sou · GRB313d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Utveckling av olust att gå till arbetet i kombination med lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män inom olika sektorer Källa: SCB och AV. Sambanden mellan olust och lång sjukfrånvaro är starkast bland kvinnor inom offentlig sektor 1999/00. Sambanden är starkare bland män än bland kvinnor under i stort sett hela den studerade perioden. Speciellt starka samband finner vi för män inom offentlig sektor. 6.2Svårt att sova på grund av tankar på arbetet Här visas sambanden mellan dem som har svårt att sova på grund av att de tänker på jobbet och som också varit sjukfrånvarande till följd av arbetet. Sjukfrånvaron är här redovisad efter total respektive lång sjukfrånvaro (). Sovsvårigheter p.g.a. arbetet i kombination med sjuk- frånvaro totalt 1995-2002 Kvinnor som har svårt att sova Kvinnor som mer sällan har svårt att sova M än som har svårt att sova M än som mer sällan har svårt att sova Källa: SCB och AV. Sovsvårigheter p.g.a. arbetet i kombination med lång sjukfrånvaro 1995-2002 Kvinnor som har svårt att sova Kvinnor som mer sällan har svårt att sova M än som har svårt att sova M än som mer sällan har svårt att sova Källa: SCB och AV. Utveckling av sovsvårigheter i kombination med sjuk- frånvaro totalt bland kvinnor och män Svårt att sova p.g.a. Källa: SCB och AV. Det är vanligare bland kvinnor än bland män att ha problem med sömnen och också vara sjukskriven på grund av arbetet. Man kan se en svag ökning av sambandens styrka bland kvin- norna medan en sådan ökning inte syns bland männen. Utveckling av sovsvårigheter i kombination med lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män Sjukfrånvaro totalt de senaste Svårt att sova p.g.a. Källa: SCB och AV. Sambanden mellan sovsvårigheter och lång sjukfrånvaro är starkare än när vi studerar sjukfrånvaron totalt. Under de flesta åren är sam- banden starkare bland kvinnor än bland män och vi ser en ökning av sambandens styrka jämfört med /96. 6.2.2Kvinnor och män i olika åldrar Utveckling av sovsvårigheter i kombination med sjukfrånvaro totalt bland kvinnor och män i olika åldrar Källa: SCB och AV. Starkast samband (oddskvoter>3) finner vi bland yngre kvinnor 2001/02 och bland yngre män 1997/98. Utveckling av sovsvårigheter i kombination med lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män i olika åldrar Källa: SCB och AV. Sambanden är oftast starkare vad gäller lång sjukfrånvaro än sjuk- frånvaro totalt. Starkast samband (oddskvoter>4) finner vi bland yngre kvinnor 1997/98 och 1999/00, samt bland yngre män 1997/ 98 och medelålders män 1999/00. 6.2.3Kvinnor och män inom olika sektorer Sovsvårigheter pga arbetet i kombination med lång sjukfrånvaro 1995-2002 Kvinnor inom offentlig sektor som har svårt att sova pga jobbet Kvinnor inom offentlig sektor som mer sällan har svårt att sova pga jobbet Kvinnor inom privat sektor som har svårt att sova pga jobbet Kvinnor inom privat sektor som mer sällan har svårt att sova pga jobbet Källa: SCB och AV. Sovsvårigheter pga arbetet i kombination med lång sjukfrånvaro 1995-2002 M än inom offentlig sektor som har svårt att sova pga jobbet M än inom offentlig sektor som mer sällan har svårt att sova pga jobbet M än inom privat sektor som har svårt att sova pga jobbet M än inom privat sektor som mer sällan har svårt att sova pga jobbet Källa: SCB och AV. Utveckling sovsvårigheter i kombination med sjukfrånvaro totalt bland kvinnor och män inom olika sektorer Källa: SCB och AV. Sambanden mellan sovsvårigheter och sjukfrånvaro totalt är star- kast bland män inom offentlig sektor. Utveckling sovsvårigheter i kombination med lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män inom olika sektorer Källa: SCB och AV. Sambanden mellan sovsvårigheter och lång sjukfrånvaro fluktuerar kraftigt men är liksom sjukfrånvaron totalt starkast bland män inom offentlig sektor. Även bland kvinnor inom offentlig sektor ser vi starka samband och