sou · GRB377d2 · 2004-01-01 00:00:00 — I detta avsnitt hänvisar vi till flera förslag som framförs i andra kapitel och som sammantagna kommer att medföra ökade möjligheter till flexibilitet. framför i sitt betänkande (SOU 2000:28) att: Undervisning för vuxna ska läggas upp med en optimal flexibilitet, så att utbildningen i största möjliga utsträckning utgår från vuxnas behov, sociala förpliktelser och individuella möjligheter. Vidare vägar – sfi med mera Skälen till att vilja öka utbildningens flexibilitet är minst tre; att öka individernas möjligheter att delta, att förbättra deras utbyte av utbildningen, att minska avbrott. Att se över utbildningens möjlighet till ökad flexibilitet handlar om att se över dess tillgänglighet – dess förläggning och rum. Det handlar om att kunna anpassa t.ex. tidpunkt för studiestart, utbildningens förläggning på dag-, kvälls- eller helgtid eller att ge möjlighet till studier även . Det handlar också om att se över lokalernas tillgänglighet – är de anpassade för studerande med funktionshinder, kan lokaliseringen försvåra för vissa grupper som måste åka långt, skulle arbetsplatsförlagd sfi-utbildning locka och motivera fler studerande? Kan utbildningen, eller delar av den, ske via olika varianter av IT-stödd utbildning och distans- utbildning? Att se över utbildningens möjlighet till ökad flexibilitet handlar också om att kunna anpassa omfattningen av studierna; t.ex. att ge äldre, studerande med små barn, studerande som behöver rehabilitering eller som förvärvsarbetar möjlighet till studier på deltid. För ökad flexibilitet behövs också ofta att utbildningens inre organisation och funktion ses över. Finns det onödiga, av gammal hävd, rådande gränser av olika slag som t.ex. medför onödiga vänte- tider mellan kurser? Kan t.ex. sfi-studerande som nått D-kursens nivå mitt i en termin med hjälp av handledning klara av att direkt påbörja studier i grundläggande svenska som andraspråk? Skulle sfi-utbildningen i kommunen bättre kunna samordnas med och anpassas till andra aktörers verksamhet, t.ex. till arbetsmarknads- insatser och till arbetsgivares önskemål? Flexibilitet är också en pedagogisk fråga; det handlar om en pedagogisk/organisatorisk beredskap, vilja och möjlighet att anpas- sa kursinnehåll och arbetssätt till individer och grupper. Att ge stu- derande möjlighet att delta i olika omfattning, få olika uppgifter, delta i olika aktiviteter inom Lärande i samhälls- och arbetsliv (se kapitel 8), hålla kontakt via e-post m.m. fordrar tid, stor kunskap och erfarenhet av läraren och en god kommunikation mellan lärare och studerande. Vidare vägar – sfi med mera Datorbaserade läromedel och utbildning Den nya tekniken – datorer, internetuppkoppling, videokonferen- ser, webbplattformar, etc. – är verktyg som kan användas för att göra studier mer tillgängliga oberoende av tid och plats. Detta kan inte ersätta lärarens pedagogiska arbete – men väl stödja detta och utgöra ett komplement inom utbildningen. Allt fler datorbaserade läromedel som behandlar svenska som andraspråk för vuxna utarbetas . Det handlar både om material utformade för att komplettera ett visst läromedel och sådana som allmänt behandlar t.ex. grammatik, uttal, hörövningar m.m. i form av dataprogram, cd-romskivor och cd-rom för lokala nätverk, olika IT-verktyg som t.ex. nätbaserade plattformar. Utredningen föreslår i kapitlet Studerande med lång utbildnings- bakgrund (11.3) att CFL, Nationellt , ska se över och föreslå hur kommuners och högskolors samverkan kan förstärkas för att stödja högutbildade invandrare som är bosatta på långt avstånd från högskolor. På uppdrag av utvecklar CFL i samarbete med 5i12-rörelsen en webbkurs i svenska för invandrare. Kursens grundmodell består av med fysiska träffar av varierande omfattning efter behov. Kursen, SAFIR, utvärderas och kommer därefter att finnas tillgänglig för landets samtliga kommu- ner. Projektet finansieras av och Europe- iska Socialfonden och genomförs av . Projektet går ut på att utveckla ett IT-verktyg som plattform till en individuellt anpassad undervisningsmetodik baserad på den svenska prosodin. I finns ett omfattande program för norska som andra- språk, Migranorsk. Klassrumsundervisningen kombineras där med Internetbaserat lärande och man har utarbetat moduler för grund- läggande alfabetisering (på sex olika modersmål), allmän utbildning i norska som andraspråk med samhällskunskap och Migranorsk – arbeidsliv – bransjespesifikk språkopplaering og kulturforståelse. Att möjliggöra flexibelt lärande ställer alltså stora krav på vuxen- utbildningsorganisationen såväl organisatoriskt och administrativt Vidare vägar – sfi med mera En mer flexibel och individualiserad utbildning kan behöva en annan utbildningsorganisation än dagens, vilket utredningen behandlar i kapitel 9 där vi bl.a. menar att en inordning av sfi i komvux skulle förbättra förutsättningarna för en ökad flexi- bilitet. En sådan utbildning kräver också samverkan mellan olika aktörer och en tydlig ansvarsfördelning. Detta beskrivs i kapitel 4 och 5. Att tillfredsställa kraven på en flexibel anpassning av vuxenstu- dier möter en rad praktiska och ämnesmässiga svårigheter. Flexibi- litet så som den beskrivs ovan medför utmaningar i form av admi- nistration och organisation kring schemaläggning för lärare och lokalanvändning. Det fordrar också från kommunens och anordna- rens sida en lyhördhet och insikt om vilka människor som utbild- ningen vänder sig till, något som vi hoppas att detta betänkande kan bidra till. På kommunnivå ger den kartläggningsprocess utredningen beskri- ver i kapitel 10 en grund för denna kunskap. Det är genom kart- läggningen som kommun/anordnare får kännedom om individernas behov, intressen, förutsättningar och mål som kan utgöra grunden för utbildningsplanering . Genom interkom- munal eller regional samverkan får kommunen även volym, resurser och andra förutsättningar för flexibilitet och individanpassning för studerande med liknande behov och mål. Utredningen diskuterar sådan samverkan i kapitel 5. Kartläggningsprocessen är alltså central för möjligheten till såväl organisatorisk som pedagogisk flexibilitet och individanpassning. Det är utifrån denna grund som kommun och anordnare bör se över behov av t.ex. arbetsplatsförlagd utbildning, utbildning i stads- delarna för att nå fler, behovet av modersmålslärare, språkverk- stad/öppet hus, särskilda grupper för studerande med funktions- nedsättningar, sfi i högskolemiljö osv. Utredningen vill även betona de möjligheter som samverkan mellan arbetsgivare och sfi-utbildning kan ge. Att anordnaren skräddarsyr en utbildnings innehåll och omfattning och att arbets- givaren anpassar arbetstidens förläggning och omfattning kan ge stora möjligheter till motiverande sfi-utbildning. Ett alternativ kan vara att sfi-utbildningen och den studerande kommer överens om ett tidsbegränsat uppehåll från studierna för att den studerande ska få möjlighet att pröva och träna sina språkkunskaper i arbete. Ut- redningen menar att det finns stora möjligheter i ett upprät- SOU 2003:77 Vidare vägar – sfi med mera tat/utökat kontaktnät mellan sfi-utbildningen, näringslivet och branschorganisationer. Flexibilitet ställer också stora krav på människorna i organisationen, på deras vilja och beredskap till flexibilitet och på deras kunskap. Detta medför ökade krav på arbetsgivaren att ge goda förutsätt- ningar för deltagande i utvecklingsarbete och i övrig kompetens- utveckling, och utredningen hänvisar till förslag som framförs i bl.a. kapitlet om lärare (se kapitel 13). Utredningen vill avslutningsvis starkt betona vikten av en stabil utbildningsmiljö som en bas för lärandet. Vi menar att en önskvärd ökad flexibilitet och individanpassning absolut inte får ske på bekost- nad av goda förutsättningar för lärandet. En individanpassning fordrar att såväl lärare som studerande får möjligheter att upprätta goda och långsiktiga relationer med varandra; att man i en trygg grupp finner och utvecklar sin kommunikation och lärandestrate- gier. Att inte få möjlighet till detta vore förödande för språkinlär- ningen (kapitel 2). 