sou · GRB390d2 · 2004-01-01 00:00:00 — genomfördes en utredning om forskning om offentlig sektor, Ny kunskap – förnyelse (SOU 1991:36), som låg till grund för förslagen i propositionen Forskning om den offentliga sektorn (prop. 1991/92:16). beslutade i enlighet med propositionens förslag (bet. 1991/92: FiU4, rskr 1991/92:14) att anvisa medel för ett disciplinforskningsprogram med syfte att koncentrera resurserna och stärka universitetsforskningen om den offentliga sektorn. Detta program, Forskningsprogrammet om offentlig sektor (FOS), handhas nu av . En internationell expertgrupp har tillkallats för att utvärdera FOS-programmet ur ett vetenskapligt, forskningspolitiskt och sektoriellt perspektiv. En rapport om arbetsläget för utvärderingen har lämnats (U2001/3997/F). Forskning om offentlig sektor rymmer även frågor om demokrati. I propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80) påpekades att forskningen om demokratifrågor behöver breddas utöver ett statsvetenskapligt perspektiv och omfatta alla delar av samhället. Där föreslås att medel avsätts för ett forskningsprogram inriktat på demokratifrågor. Regeringen har tidigare gett i uppdrag att utforma ett program för nationellt stöd till kunskapsutveckling inom . har därefter gett ett uppdrag (S2000/7640/ST) till att inventera hur det programmet fungerar. Den roll som för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS) samt Verket för innovationssystem () har fått i den nya myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering är viktig för främjandet av FoU inom områden som är av stor betydelse för kommuner och landsting. Forskningen inom FAS ansvarsområde har många berörings– punkter med verksamheter i kommuner och landsting, t.ex. välfärd, handikapp, omsorg, ungdomsfrågor, äldrevård, internationell migration och etniska relationer, socialvård samt folkhälsa. FORMAS driver program inom stadsbyggnad som har flera beröringspunkter med verksamheter inom stadspla– nering. driver program för att utveckla innovativiteten inom kommuner, landsting och regioner. Regeringen har även i propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU2, rskr. 2001/02:118) bl.a. gjort bedömningen att ett nationellt program för utveckling av innovationssystem och kluster bör genomföras. Regeringen har gett ett sådant uppdrag (N2002/85/) till Delegationen för utländska investeringar i (), och Verket för näringslivsutveckling (). har även utlyst ett program för att främja innovationssystem i regionerna. Utredaren skall analysera utvecklingen av FoU och andra innovativa verksamheter inom kommuner och landsting. En särskild utredare tillkallas med uppdrag att -kartlägga omfattningen av och ändamålet med de insatser kommuner och landsting gör för att med hjälp av FoU och andra innovativa verksamheter förnya och förbättra den egna verksamheten, -föreslå hur kommuner och landsting systematiskt kan utveckla utnyttjandet av FoU och annan kunskap för att förnya och förbättra sin verksamhet, -överväga hur FoU inom kommuner och landsting kan utvecklas i samverkan med statliga organ, samt -överväga hur kommuners och landstings roller i utvecklingen av lokala och regionala innovationssystem kan stärkas. Utredaren skall också undersöka om det finns behov av särskilda bestämmelser av rättslig natur med anledning av utredningens förslag och överväganden. Om utredningen finner att ett sådant behov finns, skall den också föreslå en reglering. I den offentliga sektorn finns flera exempel på hur FoU har vuxit fram på initiativ inom kommuner och landsting. En kartläggning bör visa hur den offentliga sektorn använder FoU för att utveckla verksamheterna så att såväl kvalitet som kompetens stärks och därvid även underlätta och främja utbytet med relevant internationell verksamhet. Utredningen skall även analysera faktorer som kan ha betydelse för uppbyggnaden av sådan FoU samt dess koppling till kommunernas och landstingens roller i utvecklingen av lokala och regionala innovationssystem. Vidare