de förstärks . Här visas sambanden mellan dem som har ont i krop- pen och som också varit sjukfrånvarande till följd av arbetet. Sjukfrånvaron är här redovisad efter total respektive lång sjukfrånvaro (). Ont i kroppen i kombination med sjukfrånvaro totalt 1995-2002 Kvinnor som har ont i kroppen Kvinnor som mer sällan har ont i kroppen M än som har ont i kroppen M än som mer sällan har ont i kroppen Källa: SCB och AV. Ont i kroppen i kombination med lång sjukfrånvaro 1995-2002 Kvinnor som har ont i kroppen Kvinnor som mer sällan har ont i kroppen M än som har ont i kroppen M än som mer sällan har ont i kroppen Källa: SCB och AV. Utveckling av kroppsligt ont i kombination med sjukfrånvaro totalt bland kvinnor och män Källa: SCB och AV. Sambanden mellan att ha ont i kroppen efter arbetets slut minst och att vara sjukfrånvarande från arbetet är starka. Sambandens styrka har dock inte ökat utan närmast minskat bland män. Utveckling av kroppsligt ont i kombination med lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män Källa: SCB och AV. Sambanden mellan att ha ont i kroppen och lång sjukfrånvaro är ofta starkare än vad gäller sjukfrånvaro totalt. Sambanden har dock minskat i styrka bland kvinnor och bland män fluktuerar sambanden kraftigt. 6.3.2 Kvinnor och män i olika åldrar Utveckling av kroppsligt ont i kombination med sjukfrånvaro totalt bland kvinnor och män i olika åldrar Källa: SCB och AV. Sambandens styrka stiger med ökande ålder och mycket starka samband (oddskvoter>6,0) finner vi bland äldre kvinnor och män i början av perioden. Utveckling av kroppsligt ont i kombination med lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män i olika åldrar Källa: SCB och AV. Vad gäller lång sjukfrånvaro fluktuerar sambandens styrka kraftigt och det är svårt att se någon speciell trend utom att styrkan i sambanden tycks ha gått ned för de äldsta och yngsta. 6.3.3Kvinnor och män inom olika sektorer Kroppsligt ont i kombination med lång sjukfrånvaro 1995-2002 Kvinnor inom offentlig sektor som har ont i kroppen Kvinnor inom offentlig sektor som mer sällan har ont i kroppen Kvinnor inom privat sektor som har ont i kroppen Kvinnor inom privat sektor som mer sällan har ont i kroppen Källa: SCB och AV. Kroppsligt ont i kombination med lång sjukfrånvaro 1995-2002 M än inom offentlig sektor som har ont i kroppen M än inom offentlig sektor som mer sällan har ont i kroppen M än inom privat sektor som har ont i kroppen M än inom privat sektor som mer sällan har ont i kroppen Källa: SCB och AV. Utveckling av kroppsligt ont i kombination med sjukfrånvaro totalt bland kvinnor och män inom olika sektorer 97/98 99/00 Källa: SCB och AV. Sambanden mellan att ha ont i kroppen efter arbetet och att vara sjukfrånvarande på grund av arbetet är starkare inom privat än offentlig sektor bland kvinnor. Bland män är sambanden också starkare inom privat sektor mot slutet av perioden men inte i början. Utveckling av kroppsligt ont i kombination med lång sjukfrån- varo bland kvinnor och män inom olika sektorer 95/96 97/98 99/00 Källa: SCB och AV. Sambanden mellan lång sjukfrånvaro och ont i kroppen fluktuerar kraftigt men minskar i styrka både inom offentlig och privat sektor, såväl bland kvinnor som bland män. Här visas i vilken utsträckning de som har uppgett arbetsrelaterade besvär också blir sjukfrånvarande till följd av dessa. Ändrar sig deras benägenhet att vara sjukfrånvarande över åren? Sjukfrånvaron är här redovisad efter total respektive lång sjuk- frånvaro (). Arbetsrelaterade besvär i kombination med sjukfrånvaro 1995-2002 Kvinnor som varit sjukfrånvarande el. M än som varit sjukfrånvarande el. Källa: SCB och AV. Fysiska besvär i kombination med sjukfrån- varo 1995-2002 Kvinnor som varit sjukfrånvarande el. M än som varit sjukfrånvarande el. Källa: SCB och AV. Andra besvär i kombination med sjukfrån- varo 1995-2002 Kvinnor som varit sjukfrånvarande el. M än som varit sjukfrånvarande el. Källa: SCB och AV. Utveckling av arbetsrelaterade besvär i kombination med total resp. lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV. Den arbetsrelaterade sjukfrånvaron bland dem som har besvär, både kort och lång, till följd av arbetsorsakade besvär, oavsett typ av besvär, har signifikant ökat bland kvinnor under hela den under- sökta perioden. För män har utvecklingen fluktuerat över åren. Bland de män som uppgett andra besvär kan dock en ökning av sjukfrånvaron oavsett längd konstateras /98. För män med fysiska besvär har den långa sjukfrånvaron ökat /98. 