12.2Fler vägar till språket Sfi är en utbildning i svenska som andraspråk i vardags-, samhälls-, arbetsliv och studier. Målen finns formulerade i kursplanen och gäller för samtliga studerande inom en kurs, men vägarna dit måste se mycket olika ut beroende på den mycket heterogena målgrupp sfi har. Vissa studerande gynnas av en intensiv, koncentrerad utbildning och kan kanske använda sitt svenska språk i umgänge efter skoltid. Andra har ingen studievana men god erfarenhet av att lära sig språk i andra miljöer än i ett klassrum. Åter andra behöver för rehabilitering parallellt med sfi-utbildningen och behöver därför studera på halvtid. Sfi-utbildningen måste vara lyhörd för dessa individers behov. De olika aktiviteter som kombineras och integreras med språkutbildningen inom eller i anslutning till sfi- utbildningen kan sammantaget ge ökade förutsättningar för en effektiv utbildningstid. I begreppet kombinera lägger vi främst att andra aktiviteter ska kunna ske parallellt med sfi. För oss innebär detta möjligheten att Vidare vägar – sfi med mera kunna påbörja praktik, andra studier eller att ta ett arbete när detta är möjligt, beroende på språknivå och andra förutsättningar och förkunskaper. För vissa utbildningar kan det istället handla om att på ett smidigt sätt en anpassning som möjliggör att dessa tar vid där sfi slutar. Det bör alltså inte finnas några konstruerade formella gränser som avgör när en person är redo för att t.ex. ta del av en yrkesinriktad utbildning, utan detta bör bygga på en individuell bedömning. I kapitel 8 föreslår vi hur olika praktikformer inom och i angräns- ning till sfi-utbildningen kan definieras, kombineras och integreras med sfi. I de två följande avsnitten inom detta kapitel diskuterar vi hur sfi kan kombineras med arbetsmarknadsinsatser och förvärvs- arbete. I det nästkommande avsnittet nedan visar vi exempel på hur sfi-utbildningen kan kombineras och kompletteras med andra akti- viteter som kan förstärka inlärning av såväl språk som fakta kring samhälls- och arbetsliv. Den nya kursplanens struktur och formuleringar visar tydligt på möjligheterna till att kombinera och integrera; det står t.ex; varierande aspekter av samhällsliv, arbetsliv och kultur i integreras i utbildningen. I Ytterligare information om den nya kursplanen för sfi () betonas detta: Studievägarna och kurserna ger möjlighet att, för den studerande, integrera eller kombinera kurser inom sfi med // praktik, förvärvs- arbete eller annan sysselsättning. I förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flykting- mottagande står att introduktionsprogrammet ska innehålla sfi, praktik i den utsträckning som är möjlig, orientering om svenska samhällsförhållanden och svenskt samhällsliv samt information om vardagslivet i en kommun och andra liknande förhållanden. Enligt förordningen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar får en kommun bevilja introduktionsersättning till flyktingar och vissa andra utlänningar som har tagits emot i kommunen inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet. Om särskilda skäl finns för det kan även Vidare vägar – sfi med mera andra nyanlända invandrare få introduktionsersättning och därmed få tillgång till introduktionsprogram och eventuell heldagsverksam- het. Villkoret för att få detta är ett deltagande i det introduktionsprog- ram som kommunen upprättat. rekommenderar att introduktionen sker på heltid, något som i kommunerna brukar tolkas som att villkor för att få introduktionsersättning ska vara att individen deltar i heldagsverksamhet. Exempel på vad som kan ingå i sådan heldagsverksamhet för- utom sfi är praktik, datakunskap, motion/friskvård, konversation, naturorientering, övriga studier på grundläggande/gymnasial nivå, delta i barnens aktiviteter, vara aktiv i frivilligorganisation m.m. I kapitlet om Lärande i samhälls- och arbetsliv, (kapitel 8), ger utredningen en beskrivning över olika aktiviteter som kan ingå i momentet inom sfi-utbildningen, t.ex. språkpraktik, studie- besök, auskultation, besök på barnens skola, arbetslivs- eller yrkes- orienterande praktik. Detta kan också ingå i heldagsverksamhet inom sfi. I detta avsnitt i betänkandet benämner vi alla dessa verk- samheter som kan ordnas inom sfi-utbildningens försorg, av olika studieförbund eller frivilligorganisationer eller som orienterings- kurser för aktiviteter. 