sou · GRB31 · 2004-01-01 00:00:00 — Programmen ska så långt möjligt vara mångdisciplinärt inrik- tade och inrymma kompetenser hämtade från hela arbetslivsområ- det. svarar också för utbildning av företagshälso- vårdens personal. En viktig del i verksamheten är kommunikation och kunskaps- spridning. En av prioriterade uppgifter är att nå ut med sin kunskap också utanför forskarsamhället. Institutets forsk- ning presenteras kortfattat i nyhetsbrevet på arbetslivet. Mer omfattande information finns i de vetenskapliga och populär- vetenskapliga skrifter som ges ut av institutet. bibliotek i är nationellt ansvarsbib- liotek för arbetsliv och arbetsmiljö. I databas finns forskningen samlad . Databasen finns tillgänglig via ger tillsammans med ut . Skriften handlar om aktuell forskning och debatt inom arbetslivets och arbetsmarknadens område. Arbete och Hälsa är en av vetenskapliga skriftserier. Serien innehåller arbeten av såväl institutets egna medarbetare som andra forskare inom och utom landet. Vilka aktörer finns? och Hälsa publiceras vetenskapliga originalarbeten, doktors- avhandlingar kriteriedokument och litteraturöversikter. har i samarbete med tagit fram ett antal kunskapsöversikter avseende skadlig inverkan. Ett exempel är rap- porten Arbete och besvär i rörelseorganen (Arbete och Hälsa 2001:12) är en omfattande genomgång av tillgängligt material i den vetenskapliga litteraturen i frågor som gäller vetenskaplig bevisning av samband mellan arbetsbelastningar av olika slag och sjukdomar och besvär i kroppens led och . Ett annat exempel är den utgivna skriften Arbetssjukdom – Skadlig inverkan – Samband med arbete(Arbete och Hälsa 2002:15) som är en sammanställning av vetenskapligt underlag för försäkringsmedi- cinska bedömningar på skadeområdena: vibrationer (hand och arm). Enligt riksdagsbeslut blev Sta- tens folkhälsoinstitut. övertog institutet tionens uppgifter. har till huvuduppgift att förbättra folkhälsan. Särskild vikt ska fästas vid insatser för de grupper som är utsatta för de största hälsoriskerna. Verksamheten ska stå på vetenskaplig grund. ska bl.a. ansvara för sektorsövergri- pande uppföljning och utvärdering av insatser inom folkhälsoom- rådet, vara nationellt för metoder och strategier på området ansvara för övergripande tillsyn inom alkohol-, narko- tika- och tobaksområdena. ska vidare bl.a. analysera utvecklingen av folkhälsan med utgångspunkt i de faktorer som påverkar denna, förse regeringen med information och med underlag för beslut, ställa samman och till kommuner och landsting sprida forsknings- resultat om metoder och strategier inom folkhälsoområdet, sam- arbeta med myndigheter som har uppgifter inom institutets Vilka aktörer finns? ansvarsområden följa och aktivt medverka i det internationella folkhälsoarbetet. () bildades när Arbetar- skyddsstyrelsen och tio distrikt slogs samman till en myndighet. AV består av ett huvudkontor och Arbetsmiljö- inspektionen (AI), som är indelad i tio distrikt. AV:s övergripande mål är att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet. Arbetsmiljön skall förbättras ur ett helhets- perspektiv, det vill säga från såväl fysisk, psykisk som social och arbetsorganisatorisk synpunkt. Uppgiften är att se till att arbets- miljölagen efterlevs, liksom arbetstidslagen. AI gör inspektioner på arbetsställena och kontrollerar att arbets- givarna följer arbetsmiljölagen och föreskrifter om arbetsmiljön. Om bestämmelserna överträds kan verket utfärda förelägganden, eventuellt med vite, eller förbjuda arbetet. Vid överträdelse av straffbelagda föreskrifter kan verket göra polisanmälan. AV:s beslut kan överklagas till regeringen, utom i vissa fall som överklagas till länsrätt. Det finns en rad föreskrifter om arbetsmiljölagens tillämpning. AV bedriver en omfattande information för att öka kunskapen om lagstiftning inom arbetsmiljöområdet. () är en central förvaltningsmyndighet för socialförsäkringen och anslutande bidragssystem. RFV ska