6.4.2Kvinnor och män i olika åldrar Utveckling av arbetsrelaterade besvär i kombination med total resp. lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män i olika åldrar De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV Bland kvinnor ökar andelen sjukfrånvarande bland dem som har besvär över perioden, både kort och lång frånvaro, till följd av både kroppsliga och andra besvär. De högsta andelarna med lång sjuk- frånvaro bland kvinnor återfinns i åldersgruppen 50 . Män, som generellt har en lägre nivå av sjukfrånvaro än kvinnor, uppvisar en mer fluktuerad utveckling. Men precis som bland kvinnor ligger de högsta andelarna av lång sjukfrånvaro inom gruppen 50 . 6.4.3Kvinnor och män inom olika sektorer Fysiska besvär i kombination med sjukfrånvaro 1995-2002 Kvinnor inom offentlig sektor med sjukfrånvaro Kvinnor inom offentlig sektor med lång sjukfrånvaro Kvinnor inom privat sektor med sjukfrånvaro Kvinnor inom privat sektor med lång sjukfrånvaro Källa: SCB och AV. Fysiska besvär i kombination med sjukfrånvaro 1995-2002 M än inom offentlig sektor med sjukfrånvaro M än inom offentlig sektor med lång sjukfrånvaro M än inom privat sektor med sjukfrånvaro M än inom privat sektor med lång sjukfrånvaro Källa: SCB och AV. Andra besvär i kombination med sjukfrånvaro 1995-2002 Kvinnor inom offentlig sektor med sjukfrånvaro Kvinnor inom offentlig sektor med lång sjukfrånvaro Kvinnor inom privat sektor med sjukfrånvaro Kvinnor inom privat sektor med lång sjukfrånvaro Källa: SCB och AV. Andra besvär i kombination med sjukfrånvaro 1995-2002 M än inom offentlig sektor med sjukfrånvaro M än inom offentlig sektor med lång sjukfrånvaro M än inom privat sektor med sjukfrånvaro M än inom privat sektor med lång sjukfrånvaro Källa: SCB och AV. Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av arbetsrelaterade besvär i kombination med total resp. lång sjukfrånvaro bland kvinnor och män inom olika sektorer De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV. Bland kvinnor är sjukfrånvaro bland dem med besvär störst inom offentlig sektor. Det gäller oavsett typ av besvär. Inom denna sektor finns också merparten av de sysselsatta kvinnorna. Andelen kvinnor inom offentlig sektor som varit sjukfrån- varande på grund av andra besvär har ökat med nästan 19 procent- enheter /96 och mellan 1999/00 och 2001/02. Vad gäller den långa sjukfrånvaron är motsvarande siffror respektive . Sjukfrånvaro totalt på grund av fysiska besvär är vanligare bland män inom privat sektor än inom offentlig sektor. Mellan 1995/96 och 2001/02 har en ökning skett och mellan 1997/98 och 2001/02 är ökningen . Sjukfrånvaro på grund av andra besvär är vanligare bland kvinnor än bland män. Ökningen av sjukfrånvaron på grund av andra typer av besvär än fysiska är större än vad de gäller fysiska. Det gäller både total och lång sjukfrånvaro, och inom privat såväl som offentlig sektor. Kort sammanfattning av kapitel 6 Arbetsrelaterad och ej arbetsrelaterad sjukfrånvaro Sjukfrånvaron bland kvinnor har ökat kraftigt och ökningen beror till största delen på den arbetsrelaterade sjukfrån- varon. Denna frånvaro utgör nu av den totala sjuk- frånvaron. Kurvan bland kvinnor för ej arbetsrelaterad sjukfrånvaro har planat ut . Den totala sjukfrånvaron bland män har ökat men verkar därefter att ha stabiliserats. Den arbetsrelaterade sjukfrånvaron som utgör av den totala sjukfrånvaron bland män ökade för att sedan plana ut. Den