12.2.2Fler timmar – bättre inlärning? Tillgänglig statistik ger inte besked om det antal timmar i utbild- ning eller annat som erbjuds sfi-studerande . Enligt vad utredningen erfar varierar detta timantal mycket i kommunerna, men ofta inte efter de studerandes behov och förutsättningar utan efter vad och hur mycket kommunen bestämt sig för att erbjuda sfi- studerande flyktingar eller invandrare. Statistiken visar däremot att de studerande är närvarande få tim- mar i genomsnitt och att det genomsnittliga antalet närvaro- timmar minskar. All erfarenhet visar att en större sats- ning på tidiga insatser lönar sig både för individ och för samhälle. Det är dock inte automatiskt så att fler timmar och intensivare utbildning ger snabbare inlärning av målspråket för alla studerande. Andraspråkstillägnande är en process som innebär tillägnande av såväl språk som kultur (se kapitel 7). , professor i svenska som andraspråk, uttrycker detta i kapitel 2: Språkstudier kan inte jämföras med det pluggande som kan pågå inten- sivt inför exempelvis ett körkortsprov eller en tentamen där det hand- Vidare vägar – sfi med mera lar om att memorera och redovisa en viss mängd faktakunskaper. Andraspråksinlärning innebär en successiv uppbyggnad av ett helt nytt system för kommunikation och är således ett led i förberedelsen för ett helt nytt sätt att leva. Denna process måste få ta tid. Det är istället individens förutsättningar att ta till sig språket i teo- retiska respektive mer praktiskt inriktade sammanhang som bör vara avgörande för utformningen av utbildningen. För de allra flesta inlärare är det dock gynnsamt för inlärningen att använda och lyssna på språket i olika syften i olika miljöer tillsammans med andra inlärare och/eller målspråkstalare. När man möter och använ- der språket i olika kontexter förstärks både färdighet, inlärnings- strategier och motivation. Mycket få individer klarar dock av att lära sig ett språk utan det stöd som formell undervisning ger. Av detta följer att för de allra flesta är det optimala att formell inlärning, undervisning, kombi- neras och integreras med informell inlärning, se vidare i kapitel 2. Av detta följer att en utgångspunkt för effektiv språkinlärning kan vara formell inlärning kombinerad med andra aktiviteter utformade efter individens behov/intresse eller med arbetsmarknadsinsatser eller förvärvsarbete. Denna informella inlärning ska integreras med den mer formella inom sfi-utbildningen, 12.2.4. Utredningen erfar dock att de aktiviteter som erbjuds ofta plane- ras utan sfi-anordnarens/-lärarens medverkan och att sfi-läraren därför sällan har möjlighet att aktivt stödja individens språkinlär- ning i dessa aktiviteter. RRV påpekar i sin rapport (RRV 2002) att sfi-utbildningen ofta upplevs som isolerad och utan koppling till arbetslivet. Eller tvärtom, att t.ex. praktiken upplevs lösryckt ur ett sammanhang och egentligen bara har till syfte att fylla dagen. Utred- ningen erfar att det finns en stor risk att detta förhållande gäller även övriga aktiviteter. De kontakter som utredningen haft kring heldagsverksamhet menar samstämmigt att så gott som alla, men kanske speciellt stu- derande på studieväg 1 och 2, gynnas av att få möjlighet till inlär- ning i olika miljöer, t.ex. möjlighet att kombinera sfi med någon form av praktik, hantverk eller friskvård av något slag. Företrädare för olika projekt som vi talat med poängterar