sou · GRB338d1 · 2004-01-01 00:00:00 — i detta intervall är marginalskatten på energi negativ. Denna nivå uppnås i exemplet när den totala oreducerade energikostnaden uppgår till av produktionsvärdet. Sedan ökar skatten igen i absoluta tal. Modellkonstruktionen inne- bär att marginalskatten aldrig blir noll, så det saknas aldrig incita- ment att hålla tillbaka energiförbrukningen även i det intervall där tröskeln passeras. Ovanstående modell är matematiskt sett relativt enkel då den bygger på att alla skattesatser (elskatt, koldioxidskatt, energiskatt på bränslen) reduceras lika mycket i samma takt. Modellen kan dock behöva göras något mera flexibel för att tillgodose följande aspekter: Olika skattesatser reduceras olika mycket. Fler kriterier för energiintensitet införs, t.ex. skatt av förädlingsvärdet. EG:s minimiskattenivå underskrids för den reducerade skatten. Kan bli aktuellt när det gäller bränslen. Om än matematiskt enkel torde denna modell kunna anses som krävande ur pedagogisk synvinkel. Ur optimal beskattningssyn- punkt är det visserligen en fördel med komplicerade skatteregler som starkt försvårar anpassning på marginalen30, men det politiska stödet för sådana torde vara begränsat. Modellen skulle sannolikt också kräva en komplicerad statsstödsprövning med oviss utgång. I det senare avseendet är tröskelmodellen betydligt enklare och upp- fyller kravet på högst två skattenivåer. Modellen är vidare behäftad med den grundläggande nackdelen att den inte gör skillnad på fiskala- respektive miljöskatter på det sätt kommittén eftersträvar. 30 Se de Bartolome, C.A.M (1995), Wich tax rate do people use: Average or mariginal? 56 (1), 79–76, där det visar sig att välfärdsbördan för ett genomsnitts- hushåll av det amerikanska inkomstskattesystemet minskar om hushållen anpassar sig till genomsnittskatten i stället för marginalskatten. Principiella överväganden och sammanfattande förslag Tabellerna 3.16 och 3.17 ger en översiktlig bild av de olika modellerna med avseende på struktur och finansiering. Jämförelsen görs med dagens skattesatser för övrigsektorn. Schematisk beskrivning av skattenivåerna i modellerna (8,/kWh) med 0,5%-kriteriet med 0,5%-kriteriet Anmärkning: Villkoren för nedsättning är desamma i samtliga modeller, dvs. först skall – eller 0,5 %-villkoren uppfyllas; därefter medges nedsättning, antingen enligt begränsningsregeln eller genom övergång till en lägre skattenivå. Samtliga modeller med undantag av näringslivsmodellen, som här visas utan finansiering, ger betydande skatteökningar för industri- sektorn. Medan näringslivsmodellen har en begränsningsregel på nivån har övriga modeller, (2, 3a och 3b) nivån . Modellerna ger, i samspelet mellan finansieringsprincip och begränsningsregler å ena sidan och skillnader mellan industri och tjänstesektorer i el och koldioxidintensitet å andra sidan, betydande skillnader i ökad skattebelastning för industrisektorn, dvs. vissa modeller är mera industrisektorvänliga än andra. Hushålls- modellen drabbar industrisektorn hårdast dels direkt med en skatteökning på ca , dels indirekt, via skatte- växling, med en förstärkning av tjänstesektorns konkurrenskraft. Denna modell ger således en mycket kraftig omfördelning av skattebördan från tjänstesektorn till industri (och jordbruk m.m.). Principiella överväganden och sammanfattande förslag Övriga modeller ger, trots högre skatteuttag före nedsättning, en något mindre omfördelning. Statsfinansiella effekter av olika modeller för beskattning av industrins energianvändning, miljoner kr Referens/jämförelse: med 0,5%-kriteriet med 0,5%-kriteriet Anmärkning: I tabellen anges endast industrisektorns bidrag till finansieringen. Skatteintäkter från tjänstesektorn tillkommer. Källa: SCB:s databas samt egna beräkningar. Hushållsmodellen är den enda äkta skatteväxlingsmodellen efter- som den ger utrymme för en sänkning av löneskatterna genom en sänkning av den allmänna löneavgiften. Vid samma skattenivåer som för 0,5-procentskriteriet (/) blir