ej arbetsrelaterade sjukfrånvaron har fluktuerat mellan åren och ligger , , på samma nivå som 1996. Vi finner i detta kapitel att sambanden är starka eller mycket starka för Arbetsrelaterad sjukfrånvaro totalt och olust inför att gå till sitt arbete svårt att sova på grund av jobbet Arbetsrelaterad sjukfrånvaro minst och olust inför att gå till sitt arbete svårt att sova på grund av jobbet Arbetsrelaterade besvär, såväl fysiska som andra, har blivit allt vanligare. Bland dem som har besvär har också benägenheten att sjukskriva sig ökat påtagligt. Det gäller även när man ser till dem som har specifika besvär som sömnsvårigheter. En möjlig tolkning är att det finns en tendens att vara mindre tålig när man har besvär. Det är dock inte givet att det enbart är den enskilde sjuke som tänker och handlar annorlunda. En annan tänkbar förklaring kan vara om man i delar av arbetslivet ställer större krav på prestation så att det är svårare att klara jobbet de dagar man inte är helt frisk. 7Sambandet mellan exponering, besvär och sjuknärvaro I detta kapitel visas samband mellan de olika exponeringsvariabler- na och sjuknärvaro. Med sjuknärvaro menas att man minst fyra gånger gått till arbetet trots att man borde stannat hemma för sjukdom. Resultat föreligger endast för den sista mätperioden /02. Först visas hur vanligt det är att gå till arbetet trots att man är sjuk. Därefter belyses sambanden mellan exponering och sjuk- närvaro, besvärsutfall och sjuknärvaro, sjuknärvaro och sjukfrån- varo. 7.1Sjuknärvaro bland kvinnor och män i olika åldrar och sektorer 4 gånger eller fler Källa: SCB och AV 4 gånger eller fler Källa: SCB och AV. Sjuknärvaro bland kvinnor och män samt i olika åldrar och sektorer 2001/02 Källa: SCB och AV. av både kvinnor och män har gått till arbetet minst fyra gånger trots att de varit sjuka. Ingen större skillnad kan noteras beroende på om man arbetar inom privat eller offentlig sektor. 7.2Samband mellan exponeringar och sjuknärvaro Exponering i kombination med sjuknärvaro bland kvinnor och män 2001/02 Sjuknärvaro minst 4 gånger Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Arbetar med händerna upplyfta Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV. Bilaga 4 SOU 2003:13 Exponering i kombination med sjuknärvaro bland kvinnor och män 2001/02 4 gånger de senaste Socialt stöd i arbetet Källa: SCB och AV. Av tabellerna framgår att både fysiska och psykosociala faktorer ökar risken för sjuknärvaro (i olika grad). Starkast samband finns för både kvinnor och män med höga krav i arbetet och sjuknärvaro. Den som är utsatta för höga krav i arbetet tycks i större utsträck- ning än andra ställa upp när arbetet så kräver och gå till jobbet även när de sjuka. Det gäller speciellt dem som arbetar under hög anspänning. Individens val mellan att gå till jobbet eller inte påverkas givetvis bl.a. av vilka möjligheter man har att klara av arbetsuppgifterna när man har besvär, t.ex. ont i kroppen. Det kunna vara en förklaring till att kvinnor som har monotont arbete inte har större sjuk- närvaro än andra. 7.3Samband mellan besvärsutfall och sjuknärvaro Besvärsutfall i kombination med sjuknärvaro bland kvinnor och män 2001/02 4 gånger de senaste Olust att gå till arbetet Källa: SCB och AV. Här framgår att sambanden är mycket starka mellan besvär, såväl fysiska som andra typer av besvär, och sjuknärvaro. Ingen större skillnader kan noteras mellan män och kvinnor. Kort sammanfattning av kapitel 7 av både kvinnor och män har gått till arbetet minst fyra gånger trots att de varit sjuka. Fysiska och psykosociala faktorer ökar risken för sjuknärvaro. Starkast samband finns för både kvinnor och män med höga krav i arbetet och sjuknärvaro. Sambanden är mycket starka mellan arbetsrelaterade besvär, såväl fysiska som andra typer av besvär, och sjuknärvaro. De arbetsmiljöförhållanden som leder till sjuknärvaro är i stort sett desamma som de som leder till sjukfrånvaro. 