dels att sådant kom- binerande medfört en ökad motivation och ökat självförtroende från den studerandes sida och dels att man nått stor framgång mätt i ökad språklig förmåga och antal studerande som får arbete. Vidare vägar – sfi med mera Flera kommuner och/eller sfi-anordnare har ett genomtänkt prog- ram för aktiviteter som på ett medvetet sätt stödjer inlärningen av språk, samhälls- och arbetslivsorientering och som inte enbart rik- tar sig till flyktingar utan till samtliga som studerar på sfi. Man har då formulerat regler för vilka som inte ska medverka på heltid, t.ex. föräldrar med små barn eller individer med psykiska/fysiska funk- tionsnedsättningar. Det har visat sig vara viktigt att man kommer överens om sådant program redan i kartläggningen, där information om dessa möjlig- heter ska ingå. Om den studerande t.ex. inte fått ordnad barn- omsorg på heltid blir det omöjligt att medverka i heldagsprogram. Det rapporteras också från kommunerna om en allmän motvilja från de studerandes sida att plötsligt ha heldagsverksamhet i sfi som kanske bara omfattat . Exempel från några av utredningens kommunbesök kan visa på den variation vi sett vad gäller olika aktiviteter som utöver yrkesutbild- ning, praktik och arbetsmarknadsinriktade insatser sker inom eller i anslutning till sfi-utbildningen. Några kommuner har i nära anslutning till sin verksamhet en stor verkstadslokal, vilket gör att behoven av att kunna arbeta integ- rerat med språk och yrkesteori/-praktik kan uppfyllas på ett enkelt sätt. I en liten annan kommun ordnar studieförbund kurser i t.ex. natur-kultur, sömnad och dans efter skoltid för de sfi-studerande. Undervisningen sker på svenska. I en större kommun finns för studerande som inte gör framsteg ett s.k. gårdshus, där praktiskt sy- och reparationsarbete utförs. Språkarbete görs integrerat med detta. I en mellanstor kommun finns sfi-verksamheten i samma hus övrig vuxenutbildning, vilket medger att de sfi-studerande lätt kan delta i verksamhet som hemkunskap, data, matematik och natur- orientering med lärare från komvux. I samma kommun går samtliga studerande ut på språkpraktik efter kursstart. Vidare vägar – sfi med mera Tidiga insatser med stöd i kartläggningen Utredningen tagit del av beskrivningar och utvärderingar av ett antal projekt som till största delen riktar sig till sfi-studerande eller till f.d. studerande som antingen inte gör framsteg i studierna eller som av olika anledningar inte kan beredas plats i t.ex. arbetsmark- nadspolitiska program. Dessa projekt har alla varit mycket ambi- tiöst upplagda, men vi menar att det är ett slöseri med både indivi- ders och samhällets resurser att dessa projekt påbörjas först när individerna upplevt misslyckande och utanför- skap. Företrädarna för dessa projekt menar också att mycket tid måste ägnas för att bygga upp de studerandes självkänsla och moti- vation igen. Hade alla resurser satsats tidigare hade kunnat ägnas åt annat, menar man. Enligt vad utredningen erfar i utvärderingar av olika projekt och i samtal med ett stort antal aktörer finns mycket som talar för att tidiga insatser lönar sig i längden både för samhälle och för individ. Detta får stöd i (2001b) som i en studie baserad på Inter- national Adult Literacy Survey, IALS, som jämför läs-, skriv- och räkneförmågan i tjugofyra olika länder, menar att lång vistelsetid i landet har marginell betydelse för läs- och skrivutvecklingen på andraspråket jämfört med att höja sin utbildningsnivå ett steg. Vi menar att den kartläggningsprocess (se kapitel 10) som ska påbörjas tidigt bör vara avgörande för vilka aktiviteter och som ska ingå under sfi-utbildningen samt för omfatt- ningen av dessa aktiviteter. Vi menar inte att samtliga studerande ska omfattas av heldagsverksamhet utan att varje individs och kommuns förutsättningar och behov ska styra. I kartläggning ingår en bedömning av den studerandes färdig- heter i svenska och hans/hennes förutsättningar att tillägna sig språket som en