bör utredaren ge förslag på hur resultaten från dessa verksamheter på ett bättre sätt kan integreras i verksamheten samt hur denna process kan stimuleras. Utredningen skall beakta vad som anförts i betänkandet Välfärdsbokslut för 1990-talet (SOU 2001:79), framför allt diskussionerna om kunskapsluckor och framtida forskningsbehov. Utredningen skall även ta hänsyn till det nationella programmet för utveckling av innovationssystem och kluster, den fortsatta utvecklingen av de regionala tillväxtavtalen, de lokala utvecklingsavtalen i storstadsregionerna, de framtida regionala tillväxtprogrammen samt de försöksverksamheter som pågår i offentlig regi. Utredningen skall även beakta arbetet som bedrivs av den utredare som har i uppdrag att lämna förslag till inriktning, effektivisering och organisering av statens insatser för företagsutveckling på regional nivå (N2002:01, dir 2001:103). Utredningen skall dessutom beakta och samråda med Delegationen för regional samverkan om högre utbildning (U2002/4780/UH). utvärdering av FOS-programmet är ytterligare ett element i utredningens underlag. Tidsplan och uppdragets genomförande Utredaren skall samråda med de statliga myndigheter och utredningar som berörs av utredningens överväganden och förslag samt med företrädare för landsting och kommuner och övriga berörda organisationer. Uppdraget skall redovisas . Utredaren får avlämna delbetänkanden. Sammantaget finns många frågor eller områden som skulle kunna fokuseras när man studerar innovativa processer relaterade till kommuner, landsting och regioner. Bara inom kommunsektorn finns ett mycket stort antal olika aktivitetsområden eller intresse– områden. Här följer exempel som togs fram genom att studera innehållet på några kommuners hemsidor: Var och en av ovanstående områden består i sin tur av en rad underliggande områden. Den totala listan skulle bli mycket lång. På motsvarande sätt skulle man få liknande listor om man valde landstingssektorn, den statliga sektorn eller företagssektorn. En strategi i utredningen är att inte studera innovativa processer inom alla tänkbara områden, inte ens inom ramen för kommuner, landsting och regioner. Snarare valdes strategin att först identifiera de viktigaste problemen och frågorna. Därefter riktas strålkastaren mot innovativa komponenter som har eller skulle kunna ha en koppling till de identifierade problemen eller frågorna. Hur identifierar man då de viktigaste frågorna eller problemen som är relaterade till kommuner eller landsting? Vi har valt att lyssna till demokratins företrädare. Konkret har vi valt att utgå från de största partiernas valmanifest. Där definieras uppfattningar om de viktigaste frågorna och det finns många skäl som talar för att det är en relevant och vederlagd probleminventering. Det som skiljer är inte så mycket definitionen av kärnproblemen som den politik som föreslås för att hantera dem. Det sistnämnda lämnar vi utanför utredningen i så motto att vi inte låter oss styras av det. Speciellt koncentrerar vi oss på de problem som av alla stora partier definieras som viktiga. Här är resultatet av denna undersökning. Observera att många av punkterna är formulerade på ett sätt att de speglar politiska värderingar. Det är helt naturligt, eftersom huvudkällan är partiernas valmanifest. Vård och omsorg (exkl. barn- och äldreomsorg) Arbetsglädje större på vissa håll Bemanningsföretagens intåg ett problem Bristande forskning relaterad till vård. Folkhälsa hämmas av många samhällsfaktorer Hushållning av resurser brister Kompetens hos personal tas ej tillräckligt till vara. brister i sin arbetsgivarroll Lidande hos dem som väntar på operation Löner bland dem som jobbar där är orättvisa Oaktiverad potential att göra vårdsektorn till tillväxtmotor Omvärldsanalys hos sjukvårdshuvudmän saknas eller brister Patienter svårt att få information om medicin m.m. Politiska risker för etablering av privata vårdföretag för höga Skatteutjämningssystem drabbar vårdresurser i Språkproblem – personalen kan ej andra språk än svenska Storleken på sektorn för liten – bör byggas ut Svårigheter för svenskar att nyttja sjukvård i andra länder Valfrihet saknas för dem som arbetar inom vård och omsorg Vidareutbildning brister (inte minst av de lågutbildade grupperna inom vården) Volontärer för få (och för hög skatt på sådant) Vårdköer för långa (speciellt för akuta och allvarligt sjuka) 2.Hälsa kopplad till en rad andra frågor Dålig uppväxt påverkar hälsan Fel att inte förebygga mer Motionsaktivitet i skolorna för liten Etableringsfrihet för nya barnomsorgsformer för liten För liten sektor – bör byggas ut Orättvisa löner bland dem som jobbar där Problem med fler bemanningsföretag Stress hos anställda inom barnomsorgen Valfriheten för dem som arbetar inom barnomsorg brister Volontärer är för få och får betala för hög skatt Bra bostäder för äldre saknas Brist på fritidspedagoger, kuratorer och vaktmästare Dolda problem – vårdskandaler som ej rapporteras Dåliga möjligheter att påverka arbetssituationen För liten sektor – bör byggas ut Hälften av alla nyanställda är outbildade Inget meningsfyllt att göra för de äldre (sällan gå ut osv.) Kommunernas ekonomi drabbar äldreomsorgen Kunskapsbrister om åldrande och dess sjukdomar Lyhördheten hos personalen brister Många anhöriga får göra det gjorde tidigare Märkliga schemalösningar med delade turer Orättvisa löner bland dem som jobbar där Problem med fler bemanningsföretag Resurser för kompetensutveckling saknas Tunga, stressiga och psykiskt påfrestande jobb Utvecklingsmöjligheter för de anställda för få Valfrihet för dem som arbetar inom äldreomsorg brister Volontärer är för få och får betala för hög skatt Äldre får inte möjlighet att leva sitt liv på det sätt de är vana vid Allvarliga kunskapsbrister hos elever i Antal utbildade speciallärare för få Antalet elever i grupperna för många Arbetsmiljö – fysisk och psykisk – för lärare och elever dålig Arbetsmiljön dålig i skolor Biblioteken har brister (en del av kvalitetsproblemen) Biltelefoner som används på lektionerna. Enskilda elevens behov ej i fokus Fortbildning av lärare brister (för lite sådant) För lite idrott på schemat För mycket statlig detaljstyrning Granskningen av skolor brister Gymnasieskola som låser in elever i för smala fack Kontakter mellan elever, föräldrar och skola brister Kvalitet inom högskolan brister t.ex. mätt som antalet lärartimmar per student Läromedel dåliga (en del av kvalitetsproblemen) Mobbing och befogenheter att ingripa mot mobbing Orättvisa löner bland lärare Orättvisa mot kvinnor som jobbar inom skolan Privatskolor har bättre böcker, finare lokaler, mer erfarna lärare osv. Problemet att rekrytera bra lärare Skolor på väg att bli varor som marknadsförs Stora olikheter i kvalitet mellan skolor Svårt för många att finansiera utbildning (studielönebehov) Sänkta krav på elever i skolan Volontärer är för få och får betala för hög skatt Dåligt lokalt inflytande på polisens organisation Narkotikamissbruket – och kampen mot knarket Otrygghet på gator och i hem Ungdomsbrottslighet (samarbetsproblem mellan t.ex. skola och polis) Utbildningsmodellen för poliser brister Utredningskompetensen brister hos Polisen Våldsbrottsbekämpning inkl. förebyggande arbete (Folk känner inte sig trygga) Brist på kreativa entreprenörer Det egentliga antalet icke sysselsatta är för högt För få nya företagsstarter Gott om idéer men svårigheter att förverkliga dem Hög arbetslöshet med stora regionala skillnader Infrastruktur för företag i glesbyggd brister Människor med utländsk bakgrund får ej arbete Orättvisa mot kvinnor inom handeln Problem att omsätta forskning i företagande Problem för mindre företag att växa Storföretagens makt över lokala verksamheter Tempot för högt (leder till sjukskrivning) Turbulent omvärld som skapar oro. Utflyttningen av svenska företag Arbetsgivare som inte anställer invandare Invandrare som inte vill ta de jobb som finns Problem i bostadsområden med många invandrare Brist på effektiv