bl.a. utöva tillsyn över de allmänna försäkringskassorna, verka för lik- formighet och rättvisa i tillämpningen av socialförsäkringen samt arbeta för att åtgärder vidtas för att förebygga och minska ohälsa i syfte att minska de långa sjukperioderna. RFV meddelar, inom ramen för sin normeringskompetens, föreskrifter och utfärdar också allmänna råd. RFV ansvarar även för ekonomistyrningen av försäkringskassorna och ansvarar för IT-systemen som används inom administrationen. Handläggningen av socialförsäkringen sker hos de allmänna försäkringskassorna, en i varje län. Vilka aktörer finns? för statistik över socialförsäkringen och följer utvecklingen samt utvärderar effekterna av socialförsäkringen för individ och sam- hälle. RFV stöder även forskning inom socialförsäkringsområdet. 3.4.1Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap för arbetsliv och socialvetenskap har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning inom arbetslivsområdet, socialvetenskap och folkhälsovetenskap. ska bl.a. fördela medel till forskning och därmed sammanhängande verksamhet, utvärdera den forskning till vilken rådet har fördelat medel och därvid särskilt bedöma kvaliteten och betydelsen för samhället, utreda vilka forskningsbehov som är angelägna inom rådets verksamhetsområde, redovisa resultaten av dessa utredningar samt ta initiativ till och främja den forskning som behövs för att tillgodose sådana behov, främja kunskaps- uppbyggnad i frågor om arbetsliv samt öka kunskapen om och för- ståelsen för sociala förhållanden och processer, ansvara för infor- mation om forskning och forskningsresultat. Arbetsmarknaden är ett brett forskningsområde som omfattar arbetsmarknadens funktionssätt, lönebildning och strukturell för- ändring. Viss forskning berör t.ex. arbetsrättslig reglering, parter och avtal. Forskning inom arbetsmarknadsområdet handlar också om arbetslöshet, arbetsförmåga och arbetsmarknadspolitiska åtgär- der, som arbetslivsinriktad rehabilitering, samt olika vägar för inträde och utträde på arbetsmarknaden. Ett annat forskningsområde belyser betydelsen av arbetets utformning och organisation, av arbetsbelastning, omorganisation, bemanning m.m. Andra centrala områden är kompetens, lärande och ledarskap samt hur förändringar av teknik, arbetsvillkor och produktionsorganisation påverkar de berörda individerna. Könsre- lationer, maktförhållanden och sociala hierarkier på arbetsplatsen är områden som studeras liksom mångfald, diskriminering och ute- stängning. Forskning om arbete och hälsa omfattar forskning om hälsoris- ker i arbetslivet orsakade av kemiska, fysikaliska och psykosociala faktorer, hur dessa risker påverkar människor och bidrar till upp- komsten av bland annat allergier, astma och cancer, hjärt- Vilka aktörer finns? kärlsjukdomar, belastningsskador samt vibrations- och hörselska- dor. Forskning inom folkhälsoområdet omfattar bl.a. levnadsvanor- nas, miljöns, samhällsförhållandenas och vårdsystemets betydelse för befolkningens hälsa, såväl fysisk som psykisk, liksom även hälso- och sjukvårdens effektivitet. Dessutom ingår psykosociala faktorers betydelse för hälsoproblem samt samspelet mellan risk- benägenhet, livsstilar och ohälsa. Studier av ojämlikhet i hälsa avseende t.ex. klass, kön, etnicitet, ålder och utbildning är också en del av forskningen om folkhälsa. Hälsoproblem under barndomen liksom åldrandeprocessen och åldrandets sjukdomar är ytterligare exempel inom området. Vidare ingår studier av bruk och missbruk av alkohol och andra droger och studier av prevention i olika sammanhang. Forskning om välfärd ägnar stor uppmärksamhet åt mål, institu- tioner, lagstiftning och effekter inom välfärdssystemets skilda delar. Levnadsnivå och inkomstfördelning är viktiga områden, lik- som demografi och studier av familje- och uppväxtvillkor. Av sär- skilt intresse är trygghetssystemets betydelse för människors vill- kor och utveckling. Till forskningen om välfärd räknas även studier av