utgångspunkt för inplacering i lämplig studieväg och grupp. Att studera i en grupp där individerna har liknande utgångspunkter är mycket viktigt för den studerandes motivation och språktillägnande (kapitel 2) och ger nödvändiga förutsättningar för en bra inlärningsmiljö. För de olika aktiviteter som beskrivs i detta avsnitt är utgångspunkterna andra; dessa aktiviteter ska för- visso också tjäna ett språkinlärande syfte, men har också mer orien- terande och språkanvändande syften. Detta möjliggör att man kan för dessa aktiviteter kan gruppera utifrån individens intresse och kommunala förutsättningar, vilket medför ökade möjligheter till Vidare vägar – sfi med mera Studerande från olika sfi-grupper kan alltså delta i samma datautbildningar, friskvård, hantverk, övriga studier m.m. 12.2.4Koppling av formellt och informellt lärande När den studerande har tillgång till olika anordnade aktiviteter, kurser eller förvärvsarbete bör utbildningen anpassas och anknyta till dessa verksamheter så att aktiviteterna bidrar till språkutveck- ling och konkretisering av samhälls- och arbetslivsorienteringen (kapitel 7). Funktionen hos det informella lärande som sker utan- för klassrumsmiljön och en konkretisering av detta lärande betonas också i kapitlet Lärande i samhälls- och arbetsliv (kapitel 8). Där beskriver vi också kommunens/anordnarens ansvar att den stude- randes informella lärande kopplas till det formella i utbildningen. De olika aktiviteterna ska ha klart formulerade mål som är kända för de studerande och de ska vara tydligt språkutvecklande. T.ex. kan kursen i hemkunskap ha som mål att de studerande ska tillägna sig ett antal nya ord/begrepp per gång och att kommunikationen under matlagningen sker på svenska. Via sin nyvunna kunskap från datorkursen kan den studerande hämta information om ett tema som behandlas i sfi-utbildningen. Överhuvudtaget gäller att för att aktiviteterna ska ha den inlärningsstödjande effekt som eftersträvas måste aktiviteterna förberedas och efterarbetas inom sfi-utbild- ningen genom t.ex. olika typer av redovisningar och innehållsliga kopplingar. Utredningen erfar, efter kommunbesök och samtal, att det finns en brist på sådan koppling mellan den mer formella språkinlär- ningen och den inlärning som sker i de ovan beskrivna olika aktivi- teterna. Troligtvis beror detta på läraren dels inte har kunskap om aktiviteterna och dels på att han/hon inte har kunskap om hur sådan koppling kan gå till. En annan orsak är säkerligen en olika grad av medvetenhet om språkinlärning hos de studerande. Kursplanen beskriver dock vik- ten av medvetenhet om hur språkinlärning går till. Att inte för de studerande göra detta tydligt och medvetet kan medföra att syftet med kombinerandet förfelas och att den studerande inte ser nyttan med aktiviteterna. Även följande förslag som utredningen för fram i andra kapitel berör detta område: Vidare vägar – sfi med mera Vi betonar i kapitel 13 vikten av att koppla informell och formell inlärning inom sfi ur såväl lärar- som studerandeperspektiv samt samverkan med andra aktörer genom att föreslå en rejäl satsning på kompetensutveckling av verksamma sfi-lärare och ett ökat inslag av dessa moment i lärarutbildningen. I samma kapitel föreslår vi också utarbetande av ett referens- och kommentarmaterial kring bl.a. integrering av formellt och informellt lärande, individualisering samt för vuxnas andraspråkslärande i olika kontexter. Utredningen föreslår dessutom i kapitel 16 att i en nationell utvärdering ska se över i vilken omfattning och hur olika moment och aktiviteter kombineras och integreras i sfi-utbild- ningen samt på vilket sätt och i vilken mån detta bidrar till mål- uppfyllelse. I sfi:s begynnelse fanns ett begränsat behov av att kombinera sfi med arbetsmarknadsinriktade insatser eftersom utbildningen främst riktade sig till de arbetskraftsinvandrare som tagit plats i landets industrier. bedrevs viss sfi i AMU- centrens regi. Utvärderingen Vem älskar sfi?