8Sambandet mellan sjuknärvaro och sjukfrånvaro av både kvinnor och män har varit sjuknärvarande. har varit det minst 4 gånger. /02 är det av kvinnorna som varit sjukfrånvarande till följd av arbetsrelaterade besvär och med minst fem veckors sjukfrånvaro. Bland män är motsvarande tal . Det är alltså vanligare att ha varit sjuknärvarande minst 4 gånger än att ha någon arbetsrelaterad sjuk- frånvaro över huvudtaget. Sjuknärvaro i kombination med sjukfrånvaro bland kvinnor och män 2001/02 Källa: SCB och AV. Tablån visar att de som har en hög sjuknärvaro också mycket oftare är sjukfrånvarande på grund av arbetet. Detta gäller i än högre grad för den långa sjukfrånvaron än den korta och för kvinnor i större utsträckning än för män. 9Sambandet mellan exponering, besvär och återhämtning/tid för privatlivet I detta kapitel visas samband mellan de olika exponeringsvariabler- na och bristande återhämtning såsom att man inte får tillräckligt med vila och sömn mellan arbetsdagarna samt att arbetslivet inkräktar på det privata livet. Med brist på återhämtning menas här dem som uppger att de fått klart otillräckligt med vila eller sömn, och att arbetslivet inkräktar på privatlivet genom att de saknar tid för familj, vänner eller fritidsaktiviteter. Resultat före- ligger endast för den sista mätperioden /02. Först visas hur vanligt det är med sådana företeelser för kvinnor och män i olika åldrar och sektorer. Därefter belyses sambanden mellan exponering och brist på återhämtning/tid för privatlivet, besvärsutfall och brist på återhämtning/tid för privatlivet, brist på återhämtning/tid för privatlivet och sjukfrånvaro. 9.1Återhämtning/tid för privatlivet bland kvinnor och män i olika åldrar och sektorer Brist på återhämtning mellan arbetsdagarna och för lite tid för privatlivet bland kvinnor Klart otillräckligt med vila Klart otillräckligt med sömn Saknar tid för privatlivet Källa: SCB och AV. Brist på återhämtning mellan arbetsdagarna och för lite tid för privatlivet bland män Klart otillräckligt med vila Klart otillräckligt med sömn Saknar tid för privatlivet Källa: SCB och AV. Bilaga 4 SOU 2003:13 Återhämtning och tid för privatlivet bland kvinnor och män samt i olika åldrar och sektorer 2001/02 Klart otill- räckligt med Källa: SCB och AV. av både kvinnor och män anser sig sakna tid för privatlivet . anser att får klart otillräckligt med vila och 14 klart otillräckligt med sömn. Kvinnor i högre grad än män, och offentliganställda kvinnor mer än privat anställda, och de medelålders mer än övriga åldersgrupper. 9.2Samband mellan exponeringar och återhämtning/tid för privatlivet Exponering i kombination med återhämtning och tid för privatlivet bland kvinnor och män 2001/02 Saknar tid för privat Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Minst 1/4 av tiden Källa: SCB och AV. Exponering i kombination med återhämtning och tid för privatlivet bland kvinnor och män 2001/02 Saknar tid för privat Socialt stöd i arbetet Källa: SCB och AV. Det finns endast svaga samband mellan fysisk exponering i arbetet och brist på tid för återhämtning. Sambanden mellan ett monotont och ensidigt arbete och brist på tid för återhämtning är svaga eller obefintliga. Sambanden mellan höga krav i arbetet och brist på vila och sömn är mycket starka bland såväl kvinnor som män. Måttliga samband finner vi mellan brist på inflytande och socialt stöd i arbetet och brist på tid för återhämtning. Det finns starka samband mellan dåligt socialt stöd i arbetet och klart otillräcklig sömn bland män och brist på tid för privatlivet bland kvinnor. Av dem som arbetar under hög anspänning saknar över 60 pro- cent av både kvinnor och män tid för sitt privatliv. 