som möjligt för att vara trovärdig och väl fungerande. FöretagarFörbundet anser att det är viktigt att någon form av styrning sker för att stimulera införandet av ny teknik för att erhålla mer bränsleeffektiva fordon samt fordon drivna av förnybara energislag. förespråkar att använda SCB:s uppgifter om levererad mängd bränsle från olje- och gasbolagen vid en eventuell uppströmsansats. Detta ger samstämmighet med rapporteringen till UNFCCC. betonar vikten av en WTO-rättslig analys då en uppströmsansats skulle kunna strida mot av ingångna handelsrättsliga avtal. kommenterar ej vägtrafiken men kommenterar arbete med att miljöanpassa det internationella flyget. arbetet är i en utredning - och analysfas och inriktningsbeslut förväntas . Avräkning av den tilldelade mängden utsläppsrätter mot det nationella klimatmålet Förslaget: Det är den tilldelade mängden utsläppsrätter till den handlande sektorn som skall avräknas mot det nationella mål, som skall uppnås för . skall vid kontrollstationen , som komplement, överväga ett mål som innefattar de flexibla mekanismerna. Följande instanser är positiva till förslaget (8 st): , , , , , Svensk Fjärrvärme, , . bifaller bestämt delegationens förslag. Alternativet att utgå från faktiska utsläpp från handlande sektorn skulle kunna innebära mycket negativa ekonomiska effekter för bland annat hushållen om försök att uppnå utsläppsnivåerna ändå genomförs med hjälp av mycket förhöjda koldioxidskatter. instämmer i delegationens slutsatser och sammanfattande bedömningar. tillstyrker utredningens förslag att det är den tilldelade mängden utsläppsrätter som skall avräknas mot det nationella målet. Att avräkna de faktiska utsläppen leder till en fördelning av åtgärder mellan länder som inte är kostnadseffektiv. De av KI framställda kalkylerna som refereras i utredningen visar att de nationella kostnaderna blir höga. håller med utredningens förslag men tillägger att detta innebär att ett kompletterande klimatmål inkluderande flexibla mekanismer bör tas fram vid kontrollstationen 2004. , Svensk Fjärrvärme och är eniga med delegationen om att det nationella målet jämförs med den tilldelade mängden utsläppsrätter inom den handlande sektorn. Föreningarna anser att det är viktigt att vid kontrollstationen 2004 formulerar om det gällande riksdagsbeslutet om nationellt mål så att det tar hänsyn till de flexibla mekanismerna. tillstyrker delegationens förslag och tillägger att det nationella målet bör justeras med hänsyn till detta. i anser att det kan krävas ett kompletterande nationellt klimatmål som omfattar flexibla mekanismer. uppger att man i samband med kontrollstationen 2004 tillsammans med andra myndigheter kommer analysera hur det nationella klimatmålet kan fungera ihop med de flexibla mekanismerna. Om utredningens förslag tillämpas är det enligt verket viktigt att se kopplingen att ju större mängd utsläppsrätter som delas ut i de handlande sektorerna, desto mer omfattande och kostsamma åtgärder måste genomföras i andra sektorer för att det nationella målet skall uppnås. Detta minskar enligt verket effektiviteten i den övergripande klimatstrategin. och framhåller att utredningens synsätt skiljer sig från det sätt det nationella målet är definierat i det nu gällande klimatpolitiska beslutet där målet skall nås utan hänsyn till de flexibla mekanismerna. föreslår att även köpta utsläppsrätter från andra länder därför bör avräknas mot målet så länge detta gäller. FöretagarFörbundet anser att en klarare bild måste erhållas om hur utsläppsrättstilldelningen och från utlandet inköpta utsläppsrätter kommer relateras till nationella utsläppsmål så att små företag ej behöver ta en större del av kostnaden för att uppnå det nationella målet. De år som tilldelningen skall baseras på Förslaget: De genomsnittliga utsläppen 2001 skall ligga till grund för fördelningen av det totala antalet utsläppsrätter. I det fall exceptionella förhållanden rådde före en anläggning skall verksamhetsutövaren kunna ansöka om att anläggningen får tilldelningen av utsläppsrätter baserad på de genomsnittliga utsläppen . Följande instanser är positiva till förslaget (5 st): , , i , , Svensk Mineralindustri. Följande instanser har invändningar mot förslaget (14 st): i och , Tekniska Högskola, , , Svensk Fjärrvärme, , , , , , Plast- & Kemiföretagen, Verket för näringslivsutveckling, . tillstyrker förslaget på fyra sammanhängande år med tanke på tillfälliga variationer. Att inte ta hänsyn till åren 1990-1997 är acceptabelt under förutsättning att bedömningen är riktig att det är energisektorn som har de bästa möjligheterna att minska utsläppen. instämmer i förslaget om 1998-2001 som fördelningsgrundande år och möjligheten att undanta vissa år vid exceptionella förhållanden. i anser att den valda tidsperioden är tillräckligt lång för att ta hänsyn till klimat- och konjunktursvängningar, men att man bör uppmärksamma att samtliga vintrar var relativt milda. Pga osäkerhet i statistikunderlag är det riktigt att välja en så sen referensperiod som möjligt. accepterar det föreslagna intervallet även om ett annat intervall hade varit bättre för några få stålföretag. anser att det är angeläget att inom intervallet kan undantas om skäl finns för detta. Ett exempel är den nybyggnad av masugn som skedde vid . kan acceptera val under förutsättning att 2000 exkluderas p g a en stor masugnsinvestering som gjorde att produktionen stod stilla . Svensk Mineralindustri tillstyrker 1998-2001 och undantag för exceptionella händelser. i menar att de valda åren riskerar att missgynna de företag som vidtagit åtgärder tidigare och att en utökning av tiden för de historiska utsläppen bättre skulle ta hänsyn till potentialen att minska utsläppen och bli mer rättvisa. i anser att en tilldelning baserat på historiska utsläpp kommer att medföra nackdelar i konkurrensen för de företag som varit ute tidigt med utsläppsminskningar. framhåller vidare vikten av att överväga förfiningar av modellen i den fortsatta beredningen av förslaget. Tekniska Högskola anser att motiveringen till valet av åren 1998- 2001 inte är helt övertygande. Signifikanta utsläppsminskningar åstadkoms . 1998-2001 kan ifrågasättas som representativa år då de var våtår. anser att early action i ringa grad tas hänsyn till genom att välja som utgångspunkt. , Svensk Fjärrvärme och uppger att är direkt missvisande, ger sämre förutsättningar för energibranschen och medför ingen hänsyn till de inom energibranschen många tidigt genomförda utsläppsminskande åtgärderna. 1998-2001 var varmare än normalt och s.k. våtår. Den underliggande produktionsutvecklingen med bl. a. ersättning av individuell oljebaserad uppvärmning med fjärrvärme och den ökade konsumtionen av el framkommer inte alls. Föreningarna håller inte med delegationen om slutsatsen att energibranschen har lättare än andra att minska sina utsläpp. Föreningarna anser att fördelningen bör göras utifrån en så som möjligt, företrädesvis hela .