sou · GRB313d1 · 2004-01-01 00:00:00 — är ett nationellt centrum för forskning och utveckling inom arbetsmiljö, arbetsliv och arbetsmarknad. () forskar inom området psykisk ohälsa. är ett nationellt för folkhälsa. Universitet och högskolor. , WHO och andra internationella organ. Även forskningens finansiering sker via flera olika instanser. för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) finansie- rar bl.a. forskning inom områdena socialförsäkring, arbetsorgani- sation och arbetsmiljö. Verket för innovationssystem () skall främja och finansiera behovsmotiverad forskning och utveck- ling för hållbar tillväxt för näringsliv, samhälle och arbetsliv. Viss forskning inom området socialförsäkringar finansieras även av . Försäkringsbolaget ger omfattande stöd till forskning och försöksprojekt om arbetsskador och arbetsmiljö. Det finns även ett antal organisationer som arbetar med kunskapsspridning, bl.a. . I detta sammanhang kan även nämnas Prevent som finansieras av , LO och PTK. Det uppdelade ansvaret för produktion av statistik och forskning har bidragit till svårigheterna att definiera den bakomliggande problembilden och att hävda arbets- och kompetenslinjen i arbets- marknadspolitiken. Detta har gjort det svårare att finna lämpliga åtgärder för att motverka den ökande ohälsan och att skapa förut- sättningar för att människors vilja och förmåga till arbete inte skall hämmas av risken för arbetsrelaterad ohälsa. I departementspro- memorian Långsiktig verksamhetsutveckling ur ett arbetsmiljöper- spektiv (Ds 2001:28) poängteras behovet av ett samlat grepp på statistikproduktionen. Behovet av en instans för samlad analys och bevakning av utvecklingen av hälsa och ohälsa i arbetslivet har framförts både av i betänkandet Sjuk- frånvaro och sjukskrivning – fakta och förslag (SOU 2000:121) och av Utredningen om handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet () i rapporten i en handlingsplan . konstaterade i sitt delbetänkande Sjukförsäkringen – basfakta och utvecklingsmöjligheter (SOU 2000:72) stora brister vad avser statistiska uppföljningar och analyser av sjukfrånvaron. Utredningen föreslog därvid att RFV bör komplet- tera sitt sjukdataregister med uppgifter avseende diagnoser, intygs- skrivande läkare, arbetsställen och yrke. Även i slutbetänkande Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5) lyfter man fram behovet av bättre statistik om sjukskriv- ningar. Det framförs att RFV skyndsamt bör utveckla och produk- tionssätta ett adekvat system för löpande handläggning och uppföljning av sjukfrånvarons utveckling och för bedömning av olika åtgärders effektivitet. Regeringen har i budgetpropositionen presenterat ett brett program av åtgärder för ökad hälsa i arbetslivet i 11 punkter. Programmet är delvis baserat på förslagen i och förslagen i departementspromemorian Ds 2001:28. Under punkt 10 framför regeringen att utvecklingen av den arbetsrelaterade ohälsan bör följas upp och utvärderas av t.ex. en fristående utvärderingsgrupp. Målet är att dessa utvärderingar skall kunna vara en viktig del av ett beslutsunderlag för konkreta förslag till åtgärder för att motverka den ökande arbetsrelaterade ohälsan. Utredaren skall lämna förslag till utformningen av och den närmare inriktningen för en analysgrupp inom området hälsa och ohälsa i arbetslivet. Analysgruppen kan vara fristående eller organiseras inom den nuvarande myndighetsstrukturen. Med flera olika statistikproducenter försvåras möjligheterna att sammanfoga de olika statistikuppgifterna till en samlad bild av hälsoläget bland de förvärvsaktiva. Därmed försvåras också analy- sen av hur arbetsförhållandena samverkar med olika hälso- och ohälsoförhållanden. Detta har tidigare kompenserats med tempo- rära utredningsinsatser. Utredaren skall föreslå hur analysgruppen skall kunna medverka till att skapa en samlad bild av hälsoläget på arbetsmarknaden. Avsikten är att analysgruppens arbete dels skall vara en viktig del av ett beslutsunderlag för konkreta