energianvändning Bristande incitament för alternativ energi För lite förnyelsebara bränslen För många och för plågsamma djurförsök Långa transporter av fossilbaserade bränslen Naturligt beteende hos djur brister Utsläpp av hälsofarliga ämnen Brist på kreativa andhål för människor Bristande satsning på design (arkitektur, form, design) Outnyttjad potential i film och musik Svår situation för bildkonstnärer Brist på regionala snabbtåg Bristande kvalitet på mat och livsmedel Bristande stimulans av nyfikenhet och information om vad som händer i andra länder. Bristande tillgänglighet till IT och social service i vissa regioner Höga kostnader för militären Konflikter i omvärlden (krigisk) Media tagit makten av det offentliga samtalet Oförmåga att se strukturfel och systemfel. Revirproblem mellan aktörer inom välfärdssystemet Vi analyserade inte bara vilka frågor som omnämndes i valmanifesten. Vi studerade också hur mycket de olika frågorna diskuterades, vilken plats de tog. Här användes också stödmaterial i form av medieklipp och utskrifter från TV-debatter. Vi kom fram till att följande områden var dem som diskuterades allra mest: Tillväxt (svensk ekonomi och sysselsättning) Vi noterade att mycket av det statliga riksdagsvalet faktiskt handlade om många kommunala och landstingskommunala frågor. Här är inte platsen för att göra sådana analyser. När vi hade identifierat dessa 9 områden försökte vi filtrera fram dem som också var relevanta utifrån regeringens direktiv till utredningen, men vi behövde vara pragmatiska eftersom utredningen annars skulle svälla och bli för stor. Det gjorde att vi förutom direktiven också avgränsade bort ett par områden som skulle kunna vara relevanta men som av tids- och kostnadsskäl inte bedömdes kunna fokuseras i utredningen. Det slutgiltiga valet föll på följande områden: Valet av dessa sektorer innebär att vi kommer att fokusera dem. Det hindrar inte att vi också kommer att belysa en del andra områden i såväl de empiriska undersökningarna som diskussionerna. Dessutom är vi av den uppfattningen att samhällets delar intimt hänger samman. Det gör bl.a. att ett problem i en sektor beror på ett problem i en annan sektor. Ett barn med problem i skolan kanske har det för att uppväxten eller föräldrarna är förenade med problem. Valet av fokusområden ska betraktas som en avgränsning av utredningens avresestation. Det innebär att vi under utredningens gång kan komma in på spår som inte är direkt relaterade till de fem fokusområdena. Exempel på aktörer som fick frågor av utredningen Många tusentals organisationer och personer fick förfrågningar av utredningen. Vi kan dessvärre inte ange alla, men här följer ett urval av grupper och organisationer inom varje grupp. Vi vill passa på att tacka alla som investerade sin tid för att bidra till utredningen. När det gäller statliga organ valdes befattningshavarna platschef, enhetschef, utbildningschef, chefstjänsteman i statlig förvaltning, kontorschef, marknadschef, ordförande, kanslichef i statlig för- valtning, verkställande direktör, dsistrikts-, regionchef, sektionschef, utvecklingschef, utredningschef och divisionschef. De befattningar som valdes för fack- och intresseorganisationerna var ordförande, verkställande direktör, kanslichef, enhetschef och forskningschef. De befattningshavare som valdes för patient- och handikapp-organisationer var: bl.a. ordförande, verkställande direktör, kanslichef och kontorschef. För de arbetsställen där ingen befattningshavare fanns i registret sändes brev utan befattnings- angivelse. Ajtte Svenskt Fjäll- & Samemuseum, Arbetets Museum, Arbetsdomstolen, , , , , , , , , , , , , Allmänna Försäkringskassa, , , , , , , , , , för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar & samhällsbyggande, (flera län), , , Läns Allmänna Försäkringskassa, , Läns Allmänna Försäkringskassa, Handelsflottans kultur-& fritidsråd, , , , , Institutet f Psykosocial Medicin, , , , , , , Internationella programkontoret för utbildningsområdet, , , , Läns