internationell migration och etniska relationer innefattande invandring, återvand- ring och relationer mellan skilda etniska grupper. Inom området faller också studiet av särskilda gruppers, som barn och äldre, väl- färd och levnadsvillkor. Forskning om omsorg och sociala relationer handlar bl.a. om anhörigvårdens villkor och om mötet mellan medborgarna och företrädare för olika institutioner inom t.ex. individ- och familje- omsorg, äldreomsorg och barnomsorg. Sociala relationer mellan människor i familjen och dess omgivning är föremål för studium. I området ingår även forskning inom utvecklingspsykologi och om identitetsutveckling, om mobbning, våld och övergrepp, sam- levnad och sexualitet. Hit förs även forskning om handikapp och funktionshinder och om funktionshindrades villkor i samhället. är en statlig myndighet som inledde sin verksam- het . har ett nationellt ansvar Vilka aktörer finns? för att utveckla svensk grundforskning vilket i huvudsak sker genom att bevilja ekonomiskt stöd till forskningsprojekt. för medicin ansvarar inom för att bl.a. fördela medel till den medicinska forskningen och bedöma dess kvalitet och betydelse. () är ett av största medicinska universitet. Det är också största centrum för medicinsk utbildning och forskning. Institutets verksamhetsidé är att genom forskning, utbildning och information medverka till att förbättra människors hälsa. Inom det medicinska området erbjuder nitton olika utbildningsprogram samt en mängd olika vidareutbild- ningar och fristående kurser. Forskarutbildningen erbjuder stu- denter och doktorander möjlighet att delta i kvalificerad forskning under handledning av etablerade forskare. står för av all medicinsk forsk- ning vid universitet och högskolor i . Forskningen spänner över ett brett fält: från grundläggande forskning i molekylärbiologi tillfolkhälsovetenskap och omvårdnadsforskning. Internationellt och nationellt samverkar med såväl hälso- och sjukvård som näringsliv, universitet och högskolor. Att nå ut med forskningsresultat och information om universi- tets verksamhet är viktigt. Nya forskningsrön får spridning genom vetenskapligaartiklar och seminarier, populärvetenskapliga tid- skrifter och utställningarär riktade till allmänhet och skolor. Bibliotek är största medicinska bib- liotek och nationellt ansvarsbibliotekför medicin, odontologi, omvårdnad och hälso- och sjukvård. och Samhälle (IHS) bildades vid . De avdelningar som ingår i insti- tutionen är Allmänmedicin, , medicinsk teknologi, för Vilka aktörer finns? arbetslivsinriktad rehabilitering, Sjukgymnastik, Socialmedicin och folkhälsovetenskap, Tema hälsa och samhälle. för arbetslivsinriktad rehabilitering (RAR) är ett tvärprofessionellt forum för forskning, utveckling av metoder för arbetslivsinriktad rehabilitering, utvärdering och för kunskaps- spridning inom området. Den forskning som bedrivs berör arbete och hälsa i olika samman- hang. Ett område har arbetsorganisationen i fokus, ett annat rör samband mellan arbetsorganisation, stress, hälsa och biologiska stressmarkörer, och ett tredje utgörs av interventionsstudier där man undersöker resultaten av åtgärder på organisationsnivå och individnivå. medicinsk teknologi (CMT) inrättades 1984 vid . CMT finns vid och Samhälle (IHS). CMT är en forskningsorganisation med syfte att bedriva metodutveckling, kunskapsspridning och utvärderingar av metoder och procedurer inom hälso- och sjukvård med avseende på medicinska, sociala, ekonomiska och etiska kon- sekvenser. 