sou · GRB391d7 · 2004-01-01 00:00:00 — framgår också att andelen med förtidspension på deltid gradvis ökar. Det går också att se att förändringarna av kompensations- graden har stor betydelse. Antalet med delpension är mycket lägre än . Vi kan slutligen också se att variationerna i antalet med förtida uttag av ålderpension delvis, men endast till en mindre del, motverkar variationerna i det antal som har ersättning från det särskilda delpensionssystemet. Personer i åldern 60 i olika delpensionssystem 1980, 1986, och 1993 Källor: 1981 och 1985/86; , Statistisk information 1994:2 and 1994:14; Information från . I tabell 5 redovisas utvecklingen av antalet personer med ersättning från det särskilda delpensionssystemet. Som framgår av tabellen är variationerna, speciellt vad gäller antalet nya delpensioner stora. Den stora uppgången förklaras av beslutet om en sänkning av kompensationsgraden från och med de pensioner som beviljades . Många som kanske skulle ha ansökt om del- pension senare skyndade att göra det /1981 för att omfattas av de gamla reglerna. Uppgången kan kopplas till att kompensationsgraden återgick till . Den stora uppgången i antalet nya delpensioner kan förklaras av regeringens förslag om att delpensionssystemet skulle upphöra (inga nya delpensioner skulle beviljas). Många skyndade sig att söka innan beslutet skulle fattas av . avvisade dock förslaget. Efter den stora förändringen av villkoren så Deltidspension Ett sätt att höja antalet arbetade timmar i ekonomin? minskade antalet nya delpensioner drastiskt och antalet del- pensionärer sjönk gradvis till en mycket låg nivå i början av 2000- talet. Delpensionssystemet var i praktiken nästan avvecklat innan det formellt avvecklades. Nybeviljade och samtliga delpensioner åren 1990 2000 åldern 60 64 med 7 699** *Uppgifter saknas om fördelning på män och kvinnor för åren 1976 1989 och 1997 1998; Källor: , Delpensioneringen t.o.m. , Statistikinformation Is-I 1997:2, och information från . Deltidspension Ett sätt att höja antalet arbetade timmar i ekonomin? Deltidsarbete kan också vid delpension betyda många olika saker även om gränsen i detta fall var satt till minst (och högst ). I tabell 6 redovisas antal arbetade timmar (efter att de fått delpension) för de som hade delpension . Uppgifterna är alltså från tiden före att den maximala reduktionen fastställdes till att vara för de som nybeviljats en delpension. Antal personer efter antal arbetstimmar för dem med delpension Källa: Bearbetningar gjorda av riksförsäkringsverket.18 Vi ser att merparten återfinns vid några bestämda timantal – (halvtid), (heltid), (3/4- tid) och (heltid). En övergång till heltid () och till halvtid () var det vanligaste men den genomsnittliga arbetstidsreduktionen var . 18 Bearbetningar gjordes för den studie som är publicerad av Wadensjö (1996). Deltidspension Ett sätt att höja antalet arbetade timmar i ekonomin? flesta reducerade sin arbetstid (21 914 av männen och 11 084 av kvinnorna). Merparten övriga reducerade från en nivå som var men det som är lite överraskande är att påfallande många reducerade sin arbetstid från en arbetstid som översteg , i en del fall från betydligt . Det kan inte uteslutas att denna möjlighet bidrog till delpensions- systemets popularitet. Hur utvecklades då andelen deltidsarbetande i de relevanta åldersgrupperna ? Av tabell 7 och 8 ser vi att andelen deltidsarbetande drastiskt minskade bland män i åldern 60 , vilket kan kopplas till försämringen av vill- koren i delpensionssystemet. Det finns däremot inte någon sådan utveckling för dem , en grupp som inte om- fattades av delpensionssystemet och därmed inte av förändringen. Denna diskrepans i utveckling mellan de båda