också den icke- linjära modellen överfinansierad med 3-procentskriteriet. Antingen kan då procentnivåerna sänkas eller överskottet utnyttjas för skatteväxling. Principiella överväganden och sammanfattande förslag Syftet med detta avsnitt är att analysera de olika modellernas effekter på näringslivet. Övriga konsekvenser belyses i kapitel 16. Denna analys är statisk eller mekanisk i den meningen att hänsyn inte kunnat tas till olika former av anpassning i hushåll och näringsliv.31 I synnerhet gäller detta de modeller som medför en kraftigt ökad skattebelastning för industrin. För en betydligt mera djupgående analys, baserad på ett antal ekonometriska analyser och allmänna jämviktsmodellanalyser av effekterna av skatteväxling, hänvisas dels till betänkande (SOU 1997:11), dels till och (2002)32. Jämfört med dessa arbeten ligger bidraget i detta avsnitt framförallt i den empiriska belysningen av de direkta konsekvenser som olika omläggningar av energibeskattningen medför på disaggregerad branschnivå. Framförallt illustrerar analysen det höga omvandlings- tryck som en omfattande skatteväxling, eller en omfördelning av energiskattebördan från tjänstesektorn till industrisektorn, skulle utlösa inom industrisektorn, men också effekterna av mera måttliga skatteökningar på energi. Beskrivning av data och förutsättningarna för modellberäkningarna presenteras i kapitlets appendix. Analysen inleds med en diskussion av effekterna av energi- beskattningsdirektivet med minimiskatt på el, varefter konsekvens- erna av näringslivsmodellen, med en begränsningsregel på 0,7-pro- centsnivån, analyseras. Därefter diskuteras övriga modellers effekter på näringslivet, medan ytterligare modellkonsekvenser analyseras i kapitel 16. Av utrymmesskäl presenteras endast huvud- resultaten i respektive avsnitt, medan de fullständiga resultat- tabellerna samlats i appendix till kapitlet. 31 Forskningen inom området visar dock att första ordningens effekter i allmänhet dominerar resultaten. 32 , C. och Kriström B. (2002). The Cost of Going from Kyoto to : Swedish Carbon Policy in a Multi-Regional Model. The Continue project. Principiella överväganden och sammanfattande förslag 3.7.2Konsekvenser av energibeskattningsdirektivet applicerat på dagens skattesystem Som framgår av avsnitt 3.4.2 innebär energibeskattningsdirektivet minimiskattesatser på el, kol och naturgas på nivån per kWh samt en högre minimiskatt på mineraloljor på ca och ca per kWh på tunga respektive lätta oljor. Minimiskattesatser påverkar inte nivån på vår bränslebeskattning eftersom den svenska skattenivån med god marginal överskrider EG:s minimiskattesatser. För företag med nedsättning av skatten måste dock skattened- sättningen alltid kontrolleras mot minimiskattesatserna. Minimiskatten på el innebär att skatten på all el, utom processel, inom industri och jordbruk m.m. ökar från noll till per kWh. De nedsättningsregler som gäller , dvs. 0,8- och 1,2- procentsreglerna tar inte hänsyn till en skatt på el, varför en elskatt slår igenom fullt ut på samtliga företag inom industri och jordbruk. För industrin innebär detta, med dagens skatteregler, en skatte- belastning med ca brutto och netto (dvs. netto efter bolagsskatt) och för jordbruket m.m. ca brutto och netto. Eftersom minimiskatterna för bränslen ligger långt under de nu gällande skattesatserna i drabbas ytterst få 0,8- och 1,2-procents- företag, dvs. de företag som erhåller nedsättning enligt 0,8- och 1,2-procentsreglerna, av en skattehöjning på bränslesidan även med de nya minimiskatterna för bränslen. Som framgår av avsnitt 3.4.2 ges medlemsstaterna i energibeskattningsdirektivet möjlighet att nedsätta, eller helt undanta, skatten för bl.a. mineralogiska (cement, kalk och glas) processer, en möjlighet som enligt kom- mitténs uppfattning bör utnyttjas. Om sådana processer skattebe- frias kommer processdelen i samtliga 1,2-procentsföretag (cement och kalk), samt i några 0,8-procentsföretag (glas), att omfattas av denna skattebefrielse. Endast