4Inrättande och uppbyggnad av en kunskapsbank Jag föreslår att en kunskapsbank inrättas där kunskap om arbetsmiljöfaktorers eventuella skadlighet samlas, sammanställs och publiceras. Jag föreslår att innehållet i kunskapsbanken ska utgöras av vetenskapligt underbyggd kunskap om hur sannolikt det är att arbetsmiljöförhållanden kan ge upphov till olika typer av sjuk- domsbesvär och att kunskapen ska redovisas i form av systema- tiska kunskapsöversikter. Jag föreslår att uppbyggnaden av en kunskapsbank för arbets- skadeförsäkringen till sin struktur bör utgå från i första hand diagnosområden. Jag föreslår att kunskapsbanken byggs upp med en första grund i de kunskapsredovisningar som finns sammanställda och publicerade som nya projekt ska starta inom områden där kunskap saknas. Av utredningsdirektiven framgår att utredaren ska lämna förslag till hur en kunskapsbank för frågor om samband mellan arbetsmiljö och sjukdom kan byggas upp och organiseras. Det framgår vidare av direktiven att kunskapsbanken ska omfatta aktuella samman- ställningar av vad forskare och experter är såväl ense som oense om i fråga om arbetsrelaterade skador av svårbedömd karaktär. har i sin rapport – ändamål och funktion (RFV Anser 2001:3) pekat på behovet av en sådan kunskapsbank. Som skäl för detta anges i rapporten bl.a. att det föreligger olika uppfattningar beträffande skadlighet och orsakssamband inom den medicinska vetenskapen och det är därför Inrättande och uppbyggnad av en kunskapsbank viktigt för en likformig tillämpning att medicinsk enighet så långt det är möjligt kan uppnås. Regeringen pekar i utredningsdirektiven på att det inom den medicinska forskningen finns olika uppfattningar om skadlighet och orsakssamband och att ett visst mått av oenighet förmodligen alltid kommer att finnas. Det är dock enligt regeringens uppfatt- ning inte acceptabelt att utfallet i försäkringsärenden blir påfallande olika beroende av vilken läkare som lämnat underlag för bedöm- ning i ärendet. Det krävs därmed någon form av gemensam grund för det medicinska ställningstagandet. Regeringen anser att det som ett hjälpmedel vid bedömningar i arbetsskadeärenden behövs sam- manställningar av kunskapsläget beträffande sambandet mellan arbetsmiljö och sjukdom och att sådana sammanställningar bör tas fram och sammanföras i en kunskapsbank. Jag föreslår att en kunskapsbank inrättas där kunskap om arbetsmiljöfaktorers eventuella skadlighet samlas, sammanställs och publiceras. Kunskapsbanken ska ha som sitt primära syfte att fun- gera som ett hjälpmedel och tillhandahålla underlag för bedöm- ningar i arbetsskadeärenden. Genom att sammanställningar över aktuellt forskningsläge finns tillgängliga och används som ett stöd i utredningar och som underlag för bedömningar ökar förutsätt- ningarna att nå enighet i frågeställningar som är av betydelse för tillämpningen av arbetsskadeförsäkringen. Därmed ökar också för- utsättningarna för att uppnå likformighet i tillämpningen av arbets- skadeförsäkringen. I kunskapsbanken ska relevant kunskap på olika områden finnas samlad och materialet ska underlätta bedömningen av hur sannolikt det är att en faktor i arbetsmiljön kan ge upphov till en viss sjuk- dom eller skada. Kunskapsbanken kommer därmed att vara en informations- och kunskapskälla som belyser arbetsrelaterade hälsoproblem och den bör vara tillgänglig för övriga intresserade inom området. Denna typ av kunskapssammanställningar skulle enligt min uppfattning även kunna nyttjas i det förebyggande arbetsmiljöarbetet, av före- tagshälsovården m.fl. Jag föreslår att kunskapsbanken ska byggas upp på grundval av befintliga forskningsresultat i fråga om olika arbetsmiljöfaktorers Inrättande och uppbyggnad av en kunskapsbank skadebringande egenskaper och vad som därmed eventuellt kan vara att betrakta som skadlig inverkan i arbetet. Forskningsresultat som underlag för kunskapsbankens samman- ställningar kan även hämtas ifrån länder utanför . Begreppet arbetsskada avgränsas dock på olika sätt i ersättningssystemen i olika länder. Gemensamt för alla arbetsskadeförsäkringar är att skador till följd av olycksfall i arbetet täcks av försäkringsskydd. Vad som ryms inom begreppet olycksfall varierar dock och det finns olika sätt att avgränsa vad som ska anses ha hänt i arbetet. De största skillnaderna mellan arbetsskadeförsäkringar i olika län- der är dock hur begreppet arbetssjukdom avgränsas. Innehållet i kunskapsbanken måste