grupperna pekar på delpensionssystemets betydelse för utvecklingen av deltidsarbetet. Procent med deltidsarbete bland män i åldern 55 64 2002 Källa: , Arbetskraftsundersökningarna. Tabell 8 visar motsvarande tal för kvinnorna. Även för kvinnor i åldern 60 sker en nedgång i deltidsarbete under den andra , men denna nedgång är mindre än för männen och det finns dessutom en parallell nedgång bland dem som är i åldern . Procent med deltidsarbete bland kvinnor i åldern 55 64 2002 Källa: , Arbetskraftsundersökningarna. Deltidspension Ett sätt att höja antalet arbetade timmar i ekonomin? Nästa steg är att se på hur arbetskraftsdeltagandet utvecklas. Se tabell 9 för utvecklingen bland män. Vi får inget helt klart mönster. Arbetskraftsdeltagandet tenderar att öka för de flesta ettårsgrupper men inte för alla under den andra . Vi vet att det skedde betydande åtstramningar i viktiga socialförsäkringssystem och att konjunkturläget förbättrades betydligt. Det är därför svårt att säga vilka effekter förändringarna i delpensionssystemet hade på arbetskraftsdel- tagandet. Arbetskraftsdeltagande bland män i åldern 55 64 2002 (procent) Källa: , Arbetskraftsundersökningarna. Tabell 10 redovisar motsvarande tal för kvinnorna. Även bland kvinnorna så ökar arbetskraftsdeltagandet i flera av ettårsgrupperna andra hälft. Inte heller med hjälp av denna tabell går det att dra några bestämda slutsatser. Fler faktorer än föränd- ringar i delpensionssystemet påverkar andelen i åldersgruppen som är i arbetskraften. Deltidspension Ett sätt att höja antalet arbetade timmar i ekonomin? Arbetskraftsdeltagande bland kvinnor i åldern 55 64 2002 (procent) Källa: , Arbetskraftsundersökningarna. 8En uppskattning av effekterna av delpensionssystemet på antalet arbetstimmar Det är svårt att beräkna vilka effekter som delpensionssystemet har på antalet arbetade timmar. För det krävs uppgifter om vad deltidspensionärerna skulle ha gjort om de inte haft möjligheten att få en delpension och om hur mycket de arbetade före respektive efter delpensioneringen. Jag skall dock här göra ett försök att beräkna storleken av de samlade effekterna, men understryka att beräkningarna är förknippade med olika typer av osäkerhet. För beräkningarna utnyttjas dels uppgifter om antalet arbetade timmar före och efter deltidspensioneringen som erhållits från RFV i sam- band med en tidigare undersökning av delpensioneringen19, dels estimationer från (1994) om vad delpensionärerna skulle har gjort om delpensionssystemet inte funnits. Vi skall först se på uppgifter om antalet arbetstimmar före och efter delpensioneringen. I tabell 11 redovisas uppgifter från åren 1991 och 1994.20 I genomsnitt arbetade personerna något före delpensioneringen – kvinnor något färre timmar än män. Inte så få arbetade enligt uppgifterna från RFV. Då det är oklart hur dessa i en del fall 19Se Wadensjö (1996). 20Jag har också tillgång till uppgifter men variationerna mellan åren är inte så stora och har därför valt att redovisa uppgifter för endast två av de fyra åren. Deltidspension Ett sätt att höja antalet arbetade timmar i ekonomin? mycket höga tal skall tolkas har beräkningar gjorts med utgångs- punkt såväl från de redovisade talen som från att arbetstider över- stigande satts . Som framgår av tabellen så blir skillnaderna mellan de båda beräkningsmetoderna inte särskilt stora. Efter delpensioneringen arbetar personerna i genomsnitt – kvinnor något längre än män. Reduktionen i arbetstid blir alltså mindre för kvinnor än för män (kvinnorna arbetar färre timmar före och fler timmar efter delpensioneringen). Nästa steg, som också redovisas i tabellen, är att beräkna den andel som högst skulle kunna ha fortsatt att arbeta