två av 0,8-procentsföretagen är bränsleintensiva massa- och pappersföretag. Således är det främst den del av skogsindustrin som är mycket elintensiv och mycket lite fossilbränsleintensiv, som drabbas jämförelsevis hårdast av en minimiskatt på el. För att illustrera effekterna utnyttjas data från ett av de större elintensiva skogsföretagen med en omsättning 2001 på ca . Elförbrukningen uppgår till ca och Principiella överväganden och sammanfattande förslag oljeförbrukningen till ca . EG:s minimiskatter kommer då att uppgå till respektive , totalt , dvs. Med koldioxidskattesats betalar företaget ca i koldioxidskatt. Med en minimiskatt på el på per GWh skulle företaget erlägga ca i total energiskatt, dvs. (Om pappers- industrin, som i propositionen om elcertifikat33 är undantagen kvotplikten, även skulle ha belastats med kostnaderna för elcertifi- kat på initialt per GWh tillkommer en kostnad på första året, en kostnad som sedan växer till ca .) Ett annat aktuellt exempel är övervägda nyinveste- ring i utökad papperskapacitet i . Denna kapacitets- ökning på ökar elförbrukningen med 667 GWh, varför en minimiskatt på el ger en årlig kostnadsökning på denna investering på . För att i någon mån begränsa effekterna för den elintensiva delen av näringslivet krävs att man i den nationella lagstiftningen utnyttjar den möjlighet till skattenedsättning för energiintensiva företag som finns i direktivet, exempelvis genom en begränsnings- regel av det slag som diskuterats ovan. De elintensiva skogsföre- tagen har emellertid långt till den föreslagna begränsningsregelns nivå på . Eftersom minimiskatterna måste erläggas kan en lägre nivå på begränsningsregeln dock komma att sakna betydelse för de elintensiva företagen. Det torde krävas en orealistisk låg nivå för att effekterna av en minimiskatt på el skall kunna mildras i denna sektor. Endast genom utnyttjande av långsiktiga avtal kan dessa företag underskrida effekterna av minimiskatten på el. Trädgårdsnäringen är extremt energiintensiv. Cirka 500 företag utnyttjar 0,8-procentsregeln. För att få en representativ bild av näringen har data insamlats för (ett slumpvis urval av) 15 av dessa företag. Energikostnadsstrukturen framgår av figur 3.2. Ytterst få växthusföretag (om ens något) har en energikostnads- andel understigande . Av figur 3.3, som visar skattebe- 2002/03:40. Principiella överväganden och sammanfattande förslag lastningen före och efter nedsättningen, framgår att 5 av de 15 före- tagen, med stöd av nuvarande nedsättning, har en skatt som ligger av försäljningsvärdet, som lägst dock . Beräknad energikostnadsandel i procent av försäljnings- värdet vid ett elpris på per kWh och ett oljepris på per m3 för ett urval företag inom trädgårdsnäringen, Beräknad skatt i procent av försäljningsvärdet före respektive efter nedsättning enligt 0,8-procentsregeln för ett urval företag inom trädgårdsnäringen, Principiella överväganden och sammanfattande förslag För samtliga undersökta företag ger 0,8-procentsregeln högre skatt än den skatt som följer av EG:s minimiskatter; se figur 3.4. I denna partiella jämförelse förutsätts att företagen använder ett enda bränsle i taget i varje stapel i figuren. Jämförelse mellan beräknad skatt i procent av försäljningsvärdet vid nuvarande skattenivå, efter nedsättning enligt 0,8-procentsregeln, respektive vid EG:s minimiskattenivå vid utnyttjande av respektive bränsle för ett urval företag inom trädgårdsnäringen, Som framgår av figuren får de flesta av företagen sänkt skatt med en begränsningsregel på 0,7-procentsnivån. För de oljeintensiva företagen är dock EG:s minimiskatter och inte begränsningsregeln styrande, varför utfallet av denna alltid måste kontrolleras mot minimiskattesatserna. 