därför alltid struktureras och presenteras med utgångspunkt i den försäkringskonstruktion och den lagstift- ning som gäller på området i . Genom lagen om arbetsskadeförsäkring fick försäkringsskyddet i vid arbetsskada en generell utformning. Med arbetsskada avses enligt lagen om arbetsskadeförsäkring, förutom skada till följd av olycksfall, även skada till följd av annan skadlig inverkan i arbetet. Begreppet annan skadlig inverkan avser att fånga in alla typer av hälsostörningar som har sitt ursprung i arbetet eller arbetsmiljön, och är därmed centralt vid bedömningar av arbets- sjukdomar. Grundläggande är att som annan skadlig inverkan god- tas i princip varje i arbetsmiljön förekommande faktor som kan påverka den fysiska eller psykiska hälsan ogynnsamt. För att en faktor i arbetet ska kunna bedömas vara skadlig måste det finnas en viss kunskap om dess skadebringande effekt. Var kra- vet på kunskapsnivån ska läggas är en politiskt/juridisk fråga. När lagen infördes kom man i praxis att kräva att den skade- bringande effekten hos en arbetsmiljöfaktor skulle vara sådan att den sannolikt kunde ge upphov till skada. stramades regeln om annan skadlig inverkan upp. Kravet blev då att faktorn med hög grad av sannolikhet kan ge upphov till en sådan skada som den försäkrade har. infördes nya regler för bedömning av anmälda arbetsskador. Till skillnad från vad som gällt tidigare ska man vid skador som inträffat efter göra en sammanhållen helhetsbedömning av om arbetsskada föreligger. har beviskraven i arbetsskadeförsäkringen mildrats. Aktuell paragraf (2 kap.1 § första stycket i lagen om arbetsskadeförsäkring) har föl- jande lydelse: Inrättande och uppbyggnad av en kunskapsbank Med arbetsskada förstås i denna lag skada till följd av olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet. En skada skall anses ha uppkommit av sådan orsak, om övervägande skäl talar för det. Den nya lagregeln innebär att det finns ett enhetligt beviskrav för hela arbetsskadeprövningen. För att en skada över huvud taget skall kunna anses ha uppkommit till följd arbetet måste det framstå som sannolikt att så är fallet. Beviskravet övervägande skäl innebär att om det i ett ärende finns skäl som talar såväl för som emot att en skada har uppkommit till följd av skadlig inverkan så måste det för ett godkännande framstå som mer sannolikt att skadan har upp- kommit till följd av denna skadliga inverkan. En utgångspunkt för en prövning som avser en anmäld arbets- sjukdom är givetvis frågan om det i den försäkrades arbetsmiljö funnits någon faktor som kunnat ge upphov till en sådan skada han eller hon har. Detta synsätt kommer till uttryck på följande sätt i betänkande 2001/02:SfU10, Vissa arbetsskadefrågor. Enligt utskottets mening torde förslaget innebära att man som först måste ta ställning i olika delfrågor, t.ex. om en faktor i arbets- miljön som påstås ha förorsakat skadan i sig kan ge upphov till en sådan skada, omfattningen av den skadades exponering för faktorn i fråga liksom om det finns andra tänkbara orsaker till skadans upp- komst. Det krav på kunskap om att en faktor (eller kombination av fakto- rer) har en sådan egenskap att övervägande skäl talar för att den kan orsaka en viss typ av skada har av regeringen beskrivit på föl- jande sätt i propositionen (prop.2001/02:81): Det skall som nämnts finnas en vetenskapligt förankrad medi- cinsk grund för bedömningen om skadlighet i arbetet. Det bör dock inte krävas full vetenskaplig bevisning för att så är fallet. Syftet med lättnaden i beviskraven är att även skador som på goda medicinska grunder kan antas ha sitt ursprung i faktorer i arbetsmiljön skall kunna omfattas av arbetsskadeförsäkringen. Resultat eller rön från omstridda eller allmänt ifrågasatta medi- cinska studier kan normalt inte anses med tillräcklig styrka visa att en arbetsmiljöfaktor är skadlig i arbetsskadeförsäkringens mening. En väl utbredd uppfattning bland läkare som har rele- vanta specialistkunskaper