heltid utan att det totala antalet arbetstimmar skulle ha minskat genom delpensione- ringen. Vi ser att denna andel ligger något för män och kring för kvinnor. (Andelen skulle blivit om deltidspensioneringen i genomsnitt inneburit en övergång från heltid till halvtid men så är ju inte fallet enligt tillgängliga upp- gifter). Är andelen som annars skulle ha arbetat som för delpensioneringen högre än dessa procenttal så sjunker det totala antalet arbetstimmar, är den mindre så ökar det totala antalet arbetstimmar. Deltidspension Ett sätt att höja antalet arbetade timmar i ekonomin? Genomsnittligt antal arbetstimmar före och efter del- tidspensioneringen samt andel av deltidspensionärer som högst får ha valt delpension i stället för oförändrad arbetstid för att inte det totala antalet arbetstimmar skall minska Antal arbetstimmar i genomsnitt före Antal arbetstimmar i genomsnitt före delpensioneringen givet att antalet sätts för de som har Antal arbetstimmar i genomsnitt för de Andel av delpensionärer som högst får ha valt delpension i stället för oförändrad arbetstid för att inte det totala antalet arbetstimmar skall minska (%) Andelen beräknad givet att antalet sätts för de som arbetat mer (%) Det går att illustrera metoden med ett räkneexempel. Antag att alla före delpensioneringen arbetar och alla efter delpensionering arbetar . Det innebär att den som går över till deltid från heltid till följd av erbjudandet om delpension minskar sitt arbetsutbud (39 24) medan den som om inte erbjudandet funnits skulle ha slutat arbeta helt ökar sitt arbetsutbud (24 0). I detta exempel, som ligger nära de uppgifter vi har, så är den andra effekten större än den första. Det behövs alltså inte att så mycket som som annars skulle ha lämnat arbetskraften för att det skall bli ett nettotillskott till arbetsutbudet. Hur stor är då den andel som annars skulle ha fortsatt att arbeta som tidigare om inte delpensionssystemet hade funnits? (1994) har undersökt hur individerna skulle ha valt om delpensionssystemet inte hade funnits med hjälp av data från LNU Deltidspension Ett sätt att höja antalet arbetade timmar i ekonomin? kopplat till registerdata. Hennes resultat pekar på att delpensionssystemet reducerar såväl antalet heltidsarbetande som antalet som lämnar arbetslivet före ordinarie pensionsålder (främst genom förtidspension). Övergången från heltidsarbete (fram till ålderspensionen) till delpension är den vanligaste effekten för män (av männen som tar delpension) men inte för kvinnor (av kvinnorna som tar delpension). I båda fallen ligger talen under de tal vi beräknat ovan. Det tyder på att antalet arbetade timmar ökade som en följd av delpensions- systemet. Det går inte att utesluta att andelen som annars skulle ha valt att deltidsarbeta kan ha ändrats efter den period som behandlar. Vi skall dock här utgå från att beteendet inte har föränd- rats. Det skulle dock som framhåller vara mycket intressant att gå vidare med utnyttjande av senare levnadsnivåundersökningar (de finns nu också ). I tabell 12 förs analysen ett par steg vidare. Vi beräknar föränd- ringen av det genomsnittliga antalet arbetade timmar med utnytt- jande av uppgifterna vad gäller antalet arbetade timmar före och efter delpensioneringen och värdena från (1994) om alter- nativ sysselsättning om delpensionssystemet inte hade funnits. Både den positiva effekten (arbetar på deltid i stället för att vara heltidspensionerad) och den negativa (en minskning av arbets- tiden) ingår alltså. Av tabellen framgår att i genomsnitt ökar antalet timmar per deltidspensionerad med mellan 4 och . Talen är betydligt högre för kvinnor (8.2 9.0 timmar) än för män (1.4 2.3 timmar). Den totala effekten beror