3.7.3Konsekvenser av kommitténs förslag till ny energi- beskattningsmodell för näringslivet Effekter av att ersätta 0,8- och 1,2-procentsreglerna med en begränsningsregel på Inte något av de företag som omfattas av 0,8- och 1,2-procents- reglerna underskrider den maximigräns på av försäljningsvärdet som begränsningsregeln sätter. Principiella överväganden och sammanfattande förslag företag kommer således få någon skatteökning på grund av själva modellbytet. Däremot leder minimiskatten på el till en skattehöj- ning för samtliga industriföretag, och det kan inte uteslutas att några av de företag som omfattas av 0,8- och 1,2-procentsreglerna får en marginell skatteökning pga. modellens finansiering. Konsekvenserna på disaggregerad branschnivå av den föreslagna energibeskattningsmodellen, med minimiskatter i enlighet med energibeskattningsdirektivet, för de branscher som påverkas mest, framgår av tabell 3.18. Den totala skatteökningen för industri- sektorn, vid en begränsningsregel på uppgår till ca jämfört med ca med dagens skattesystem. Effekter på branschnivå vid införandet av den nya energibeskattningsmodellens skattestruktur och skattesatser, inklusive energiskattedirektivets minimiskattesatser, med en begränsningsregel på av försäljningsvärdet begr.regel (mnkr) sysselsatt (kr) av prod.värde (%) av lönekostnad (%) Bagerier m.m., sockerindustri Cement, kalk m.m. Principiella överväganden och sammanfattande förslag begr.regel (mnkr) sysselsatt (kr) av prod.värde (%) av lönekostnad (%) -0,2 -0,1 -17,8 -0,4 -1,8 -15,5 -0,5 -2,8 Källa: SCB:s databas samt egna beräkningar. Det som slår igenom här som kostnadsökning är minimiskatten på el. Den största effekten uppstår för massa och papper, gruvor och bomullsgarnindustrin. Kostnadsökningen för massa och papper uppgår till ca per anställd vilket motsvarar en ökning av lönekostnaderna och en ökning av produktions- kostnaderna . De tre branscherna byggnads- stenbrott, planglas och byggnadsstenvaror, får sänkta kostnader. Eftersom kommitténs förslag till ny energibeskattningsmodell också kräver finansiering (se avsnitt 16.2) som påverkar industri- sektorn, visas i tabell 3.19 effekterna av den föreslagna höjningen av löneskatten, genom en höjning av den allmänna löneavgiften för samma branscher som i tabell 3.18. Effekter på branschnivå vid en höjning av löneavgiften i tillägg till minimiskatten på el av prod.värde (%) löneavgift (mnkr) Bagerier m.m., sockerindustri Cement, kalk mm Principiella överväganden och sammanfattande förslag av prod.värde (%) löneavgift (mnkr) -0,9 -0,1 -4,8 -0,2 -0,9 Källa: SCB:s databas samt egna beräkningar. Som förväntat ökar belastningen, i termer av jämförbar löne- kostnadsökning mest för samma branscher som i tabell 3.21, men kostnadsökningen är jämförelsevis liten (som mest 0,3 procent- enheter på lönekostnaderna och på produk- tionsvärdet). Planglas och byggnadsstenvaror får något mindre kostnadssänkning än i tabell 3.18. Underlag saknas för att undersöka effekten av övriga finansieringskomponenter (periodise- ringsfonder, bensin och diesel) på denna aggregeringsnivå, men sannolikt uppgår kostnadsökningseffekten på branschnivå till högst . För jordbruken försvinner (den administrativt motiverade) minimiskatten på . All ingående energiskatt blir nu avdragbar. Endast koldioxidskatt och minimiskatten på el på ca (ca 1 400 GWh) brutto erläggs. Som framgår av avsnitt 3.7.2 torde de flesta företag inom trädgårdsnäringen få en något sänkt skattenivå jämfört med dagens nedsättningsregler, men för många växthusföretag är minimiskatterna bestämmande för skattenivån. Principiella överväganden och sammanfattande förslag Avsaknaden av data för energikonsumtionen i tjänstesektorn omöjliggör en analys på delbranschnivå. Det har också visat sig mycket svårt att få fram tillförlitliga energianvändningsdata för tjänstesektorer.34 Kommittén har dock försökt att få fram uppgifter från tre del- sektorer, tvätterisektorn, detaljhandelssektorn och hotellsektorn. Med undantag för tvätterisektorn är dock underlaget magert. Eftersom uppgifter saknas för tvätteribranschen i SCB:s underlag härrör faktauppgifterna i detta avsnitt från kommitténs kontakter med . Tvätterinäringen i är placerad under SNI-kod 93.01–01 dvs. under Annan