bör däremot kunna läggas till grund för att sådan skadlighet föreligger, även om det inte finns full- ständig enighet inom läkarkåren som helhet. Inrättande och uppbyggnad av en kunskapsbank Innehållet i kunskapsbanken ska enligt min uppfattning utgöras av vetenskapligt underbyggd kunskap om hur sannolikt det är att arbetsmiljöförhållanden kan ge upphov till olika typer av sjuk- domsbesvär. Kunskapen bör redovisas i form av systematiska kun- skapsöversikter för specifikt definierade och avgränsade sjukdoms- eller diagnosgrupper. En sådan kunskapsöversikt avses kunna pre- sentera den samlade kunskapen och erfarenheten för det speciella området på ett så långt möjligt kvalitetssäkrat och opartiskt sätt. De krav som ställs på det sätt på vilket man tar fram en systema- tisk kunskapsöversikt och frågan om vilka kvalitetskrav som ska ställas på det underlag som ligger till grund för en kunskapsöversikt behandlas i avsnitt 2 respektive 6. kommer tillämparna att ha att bedöma ansökningar om ersättning enligt två skilda lagstiftningar dels för skador som inträffat före , dels för skador som inträffat efter . En kunskapsbank som byggs upp med redovisningar av kunskapsläget när det gäller arbetsmiljöfakto- rers skadebringande effekter kommer att kunna tillgodose behovet av beslutsunderlag, oavsett vilka beviskrav som ska tillämpas i ett enskilt ärende. Det är även i övrigt viktigt att man vid sammanställning av forskningsresultat tar hänsyn till arbetsskadelagstiftningens upp- byggnad, och då även principen att man är försäkrad som man är (befintligt skick). Det är enligt min uppfattning inte alltid till- räckligt att man anger vad som med varierande grad av sannolikhet kan anses orsaka skada i ett normalfall. I de fall risk för skada kan vara beroende av individuella svagheter av fysisk eller psykisk natur bör detta i möjligaste mån redovisas. I de fall det föreligger varie- rande risk för kvinnor och män att drabbas av skada eller sjukdom till följd av en arbetsmiljöfaktor ska detta särskilt uppmärksammas. Om det i en försäkrads arbetsmiljö funnits en faktor som med tillräcklig grad av sannolikhet kunnat ge upphov till en sådan skada som han eller hon har ska tillämparen vid bedömningen även granska de konkurrande skadorsaker som eventuellt kan finnas. Ofta är de konkurrerande skadeorsakerna av rent individuell karaktär, men en kunskapsbank bör även kunna innehålla redovis- ningar av vilken betydelse generella konkurrerande orsaker bör tillmätas vid en sambandsbedömning. Jag tänker i detta samman- hang bl.a. på vilken betydelse åldrandet kan ha för att en arbets- oförmåga uppkommer eller vidmakthålls till följd av skadliga fakto- rer i arbetet. Inrättande och uppbyggnad av en kunskapsbank De ärenden, främst arbetssjukdomar, som ska bedömas inom ramen för arbetsskadeförsäkringen är av individuell karaktär. Arbetsmiljöfaktorer med skadebringande egenskaper förekommer med varierande intensitet, under varierande tidsperioder och i kombination med andra, i fråga om risken för uppkomst av skada, positivt eller negativt verkande omständigheter. Kunskapssamman- ställningarna kan därför inte ges formen av tvingande riktlinjer, därtill är de ärenden som ska bedömas alltför olika. Kunskaps- banken kommer att innehålla information om skadlighet som kan sägas vara av generell natur, t.ex. olika ämnens giftighet eller can- cerframkallande egenskaper, men för de stora arbetssjukdomsgrup- perna, belastningsrelaterade besvär, kommer det inte att vara möj- ligt att utforma riktlinjer som kan göras direkt styrande för tillämpningen av arbetsskadeförsäkringen. Mot tanken att på grundval av kunskapssammanställningarna utforma tvingande rikt- linjer talar även att det ytterst ankommer på de praxisbildande organen att ange ramarna för arbetsskadeförsäkringens omfattning. En sökning i kunskapsbanken bör dock alltid ingå som en obli- gatorisk del av utredningen inför ett ställningstagande till om arbetsskada föreligger.