sou · GRB367d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Två metoder för gemensam planering av bebyggelse och trafik. SOU 2003:67 Fysisk planering och kollektivtrafik Tabell 12.3 Matchning av transportbehov/karaktäristik och till- gänglighetsprofiler Tillgänglighetsprofilerna delas in i A, B och C-områden, se tabell 12.4. A-områdena har mycket god tillgänglighet till kollektivtrafi- ken. B-områdena har rimligt god tillgänglighet med kollektivtrafik och med bil medan C-områdena är typiska bilorienterade lägen. R(est)-områden har dålig tillgänglighet till både kollektivtrafiknätet och vägnätet. Placeringen av olika företag i de tre lokaliseringsgrupperna kan inte ske med helt låsta kriterier. En del företag kommer inte helt och hållet kunna inrymmas inom en och samma kategori. Tillämp- ningen måste därför inrymma en viss flexibilitet. Tabell 12.4 Exempel på klassificering av olika verksamheter enligt ABC-principen Kontor, serviceindustri, detaljhandel, kommersiell service, myndigheter och kommunala kontor, utbildningsinstitutioner och skolor med mer än lokalt upptagningsområde, kulturlokaler, sjukvård. Grossisthandel, bilorienterad kommersiell service, transportfirmor, uthyrningsfirmor,klädindustri, grafisk industri, sport och Petroleumindustri, trä- och möbelindustri, kemisk industri, pappersindustri, viss bilorienterad grossisthandel, transportföretag, bilberoende serviceföretag, produktionsenheter inom offentlig I A-områden lokaliseras besöks- och personintensiva verksamheter såsom kontor, handel, banker, sjukhus och kulturlokaler. B-områ- dena är ett mellanting. C-områdena är platser dit man lättast tar sig med egen bil. Hit lokaliseras personextensiva verksamheter som lagerlokaler, ytkrävande tung industri och vägtransportföretag. Fysisk planering och kollektivtrafik För att förstärka effekten av ABC-principen kombineras matchningen av transport- och tillgänglighetsprofilerna med parkeringsnormer för A- och B-lokalisering, se tabell 12.5. Den goda kollektivtrafiktillgängligheten i dessa områden gör att många anställdas och besökares resor sker eller kan ske med detta färd- medel. Tanken är att den extensiva markanvändningen för bilpar- kering kan minska och marken frigöras för effektivare användning såsom fastigheter för bostäder och verksamheter. Flera förslag till hur prissättning och reglering av parkering på offentlig platsmark har också tagits fram av det Nederländska . I tabellen nedan visas ett exempel på parkeringsnormer, dessa är dock ej obligatoriska. Tabell 12.5 Förslag till parkeringsnormer för olika områden i . Observera att riktlinjerna avser maximalt antal bil- parkeringsplatser som får tillhandahållas. Siffran 1:10 står för en bilparkeringsplats per tio anställda. Randstad* och andra * Randstad – området kring , och ABC-principen är alltså tänkt att fungera på två sätt. Först och främst genom att hitta rätt plats för ett företag som ska flytta eller nyetablera en anläggning eller kontor. Men också genom att tydlig- göra behovet av ökad tillgänglighet på de platser där glappet mellan företagens transportprofiler och områdets tillgänglighet är stort (bättre kollektivtrafik etc.). Femte programmet för fysisk planering, fastställdes det Femte programmet för fysisk planering i . I programmet har författarna bl.a. behandlat det fjärde programmets styrkor och svagheter. Denna utvärdering har sedan legat till grund för det nya programmet. Den viktigaste styr- kan i det fjärde programmet var tydliga koncept, vilket gjorde det Fysisk planering och kollektivtrafik relativt lätt att kommunicera dem till kommuner, län och den pri- vata sektorn. Det har emellertid visat sig att en del av koncepten har varit svåra att implementera, trots tydligheten. ABC-principen har applicerats på drygt en tredjedel av all ny företagsplacering under det fjärde programmets tid, vilket anses vara en för liten del. Vad detta beror på tas inte upp i rapporten. Dessutom har det visat sig att effek- terna av lokaliseringsprincipen på trafikflödena har varit små. Utvärderarna anser att mobilitet skapas av många faktorer som inte kan påverkas av fysisk planering och som är starkare än effekten av fysisk planering. Trots detta vill man inte helt förkasta de olika koncepten som har legat till grund för det fjärde programmet. I det femte programmet fokuserar regeringen något mindre på den fysiska planeringen av de delarna i landet, och säger att det behövs mer kontroll vid ny bebyggelse i de perifera delarna. Funktionsblandning anses fortfarande oerhört viktigt, men istället för att rekommendera nybyggnation anser regeringen det allt vikti- gare med förtätning. Därför kallas det femte programmet för Making space, sharing space. ABC-principen kommer inte att fin- nas kvar i det nya programmet som ett enskilt koncept, utan modi- fieras och integreras i andra delar av programmet. Regeringen har som mål att inte skapa en alltför rigid plattform för kommuner och provinser att stå på, utan har ställt upp ett motto för implemente- ringen – Centralised when necessary, decentralised whenever possible.