Allmänna Försäkringskassa, , , , , , , Läns Allmänna Försäkringskassa, , , , , Kungliga Vetenskapssamhället , , , , , , , , , Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, Myndigheten för skolutveckling, Myndigheten för , , Nationellt centrum för flexibelt lärande, , , , Norrlandsfonden, , Ombudsmannen mot diskriminering pga sexuell läggning (HomO), , , , Post- & , , Radio- & , , , , , Rikstrafiken, Riksutställningar, Rymdstyrelsen, , , , , SBU-Statens beredning för medicinsk utvärdering, , , , , , , , , södra , , , , , läns allmänna försäkringskassa, , , , , , , , , , , , , f Särskilt Utbildningsstöd, , , , , , , Statens ljud- och bildarkiv, Statens museer för världskultur, , för Internat Adoptionsfrågor, Administrationen, , Statens utsädeskontroll, , , Statens väg- , , , för Framtidsstudier, Stiftelsen , Stiftelsen , Allmänna Försäkringskassa, , Svenska , , , , Svenskt Biografiskt Lexikon, , , Geologiska Undersökning, , , , Talboks- & , , , Turistdelegationen, , Läns Allmänna Försäkringskassa, Verket för Högskoleservice, Verket för Innovationssystem, , For Int Drug Monitoring, , . Farmett Läkemedel, , AO:s Metall- & Mekaniska, , , Swedish Surgical, , , Octapharma, Biovitrum, , , AB Hörseltekniska, Aktiv Ortopedteknik, Esogetics, Robotics i , Npi, Recip, Dentatus, Teknident, Gofor, , , AB Mälarkonstruktioner, , , R , Progressus Medica, BioThema, Hörservice , Dental-Mecano G W Strömgren, Ortolab, Swedish Health Factory, Chemilia, Dentonova, Fri Fot, Bomans Lackeringsverkstad , , Elmedic-Produkt, Amdent, Weleda, , Instrumentarium, JF Instrumentkonsult, , Sjöding Sendoline, , SGB Finmekanik, Bregas, , Gridline, , , Findout Diagnostic, Specialinstrument i, , Rhinomed, Jonocare, OT-Center Ortopedteknik, , All-Rep, Xcounter, , , , 5 S Pharma, , Spirox, AB , , , Brodins Teknikutveckling, Rehabcenter i , , , , Directa Dental, , , Ferring, Cilon, Qpharma, Bioglan, Aktiv Ortopedteknik i , Biora, Dideco , Cadent, Innovation, , , , , , , , i, Conarma, Ceram, Proherba Swede, Excorim, , Odacon, A & M Pharma Connections, Operations, , Mekaneljo, Chemotechnique MB, , AB Depro, , , Dentac Dentalprodukter, Collux, Spinossi, , , , AB Trikem Kemtekniska, FAD , Debridera, JH Orsing, Infusion, Physpharma, Skandinaviska, Ingenjörsfirman, Biokraft Pharma, Fimpex, Spacemaker, PDC Polymer Dipping Center, Aktiv Ortopedteknik i , AB Cernelle, , Materia Compacta i, Hörselteamet Otolab, , , , , Naturmedicinska, Naturläkeföretagen Swed, , OTAB Ortopedteknik, Radiotron, , Nordic-Safe, Remeda, Eica-Bolaget, Comfort Audio, , Söndrums Svets & Mek, , Sterilization, , , Autoklav-Teknik i , , Decon Wheel, Belas, , , Proton Caretec, Weland M, Scandtronix Magnet, Alvedental, Puffin, , Arcoma, , , , , , , , , , , , , , Idrottsortopedi i , Utandningstester i , Axel , Dentalteknik , Center, AB Meteve, Fot i Form-Fif, Octean, , , CanAg Diagnostics, Annema, Rosemont Pharma, , Biosys, Bw:e Reproservice, Titanteknik J&F, , Ibbab Ingenjörsfirma, TL Elektromedicin, Odeum Pharma, D-Tec, , Väst Well, , Bima Plastteknik, Micromed, , , Simtec , , IMEO Ortopedi, , Paus Design, Scanalys, NovaSeptum, Electro-Team , Nordiska Handels &, Ortocity, Ortopedi Väst, BioTech, Dental In , , , Avancerade Industriserier i, , Denevo, Udesign , Ace Protection, Ortopedi & Idrottskliniken i, Tolarm, , , Dentalformidas, Rådmarks Dentalservice, Tandläkare , Intradrug, , Natumin Pharma, CM Elektronik, , Skillingarydsalvan, AB Rostfria, Stoeryd, , , , , Swemac Orthopaedics, , Unilink, Östgöta Ortopedteknik, Vimec Verkstads, Nymans Dentalservice i Ankarsrum, PharmaCell, Biometron (publ), Wingen Dental, Sterilservice i , Aktiv Ortopedteknik Support i, Vitamex, , Ettweins Modellsko, Global program, Dentalservice i , Edax, i , Grentzelius Ortopedingenjör, , Dentalservice, Ålspånga Säteri, Aristodent, , , , CV Heljestrand, NOTE , , , Bio-Hospital, , Aktiv Ortopedteknik i, AB Balab, , , Kib Ortopedskoteknik, Ultra Sonus, Ultra Sonus Paper, Europé, Doft, Intestia Medicintekniskt, IDEXX , Medinik, NeoPharma (publ), Åmic, Alphahelix, , , , , Octagon, , Aktiv Ortopedteknik, Gå & Löpkliniken i , , , Sensidos, Ortopedtekniska, , , CCS , , Refox Rehab, Aktiv Ortopedteknik i , CleanDent , , Howex, Hälsoprodukter, , Aktiv Ortopedteknik i , , Sjukhusservice i , Helpware , SKS Service Konsult-, Material &, , , , , , , Rsa Biomedical, Otoplastik I Norr, , Baltica Handels, Liko textil, Ortopedi Norr, Liko, Nordic Rehab, , Miwana. Agrifack, , Arbetslöshetskassan Alfa, , (flera orter), , , , (flera orter), , , (flera orter), (på olika orter), Hotell och Restaurang Facket, Industriavdelningarnas, Industrifacket (på olika orter), , Inst f Ek Forskning, , , (på olika orter), , , i , , Ledarna, (i alla län), LO-Facken (i alla län), , , , , Metallindustriarbetareföbundet (på flera orter), Målarettan, , Nordiska Metall, , , , Prevent, PTK , , & , , (flera orter), SFHL, SIF, (på olika orter), , , , Sv. (på olika orter), , Sv. Arbetsterapeuter, , , Sv. (på flera orter), Sv. (på flera orter), Sv. (på flera orter), Sv. (på flera orter), Sv. (på flera orter), Sv. (på flera orter), Sv. (på flera orter), Sv. i , (på flera orter), , (på flera orter), , , Läns Reumatikerdistrikt, , , , i , i , , De Handikappades Riksförörbund (på flera orter), i , (på flera orter), Döva & Hörselskadade Barn i , (på flera orter), Dövas Hus, , , (på flera orter), , Eskilstunaavd , , Falu Fub, , , i , FMLS , FUB (på flera orter), i STHLMS Län, , , , i Västm, Förbundet i FBIS, Förbundet , Förbundet , , Föreningen i & Län, Föreningen i , , i , (på flera orter), i , Föreningen i , (på flera orter), Föreningen handikapp Lokalavdelning av, Föreningen O Lungsjuka I , Föreningen i , Föreningen . Dövblinda FSDB, , , , , & Distrikt av RTP, , , , , Lokalavdelning av DHR, Handikapp Samverkan , /, Handikappalliansen , Handikappför Samarb Org , Handikappförbunden , Handikappförbundens Samarbetsorgan, Handikappfören Samarbetsorgan i , Handikappföreningarna (på flera orter), i , Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (på flera orter), Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (på flera orter), Handikappsamverkan i , Handikappscenter HCK, HCK Handikapp- Föreningarnas Centralkomm, , Hiso, Hjärnkraft Riksf f Rehab Av Skallskadade (på flera orter), (på flera orter), , , , i , HRF - i , HRF Hörselskadades (på flera orter), DHR Avd, , , Hörselfrämjandet (på flera orter), (på flera orter), (på flera orter), Ilco (på flera orter), , Läns Reumatikerdistrikt, , , , , , , , , Fub, , av Fub, , , , i , Lokala Rbu i , ,, , , Polioskadade, i RSMH, , , , , Neurologiskt , Neurologiskt (på flera orter), i , , för Rörelsehindrade Rbu, , Reumatierdistr, , i , Patientföreningen Carpa, , Posithiva Gruppen, Positiva Gruppen Väst, PSO Lokalavdelning, Pso Lokalavd F / Kommuner, i Ac Lä, RBU Rörelsehindrade Barn & Ungdom, Rbu , , (på flera orter), Riksf För Social & Mental Hälsa (på flera orter), Riksförb Döva Hörselskadade Språkstörda Barn DHB, Riksförb F Social & Mental Hälsa (på flera orter), Riksförb för Mag & Tarmsjuka i Län, Riksförb för Utvecklingsstörda Barn Ungdomar Vuxna FUB, Riksförb Social & Mental Hälsa - RSMH – , , , RfCF, positiva, (på flera orter), , , , , (på flera orter), , , , , , Rörelsehindrade Barn & Ungdomar RBU, Salaortens Lokalavdelning av DHR-Förbund, , , , , Skellefteåföre För Rh Barn & Ungdom, Av RMT, , SRF (på flera orter), distrikt av RTP (RTP-S), Stroke-Förening, , , , Stroke –, Stroke Lokalfören GBG M Omnejd, Fub-Sektion, Sv. (på flera orter), Sv. (på flera orter), Sv. (på flera orter), Sv. , (på flera orter), (på flera orter), Sällsynta Diagnoser, för NHR, , , , , , i , , U-A Länsför Av Riksför för Trafik & Polioskada, FUB, Unga Hörselskadade (Uh), Unga Hörselskadade i , , Unga Synskadade Distrikt 5, för Rörelsehindr Barn & Ungdomar, , Läns Reumatikerdistrikt, V-B:s Distr Av , Fub-Avdelning, , , , Länsförb Av Sv. , , , , läns reumatikerdistrik, , , Lokalavd , , Lokalavdelning Av DHR, , Läns Centralorg för , , av FUB, , HSO, , , , .