åtgärder, dels medverka till en ökad förståelse för vad som krävs för att människors vilja och förmåga till arbete skall kunna tas till vara . Analysgrup- pen skall också kunna medverka i uppföljningen av de mål för hälsan i arbetslivet som bereds inom ramen för arbetet att formu- lera ett nytt folkhälsomål och regeringens 11-punktsprogram. Analysgruppen är även fri att studera incitamentsstrukturer som styr om en person hamnar bland förvärvsarbetande eller icke förvärvsarbetande. Vidare skall utredaren belysa hur analysgruppen skall kunna bidra till att kunskaperna om hälsoläget kontinuerligt uppdateras när förhållandena på arbetsmarknaden och andra faktorer som kan ha betydelse för hälsa och ohälsa i arbetslivet ändras. Analysgrup- pens möjligheter att bidra till utvecklingen av statistik på området skall belysas. Utredaren skall även ta ställning till förslaget från att analysgruppen skall bygga upp och under- hålla en samlad longitudinell databas som innehåller variabler av betydelse för utvecklingen av hälsa i arbetslivet, dvs. en databas om samma individer över tiden. Orsakerna och sambanden när det gäller ohälsan är komplice- rade. Statistik och de statistiska analyserna räcker inte utan det behövs även forskning inom såväl medicin som beteendevetenskap. Utredaren skall föreslå hur analysgruppen skall kunna bidra till att relevanta forskningsresultat tas till vara på ett konstruktivt sätt och sprids till berörda aktörer. Väsentligt är att forskningsresultat även når arbetsplatserna och kan användas. En samsyn kring problemen bland de olika aktörerna på arbets- marknaden och regeringen är en förutsättning för att regeringens arbete att minska ohälsan skall lyckas. Utredaren skall klargöra hur analysgruppen skall kunna bidra till att skapa enighet kring den redovisade hälsobilden bland de olika aktörerna på arbetsmarkna- den. Utredaren skall klarlägga analysgruppens roll i förhållande till de myndigheter, institut m.fl. som har ohälsan i arbetslivet som arbetsområde. Utredaren skall lägga särskild vikt vid ansvarsfördel- ningen mellan analysgruppen och myndigheter eller organisationer som ansvarar för statistik och forskning inom området. Behovet av bättre sjukförsäkringsstatistik och har identifierat stora brister vad avser sjukförsäkringsstatistik. Utredaren skall redogöra för utformning och innehåll för det framtida systemet för produktion av sjukförsäkringsstatistik för att kraven på ett till- fredsställande instrument för uppföljning och analys av sjukfrånva- rons utveckling och bedömning av olika åtgärders effektivitet skall kunna uppfyllas. Därvid skall utredaren analysera för- och nack- delarna med bl.a. två alternativa förfaranden: Uppgifterna till en heltäckande databas inhämtas från försäk- ringskassornas ärendehanteringssystem. Uppgifterna samlas in genom återkommande urvalsundersök- ningar. Vid utformningen av förslag om statistik som baseras på person- uppgifter skall utredaren särskilt beakta behovet av skydd för den personliga integriteten och de krav som den lagstiftning som finns om behandling av personuppgifter ställer. Detta gäller i synnerhet i fråga om förslag som innebär att många personuppgifter av känslig natur, såsom uppgifter om hälsa, samlas på ett ställe. Särskilt viktigt är detta vid överväganden om analysgruppens möjligheter att bygga upp och upprätthålla en longitudinell databas. Behovet av kontinuitet i analysen påbörjade ett sammanhållet myndig- hetsöverskridande arbete med att följa upp och identifiera orsa- kerna till och sambanden kring den ökande ohälsan i arbetslivet. Analysen fortsatte i och i den arbetsgrupp i som arbetade med att ta fram departementspro- memorian Ds 2001:28. Det är angeläget att detta arbete inte avstannar under den mellanperiod som uppstår efter det att HpH- utredningen lämnat sitt slutbetänkande och innan den nya tänkta analysgruppen har påbörjat sin verksamhet. Därför skall den särskilda utredaren parallellt med uppgiften att utforma analysgruppen, fortsätta