Serviceverksamhet. Att tvätterinäringen inte klassificerats som industri innebär att man , med undantag för vissa delar av verksamheten som klassas som industriverksamhet, betalar full energi- och koldioxidskatt. Den upparbetade industriella marknaden för tvätt- och textil- service uppgick till och syssel- satte ca 3 600 personer. Den totala ångförbrukningen uppskattas till 280 GWh och elförbrukningen till 55 GWh. För ångproduktion används i huvudsak eldningsolja, men i använder ett antal tvätterier naturgas. Den totala energiskatten uppgår till ca , av produktionsvärdet eller ca per sysselsatt. Med en begränsningsregel på nivån skulle energiskatten reduceras till ca per sysselsatt. Detaljhandel (SNI 52) Telefonintervjuer med företrädare för detaljhandeln visar att elkostnadsandelen uppgår till av omsättningen eller ca 500 kWh per m2 med ett variationsområde på 300 till 700 kWh per m2. Stora lokaler är mer eleffektiva än mindre, och lokaler utan 34 För en översiktlig beskrivning av tjänstesektorn hänvisas till bilaga 3. Principiella överväganden och sammanfattande förslag kylbehov (bokhandlare etc.) har jämförelsevis lägre elförbrukning. Arbetskraftskostnadsandelen uppskattas till . Hotell och restaurang (SNI 55) Utförda telefonintervjuer med hotellföretag indikerar en elför- brukning på ca 125 kWh per m2 och en elkostnadsandel på av omsättningen. Variationen i svaren sträcker sig från . Företag med fjärrvärmeförbrukning har en värmekostnad på med en spridning i svaren från . Arbetskraftskostnadsandelen varierar i svaren från med ett genomsnitt på . Sannolikt kommer vissa företag att kunna utnyttja begränsningsregeln. Transporter (SNI 60–64) Transportsektorn har en elförbrukning på ca och ett produktionsvärde på ca . Elskatten uppgår då till ca vilket ger en kostnadsandel på . förbrukas dock i huvudsak av järnvägen som är befriad från elskatt. Som diskuterades i avsnitt 3.1 utgör ett av exemplen på avgräns- ningar i kommittédirektiven fallet med att ingen generell nedsättning alls medges. Kravet på samma skattesatser i såväl näringslivet som hushållen hörs också ofta i den energi- och miljöpolitiska debatten. Detta avsnitt inleds därför med en belysning av konsekvenserna av ett sådant alternativ. Resultatet redovisas i tabell 3.20 för de branscher som får en kostnadsökning motsvarande extra löneökningar (realt); se appendix för samtliga branscher samt beskrivning av data. Reservation måste dock göras för att den skattefria processelen endast med större säkerhet kunnat allokeras till två-siffernivån och sedan fördelats proportionellt mot energianvändningen på de Principiella överväganden och sammanfattande förslag Den totala skatteökningen uppgår till ca . Resultaten visar de mycket drastiska effekter som skulle uppstå, under i övrigt oförändrade förhållanden, vid en isolerad övergång till hushållsskattenivån för industrisektorn. En sådan skattereform skulle utlösa ett mycket kraftigt omvandlingstryck speciellt inom skogsindustrin, men hela 33 branscher skulle få en kostnadsökning motsvarande extra löneökningar. De siffror som här redovisas är genomsnittssiffror för ett 70-tal branscher men bakom dessa finns ca 7 500 företag med mer än 10 anställda, varför effekterna för individuella företag givetvis är ännu mer extrema. Presumtionen i kommittédirektiven att denna modell skulle göra det nödvändigt med individuella nedsättningsregler i princip av det slag som gällde års energiskatteomläggning synes välgrundad. Effekter på branschnivå av att införa samma skattesatser () för industrin som gäller för hushållen, utan möjlighet till skattenedsättning för energiintensiva företag begr.regel (mnkr) av prod.värde (%) Cement, kalk mm Principiella överväganden och sammanfattande förslag begr.regel (mnkr) av prod.värde (%) Bagerier m.m., sockerindustri Slakterier, matberedning, matfett, m.m. Varor av kork, halm och rotting Källa: SCB:s databas samt egna beräkningar. Skatteökningen i denna modell, , kan utnyttjas för skatteväxling genom en sänkning av