ju dessutom på hur många som är delpensionerade – och antalet delpensionärer var betydligt fler än . Effekten blir nästan 6.7 miljoner arbetstimmar och nästan 10.6 miljoner arbetstimmar. Deltidspension Ett sätt att höja antalet arbetade timmar i ekonomin? Beräknad arbetstidseffekt per deltidspensionerad person och total effekt vad gäller antalet arbetade timmar givet att av männen och av kvinnorna annars skulle ha arbetat som tidigare (i flertalet fall heltid) och i annat fall inte skulle ha förvärvsarbetat Total effekt i tusentals timmar under delpensionär givet att antalet sätts för de som arbetat Total effekt i tusentals timmar givet att för de som arbetat mer Källa: Beräknat från tal från (1994) vad gäller andelarna som skulle fortsatt arbeta som tidigare resp. slutat arbeta om inte delpensionssystemet funnits och från tabell 11 vad gäller antalet arbetade timmar före och efter delpensioneringen. Sammantaget blir alltså effekten att delpensionssystemet ökar det totala antalet arbetade timmar speciellt bland kvinnorna. Det bör understrykas att det är viktigt att gå vidare med nya undersök- ningar som bygger på databaser som innehåller fler observationer och täcker . I nästa avsnitt diskuteras hur sådana undersökningar skulle kunna utformas. 9Hur kan man undersöka effekterna av det svenska delpensionssystemet? Att delpensionssystemet är avvecklat hindrar inte att det fort- farande går att undersöka det. Genom en kombination av olika registerdata bör det vara möjligt att konstruera en paneldatabas som skulle kunna användas för att besvara olika frågor. Deltidspension Ett sätt att höja antalet arbetade timmar i ekonomin? Vilka blev delpensionerade? Med en longitudinell databas går det att undersöka hur faktorer som hälsa (tidigare sjukskriv- ningar), utbildning och sektor påverkar vilka som går till del- pension, förtidspension och fortsatt heltidsarbete. Påminner de delpensionerade hälsomässigt mer om de förtidspensionerade eller mer om dem som fortsätter att arbeta utan att uppbära pension (med konstanthållning för bl.a. ålder, kön, civilstånd och utbildning)? Förändras den relativa betydelsen av de fak- torer som påverkar valet när ersättningsnivån förändras? Hur påverkar delpensionering individens benägenhet att vara sjukskriven eller att senare förtidspensioneras jämfört med om individen fortsatt att arbeta (på heltid) utan delpension? Även i detta fall bör det ske en konstanthållning för variabler som hälsa, utbildning, sektor, ålder, kön och civilstånd. En databas av denna typ kan också användas för undersöka den grupp som arbetar som de uppbär någon form av pension eller annan form av inkomst. Även om deltidsarbetet har minskat i och med avvecklingen av delpensionssystemet så är det ändå många, framför allt kvinnor, men också män, som arbetar deltid mellan 60 och 65. För en stor del av de anställda (ett undantag är en andel av de som är privat anställda) finns det registeruppgifter om arbetstiden uttryckt som andel av heltid. Tillsammans kan denna typ av undersökningar ge resultat som gör att det är möjligt att beräkna vilken effekt delpensionssystemet har dels på antalet personer i arbetskraften, dels på antalet arbetade timmar. Det ger ett bättre underlag för att diskutera om ett del- pensionssystem bidrar till att öka eller till att minska antalet arbets- timmar i ekonomin. En annan viktig uppgift är att undersöka hur avtalspensions- systemen påverkar valet mellan delpension inom ålderspen- sionssystemet, att arbeta kvar fram till och att helt lämna arbetslivet. Det finns en del som talar för att dessa system, med undantag av det nya systemet för statligt anställda, gör det ofördelaktigt att ta en tidig ålderspension på