med den uppföljning och utvärdering av hälsan och ohälsan bland de yrkesverksamma som påbörjats i de två utredningarna och arbetsgruppen. Utredaren skall således redovisa adekvata uppgifter om utvecklingen av hälsan och ohälsan i arbets- livet bl.a. bland kvinnor och män, mellan olika sektorer samt i olika regioner. Det skall särskilt framgå av redovisningen hur den stress- relaterade ohälsan utvecklas. Vidare skall utredaren redovisa forsk- ningsresultat som kan bidra till ökad förståelse för sambanden mellan hälsan och ohälsan i arbetslivet. Utredaren skall lämna förslag till hur analysgruppen skall organise- ras och analysgruppens behov av personal och andra resurser. Utredaren skall analysera och bedöma för- och nackdelar med olika tänkbara organisationsformer, t.ex. myndighets- och kommitté- formen eller att analysgruppen ingår som en del av någon av de myndigheter som har ohälsan som arbetsområde. De ekono- miska konsekvenserna av de olika alternativen skall analyseras och kommenteras. Finansieringen av analysgruppens verksamhet skall ske inom nuvarande ramar. Dock skall även möjligheterna att del- finansiera verksamheten med externa uppdrag övervägas. Utredaren skall i sitt arbete samråda med arbetsmarknadens parter samt med de myndigheter som ansvarar för statistikproduk- tion och forskning inom de områden som omfattar de här aktuella frågeställningarna. Det är av värde att det skapas en samsyn om analysgruppen roll. Utredaren skall redovisa förslaget till ett system för framtida statistikinhämtning. skall utredaren redovisa delresultat från uppföljning och utvärdering av ohälsan på arbetsmarknaden. Uppdraget i dess helhet skall slutredovisas . Erfarenheter från andra områden Erfarenheter från andra områden Som en utgångspunkt för överväganden om analysgruppens utformning har utredningen genomfört en kartläggning, nationellt och delvis internationellt, av institutioner som på olika sätt kan tjäna som förebilder. Såväl svensk forskningspolitik som den svenska statsförvalt- ningens uppbyggnad kan sägas ha verkat hämmande för att inrätta institutioner utanför universitet och myndigheter med uppgifter i skärningspunkten mellan dem. Det finns dock flera fristående institutioner i som kan tjäna som exempel på hur den nu efterfrågade analysgruppen kan byggas upp. En genomgång av några av de för sammanhanget mest relevanta ger också idéer om vilka alternativa organisations- och styrformer som kan övervägas, liksom hur finansieringen kan lösas. Det väsentliga är inte inom vilka områden dessa olika institu- tioner verkar – det intressanta är hur man löst just styrformer, organisation och finansiering. Genomgången nedan är inte full- ständig, framför allt inte den internationella. Samtliga de exempel som behandlas här – i såväl som internationellt – arbetar med uppgifter som ligger nära forskning. är begreppet forskning inte helt entydigt, vilket kommer att framgå. Samtliga har också utredande uppgifter. Gemensamt för dem är dock att de i sin verksamhet replierar på forskning och forskare. Endast ett av de svenska exempel som tas upp fördelar också forskningsmedel, utöver sin forsknings- utvärderings- och utredningsverksamhet. De olika svenska institutioner som genomgången omfattar kan grupperas på olika sätt. Utredningen väljer här att beskriva dem efter ägarform. Man finner då helt statliga (offentliga) institutioner inom eller utom regeringskansli och myndigheter, institutioner med såväl offentligt som privat ägande och helt privata institutioner. kommer att framgå finns det tämligen stor variationsrikedom beträffande finansiering och styrformer. Ägarformen hindrar inte blandad finansiering, det vill säga man kan ha ett grundanslag men också finansiera sin verksamhet genom att ta externa uppdrag från såväl offentliga som privata uppdragsgivare. Inom : Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi tillkom 1981 som en självständig tankesmedja under Finans- departementet. arbetar som en kommitté med en styrelse