löneskatten med motsvarande belopp. Detta belopp skall dock fördelas på hela näringslivet. Fördelningen framgår av tabell 3.2 i avsnitt 3.3.3, som visar att av beloppet återförs till industrisektorn. Resultatet för branscherna i tabell 3.20 visas i tabell 3.21. Med skatteväxlingskompensation avses kvoten (i procenttermer) mellan sänkt löneskatt och skatteökning före skatteväxling35. Resultatet illustrerar den stora heterogeniteten på delbranschnivå och förstärker intrycket att till de stora förlorarna hör massa- och pappersindustrin, gruvindustrin och järn- och stålindustrin. Dessa branscher förlorar såväl på energiskattehöjningarna som (relativt sett) själva skatteväxlingen. Även om det finns ett visst samband mellan energikostnad (speciellt elkostnad) och lönekostnad per anställd (korrelationskoefficient 0,2) på tresiffernivå, så anger detta endast att de elintensiva branscherna har genomsnittligt högre 35 Det bör noteras att osäkerheten i utfallet för vissa branscher är relativt stor på grund av svårigheterna att avgöra hur mycket av energiförbrukningen som är skattebefriad råvaru- energi. Detta gäller speciellt branscherna industrigaser, petroleumraffinaderier och ädel- metallverk. Principiella överväganden och sammanfattande förslag produktivitet än mindre elintensiva branscher. Det som avgör nettoutfallet av skatteväxlingen är samvariationen mellan lönekost- nadsandelar och energikostnadsandelar och denna är svagt negativ (korrelationskoefficient –0,1). Endast 17 av de 73 branscherna får ett positivt nettoutfall; se tabell 3.22 som visar dessa branscher. Effekter på branschnivå av att höja energi- och koldi- oxidskatten i industrin, utan möjlighet till nedsättning för energi- intensiva företag, till samma nivå som gäller för hushållen och sänka löneavgiften i näringslivet med motsvarande belopp begr.regel (mnkr) Cement, kalk mm Bagerier m.m., sockerindustri Slakterier, matberedning, fett, m.m. Principiella överväganden och sammanfattande förslag begr.regel (mnkr) Varor av kork, halm och rotting Källa: SCB:s databas samt egna beräkningar. Effekter för branscher som tjänar på en växling från höjda energiskatter mot sänkt löneavgift, då ingen hänsyn har tagits till nedsättning av energiskatten för energiintensiva företag begr.regel (mnkr) kompensation (%) Elmotorer, generatorer m.m. Optiska instrument, fotoutrustning Arbetskläder, skor m.m. Varor av kork, halm, rotting m.m. Medicinsk utrustning och instrument Cisterner, tankar mm Instrument för mätning och provning Källa: SCB:s databas samt egna beräkningar. Principiella överväganden och sammanfattande förslag Effekterna för hushållsmodellen av en begränsningsregel på av produktionsvärdet visas i tabell 3.23 för branscher med en kostnadsökning motsvarande extra löneökningar. Skattebortfallet pga. nedsättningen uppgår till ca och skatteökningen efter nedsättning till ca ; se tabell 3.17 i avsnitt 3.6.6. Effekter för vissa branscher av att växla höjda energi- skatter mot sänkt löneavgift då en begränsningsregel på tillämpas begr.regel (mnkr) prod.värde (%) lönekostnad (%) Slakterier, matberedning, m.m. Källa: SCB:s databas samt egna beräkningar. Här visar det sig vara fodermedelsindustrin, tillsammans med sågverk och skrotåtervinning, som får den största kostnads- ökningen, medan massa- och pappersindustri samt järn- och stål Principiella överväganden och sammanfattande förslag kommer något längre ned i rangordning. Något överraskande drabbas livsmedelsbranscher (kvarnar, pastaprodukter, slakterier, spritdrycker och sockerkonfektyr) relativt hårt. 3.7.5Konsekvenser av den fullfinansierade näringslivsmodellen Konsekvenserna av de två varianterna på den fullfinansierade näringslivsmodellen visas i tabell 3.24 respektive 3.25. Tabell 3.24 baseras på fallet då skattesatserna i service- och industrisektorn sätts till en viss (proportionell) andel av hushållsnivån, som gör modellen fullt finansierad inom näringslivet. Denna andel uppgår med nu gällande hushållsskattesatser till .