9.3Samband mellan besvärsutfall och återhämtning/ tid för privatlivet Besvärsutfall i kombination med återhämtning och tid för privatlivet bland kvinnor och män 2001/02 Saknar tid för privat Olust att gå till arbetet Källa: SCB och AV. Mycket starka samband finner vi mellan olust att gå till arbetet , sovsvårigheter på grund av tankar på jobbet och brist på tid för återhämtning. Oddskvoter över 6 finns för sambanden vad gäller att få klart otillräckligt med sömn bland kvinnor. Starka samband finns också mellan att ha ont i kroppen och sakna tid för privatlivet. Bilaga 4 SOU 2003:13 Arbetsrelaterade besvär i kombination med återhämtning och tid för privatlivet bland kvinnor och män 2001/02 Saknar tid för privat Källa: SCB och AV. Sambanden mellan arbetsrelaterade besvär och bristande återhämtning är starkare vad gäller andra besvär än för fysiska besvär. Speciellt starkt är sambandet mellan andra besvär och klart otillräckligt med sömn bland kvinnor. Kort sammanfattning av kapitel 9 av både kvinnor och män anser sig sakna tid för privatlivet . anser att får klart otillräckligt med vila och 14 klart otillräckligt med sömn. För lite vila och sömn mellan arbetsdagarna Starka samband finns mellan klart otillräckligt med lite vila och sömn mellan arbetsdagarna och höga krav i arbetet olust att gå till arbetet Arbetet inkräktar på privatlivet av både kvinnor och män som arbetar under hög anspänning saknar tillräcklig tid för privatlivet. Starka samband finns mellan att jobbet inkräktar på det privata livet och 10Sambandet mellan återhämtning/tid för privatlivet och sjukfrånvaro Återhämtning och tid för privatlivet i kombination med sjukfrånvaro bland kvinnor och män 2001/02 Klart otillräckligt med vila Klart otillräckligt med sömn Saknar tid för privatlivet Klart otillräckligt med vila Klart otillräckligt med sömn Saknar tid för privatlivet Källa: SCB och AV. Sambanden mellan otillräcklig återhämtningstid och arbetsrelaterad sjukfrånvaro är klara bland både kvinnor och män. Starkaste sam- banden finner vi vad gäller klart otillräcklig sömn och lång sjuk- frånvaro, speciellt bland män. Våra analyser pekar mot att ökningen av den arbetsrelaterade sjukligheten inte motsvaras av någon ökning av exponeringen vad gäller de studerade fysiska faktorerna ej heller av starkare sam- banden mellan fysisk exponering och besvär eller sjukfrånvaro. Därför finns det i det här presenterade materialet inga förklaringar till ökningen av den långa arbetsrelaterade sjukfrånvaro på grund av fysiska besvär bland kvinnor mellan 1999/00 och 2001/02. Efter- som ökningen är störst bland yngre kvinnor borde förklaringen inte heller ligga i att besvären kommer från tidigare besvärliga arbetsförhållanden som först senare ger sig tillkänna och orsakar besvär som resulterar i långa sjukskrivningar. Däremot finner vi i våra analyser att allt flera människor upp- lever höga krav i arbetslivet och att en ökande andel kvinnor arbetar under hög anspänning. Denna typ av arbeten har för kvinnor samband med olust att gå till arbetet, sömnsvårigheter samt ont i kroppen efter arbetet. Olust att gå till arbetet och sov- svårigheter på grund av tankar på arbetet har ökat . Styrkan i sambanden mellan sovsvårigheter, olust och sjukfrånvaro har också ökat. Frågor om sömnsvårigheter på grund av arbetet och olust inför att gå till arbetet tycks fånga viktiga aspekter av stressen i arbets- livet. Noteras kan att sjukfrånvaron bland dem som har aktivt arbete (höga arbetskrav och stort inflytande) bland kvinnor förefaller ha utvecklats till en riskfaktor för sjukfrånvaro medan det inte är så bland män. Det kan innebära att det relativt höga inflytande man har i det aktiva arbetet ändå inte är tillräckligt för att hantera de höga kraven i arbetet. Möjligen kan det ha att göra med att en stor del av kvinnor med aktiva arbeten finns i människoyrken där det kan vara särskilt påfrestande att känna att man inte räcker till. I vårt material finns inga uppgifter om organisationsförändringar eller personalnedskärningar. Däremot har man i andra analyser inom SCB konstaterat att arbetsställen som antingen kryper eller växer har högre sjuktal än de där antalet anställda inte förändrats. I MOA-undersökningen konstaterades att omorganisationer kunde vara förknippade med både positiva och negativa upplevelser.