bestående av högst 15 ledamöter företrädesvis från forskarvärlden och den offentliga förvaltningen. formulerar och söker besvara frågor som är viktiga för den offentliga ekonomin. bör enligt sina direktiv bredda och för- djupa underlaget för budgetpolitiska och samhällsekonomiska avgöranden. Genom utredningar, rapporter och seminarier belyser hela den offentliga sektorns produktivitet och effektivitet. Kommittén beslutar självständigt om vilka ämnen som ska behand- las och vilka rapporter som ska publiceras. Oavsett om utred- ningarna genomförs av utomstående forskare eller myndigheter eller av ESO:s egen personal, svarar utredarna själva för innehåll, resultat och slutsatser. Finansieringen sker över Finansdeparte- mentets kommittéanslag. har ett litet fast sekretariat. har inte haft någon fastställd tidsgräns som kommitté. Enligt den överenskommelse som träffades mellan socialdemokratiska partiet, och ska emellertid ombildas till en ny organisation som skall syssla med miljöstudier. Statlig myndighet: – är ett nationellt för arbets- livsfrågor som bedriver forskning och utveckling kring hela arbets- livet på uppdrag av . bildades genom en sammanslagning och rekonstruktion av delar av de tidigare Arbetslivscentrum och . finns på nio platser i landet med huvudkontor i . Forskning och utveckling sker inom tre huvudområden: arbetsmarknad, arbets- organisation och arbetsmiljö. Institutet ska enligt sin instruktion (SFS 1995: 864, uppdaterad SFS 1999: 70) utöver att bedriva forsk- ning och utveckling, samverka med andra myndigheter, veten- skapliga institutioner, universitet och högskolor inom och utom landet. Institutet har vidare ett informationsansvar samt ska bedri- va utbildning. leds av en generaldirektör. består av sju leda- möter, vilka utses av regeringen. De personer som utses till profes- sorer eller forskarassistenter inom ska tillhöra en fakultets- nämnds ansvarsområde och professorerna kan ha undervisnings- handlednings- och examinationsskyldigheter vid ett universitet eller en högskola. Omfattningen bestäms av institutet i samråd med berörd läroanstalt. Beträffande tillsättning av akademiska tjänster följer institutet i allt väsentligt universitetens regelsystem. har totalt ca 450 anställda varav över 300 har tillsvidare- förordnanden, övriga har tidsbegränsade förordnanden. Totala anslaget ligger på ca . Statlig myndighet: – IFAU IFAU bildades som en statlig myndighet under Närings- departementet. Dess uppgift är att främja, stödja och genomföra utvärderingar av arbetsmarknadspolitiskt motiverade åtgärder, studier av arbetsmarknadens funktionssätt och utvärdering av effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildnings- väsendet. Utöver forskning arbetar IFAU med att sprida kunska- per om verksamheten, bygga upp ett bibliotek av svenska utvärde- ringsstudier, att påverka datainsamlingar och göra data lättillgäng- liga för forskare i . IFAU leds av en generaldirektör och har en traditionell styrelse med 10 ledamöter, samtliga forskare. Vidare finns en referensgrupp i vilken ingår företrädare för arbetsgivar- och arbetstagarsidorna samt berörda departement och myndigheter. Finansieringen sker över statsbudgeten och verksamheten regleras av en instruktion (SFS 1996: 1426, ändrad SFS 2001: 138). IFAU erhåller ett regleringsbrev. Av anslaget får viss del användas för att stödja Bilaga 2 SOU 2003:13 IFAU är således också en medelsfördelande institution. Personalstyrkan uppgår till drygt 30 forskare och administrativ personal. Totala anslaget ligger på . Statlig myndighet: – KI KI bildades och är en statlig myndighet under Finansdeparte- mentet. Dess uppdrag är att analysera och prognostisera svensk och internationell ekonomi och bedriva forskning med anknytning till detta. KI finansieras till största delen via anslag men viss del av verksamheten finansieras via uppdragsverksamhet, främst inom områdena makroekonomi och miljöekonomi. KI leds av en generaldirektör och är ett enrådighetsverk. KI bevakar löpande