deltid för dem som har en inkomst över taket i socialförsäkringssystemet. En kalkyl av ett antal typfall vore en start på en sådan under- sökning. Deltidspension Ett sätt att höja antalet arbetade timmar i ekonomin? Det finns också goda skäl för att tidigt göra en undersökning av det nya delpensionssystemet för statligt anställda. I ett första steg vore det rimligt att undersöka vilka det är som väljer att söka och vilka som beviljas en delpension. , ., , . och Ghent, , (2003), Phasing into Retirement, NBER Working Paper 9779. , och , . (2003), Gradual Retirement: An Additional Option in Work and Retirement, North Ame- rican , Vol. 7, no. 3, 62-74. (2002), The Role of Multiemployer Defined Benefit Plans in an Era of Phased Retirement, Retirement Implications of Demographic and Family Change Symposium, , 2002. Delsen, och Reday-Mulvey, (red.) (1996), Gradual Retirement in the Countries, Aldershot: Dartmouth. Ginsburgh, (1985), Flexible and partial retirement for Norwegian and Swedish workers, , Vol. 108, no. 10, 33-43. Gustman, . och Steinmeier, . (1981), Partial Retirement and the Analysis of Retirement Behavior, NBER Working Paper 763. , (2001), Why Icelanders Do Not Retire , : Pensionsforum. , Per (2003), Kollektivavtalade tjänstepensioner som incitament för högre arbetskraftsdeltagande, Promemoria, Senior 2005, Äldrepolitik för framtiden. Latulippe, och , (2000), Partial Retirement and Pension Policy in Industrialized Countries, , Vol. 138, no. 2, 179-195. OReilly, och , (red) (1998), Part-Time , : Routledge. Penner, ., Perun, och , (2002), Legal and Institutional Impediments to Partial Retirement and Part-time Work by Older Workers, : . Deltidspension Ett sätt att höja antalet arbetade timmar i ekonomin? Pierson, (2000), Increasing Returns, , and the Study of Politics, , Vol. 94, no. 2, 251-267. (2000), Older workers: employment and retirement trends, , October, s. 19-30. (1994), Delpensioneringen . (1995), Delpensioneringen . Sta- tistikinformation 1995:1. , (1997), Delpensioneringen , Sta- tistikinformation Is-I, 1997:2. (2001), RFV Redovisar 2001:3, Delpen- sionärerna – vilka är de?. , , , och , (red.) (1991), The Problem of Youth: the Regulation of Youth Employment and Training in Advanced Economies, : . Scahill, . och Forman, (2002), Protecting Participants and Beneficiaries in a Phased Retirement World, Retirement Implications of Demographic and Family Change Symposium, , 2002. SFS 1979:84, Lag om delpensionförsäkring. SFS 1987:364, 1990:671, 1992:1743, Lag om ändring av lagen om delpensionförsäkring. , (red.) (2003), Varför är svenskarna så sjuka?, : . , (2003), Raising the Pensionable in , & AARP, January. , (1994), in the , doktorsavhandling, Ithaca: . Wadensjö, (1991), Partial Exit: , i , , och , (red. ), Time for Retirement: Comparative studies of early exit from the labor force, : . Wadensjö, (1993). Partial Exit Options in : Recent and Future Changes, Generations, Vol. 17, no. 4, 15-19. Wadensjö, (1996), Gradual Retirement in " i och (red. ), Gradual Retire- ment in the Countries, Aldershot: Dartmouth. Deltidspension Ett sätt att höja antalet arbetade timmar i ekonomin? Wadensjö, och , (2000), Arbetslinjen för äldre i praktiken. En rapport för Revisorer, : . Weaver, R. (2003), The Politics of Public Pension Reform, at . Wise, (1990), Partial and Flexible Retirement: , The Gerontologist, Vol. 30, no. 3, 355-361. , (2002), The first part-time economy in the world: a model to be followed?, , Vol. 12, no. 1, 23-42. , (2002), Defined Benefit Plans in an Era of Phased Retirement, Protecting Participants and Beneficiaries in a Phased Retirement World, Retirement Implications of Demographic and Family Change Symposium, , 2002.