konjunkturutvecklingen och publicerar en analys och prognos som omfattar . Prognoserna utgör underlag för den ekonomiska vår- propositionen och för budgetpropositionen / oktober. KI genomför också konjunkturbarometrar, bedriver forskning och åtar sig uppdrag för regeringskansli, myndigheter och intresseorganisationer. KI har ett tydligt uppdrag att tillhanda- hålla beslutsunderlag i ekonomiska frågor. Vid KI arbetar ca 60 forskare och administrativ personal och den årliga budgeten ligger på ca . Statlig myndighet: – SBU SBU etablerades 1987 och blev statlig myndighet under Social- departementet 1992. SBU:s uppdrag är att kritiskt granska de medicinska metoder som används inom sjukvården. Målet är ett bättre beslutsunderlag som avgör vilken sjukvård som ska bedrivas. En är ett opartiskt arbete som bygger på en kritisk genomgång av hela den vetenskapliga littera- turen inom området (evidensbaserad utvärdering). SBU leds av en kanslichef och har en styrelse med företrädare för centrala institutioner inom sjukvårdssverige. Vidare finns en expert- grupp som representerar olika kunskapsområden inom hälso- och SBU har ett kansli med ca 30 medarbetare och ett stort nätverk av experter runt om i med medicinsk, etisk, eko- nomisk och epidemiologisk fackkunskap. SBU bedriver sällan egen forskning utan sammanställer och granskar befintliga forsknings- resultat. Finansieringen är helt statlig och budgeten uppgår till . Statlig myndighet: – IPM IPM hette från början medicin. är IPM en statlig forskningsmyndighet med instruktion (SFS 1996:615). IPM ska bedriva forskning som är inriktad på praktisk tillämpning inom social-, hälsovårds- och arbetsmarknadsområdena, ägna uppmärksamhet åt teori- och metodutveckling, fullgöra forskningsuppdrag för i första hand stat- liga och kommunala myndigheter och organ samt arbetsmark- nadens parter, samverka med myndigheter, institutioner och orga- nisationer inom området för institutets verksamhet och verka för att erfarenheter och rön från den psykosociala medicinska forsk- ningen blir kända och nyttiggjorda. IPM leds av en föreståndare som är ordförande i styrelsen vilken får innehålla högst 11 ledamöter. Dessa förordnas av regeringen och representerar statliga myndigheter, kommunförbunden och parterna. Verksamheten finansieras med anslag över statsbudgeten, anslag från forskningsråd och fonder samt med intäkter från uppdragsverksamheten. Totalt finns ca 70 personer knutna till IPM men flertalet har också anknytning till andra delar av respek- tive . Statlig myndighet: – ITPS ITPS är det senaste tillskottet bland statliga myndigheter inom ett instituts ram. Verksamheten startade och dess huvudkontor är förlagt till . Det finns också såväl i som i och . Institutet ansvarar för analyser, utvärderingar och delar av den officiella statistiken rörande till- växtpolitik. Institutet ska förse det politiska systemet med omvärldsanalyser av villkoren för tillväxtpolitik, genomföra utvär- deringar av beslutade och genomförda närings- och regional- politiska åtgärder i och internationellt och förse regerings- kansliet, myndigheter, forskare och utredare med statistik så att dessa kan arbeta med aktuella tillväxtpolitiska data. ITPS har därvid ett särskilt ansvar för företagsstatistiken. ITPS ska genomföra såväl tidskrävande gedigna analyser som snabba kunskapsöversikter. ITPS leds av en generaldirektör och har en styrelse med begrän- sat ansvar bestående av ordförande och sju övriga ledamöter inklu- sive generaldirektören. Totala personalstyrkan är ca 55 varav drygt 30 arbetar i , 11 personer i och resterande 12 i respektive . Budgeten 2003 är . Enhet inom statlig myndighet: – EpC EpC är en del av med en egen styrelse. Det över- gripande målet för EpC är att följa, analysera och rapportera om utbredning och utveckling av befolkningens hälsa, sjukdomar, sociala förhållanden, vårdutnyttjande och riskfaktorer för sjuk- domar och sociala problem. Inom EpC finns fyra enheter: och terminologi, cering, Registerverksamheten samt Analysenheten. Inom EpC finns en rad viktiga register relaterade till individers hälsa och sjuk- domar. Registerforskning intar en betydande plats i analysenhetens verksamhet. EpC bildades genom överenskommelser mellan Social- styrelsen, och . I EpC: s styrelse finns företrädare för dessa verksamheter, , SBU samt forskning. Vid EpC arbetar drygt 50 heltidsanställda. Föregångaren till IFS – Sekretariatet för framtidsstudier – bildades . 1980 blev IFS en enhet inom dåvarande och är en självständig forskningsstiftelse. Institutet har till uppgift att i egen regi eller i samarbete med andra bedriva framtidsstudier, långsiktig analys och därmed samman- hängande verksamheter för att därigenom stimulera till en öppen och bred diskussion om framtida hot och möjligheter i samhälls- utvecklingen. bedrivs verksamheten vid institutet inom ramen för ett forskningsprogram – Människa . Fokus är riktat på tre teman: Demografin i samhällsomvandlingen; Välfärd, makt och medborgarskap samt Lokalsamhällen i den globala ekonomin. Institutet ger ut tidskriften samt organiserar seminarier. IFS leds av en direktör och har en styrelse med nio ledamöter vilka utses av regeringen. IFS finansieras över statsbudgeten samt av anslag från offentliga och privata finansiärer. Vid institutet arbetar ca 30 personer inklusive ett kansli på sex personer. Anslaget över statsbudgeten är på knappt 17 miljoner. Därtill kommer andra intäkter på (2003). IHE är ett helägt dotterbolag till . IHE besvarar genom analys, uppföljning och utvärdering aktuella och relevanta hälso- och sjukvårdsekonomiska frågor, såväl nationellt som internationellt. Den tillämpade forskningen bygger på kunskaper som befinner sig på den internationella forsknings- fronten. Verksamheten omfattar också egen metodutveckling. Projekt bedrivs på uppdrag av hälso- och sjukvårdens olika intres- senter, både privata och offentliga. De hälsoekonomiska studierna gäller i första hand följande: utvärdering av läkemedel och medicinsk teknologi, organisation och finansiering av vård och omsorg, hälso- och sjukvård i utvecklingsländer samt trafiksäkerhet och hälsa. IHE leds av en verkställande direktör. består av åtta ledamöter och tre suppleanter och styrelsen utses av ägaren, . IHE tecknar treåriga avtal med som ger en grund- finansiering motsvarande av omslutningen. Reste- rande kommer huvudsakligen från uppdrag samt till någon del från forskningsfonder. Vid IHE arbetar 17 personer inklusive administrativ personal. Budgeten uppgick till . Offentlig ideell förening: – FAMMI beslöt om inrättandet av ett familje- medicinskt institut. Ändamålet med institutet ska vara att genom kunskapsutveck- ling och kunskapsspridning bidra till att utveckla den primärvård som finansieras av landstingen och kommunerna och därigenom stärka och tydliggöra den svenska familjemedicinen. Institutet ska utgöra ett nationellt stöd för kunskapsutveckling och kunskaps- spridning inom primärvårdens olika verksamheter och till alla personalkategorier som är verksamma i primärvården. Verksamheten drivs som en ideell förening med staten, och som medlemmar. Föreningens medlemmar har gemensamt utarbetat stadgar och konsortieavtal för institutets verksamhet och organisation. Vid FAMMI arbetar , , 20 personer. 1.2.2 Offentliga och privaträttsliga institutioner Aktiebolag blandat ägande: – IRECO IRECO, som bildades , är ett samordningsorgan för 16 industri- forskningsinstitut. Dessa kallades tidigare branschforskningsinstitut genom att deras verksamheter hade sitt ursprung i specifika branscher. Utredningen väljer att redovisa denna verksamhet även om den form den har, knappast kan bli aktuell för den kommande analysgruppen. Uppgiftsbeskrivningen har emellertid relevans för utredningens arbete. Industriforskningsinstituten ska verka som broar mellan universi- tetsforskning och näringsliv. Verksamheten går ut på att genom forskning och utveckling lösa tekniska problem i näringslivet. Man bedriver vad man kallar tillämpad forskning.