sou · GRB3115 · 2004-01-01 00:00:00 — När det gäller företag med uteslutande fjärrvärme- verksamhet förekommer gemensamma ledningsfunktioner främst med andra företag inom samma bransch, det vill säga gemensamma ledningsfunktioner med andra fjärrvärmeföretag. sökta fjärrvärmeföretag är det 114 företag som enbart sysslar med fjärrvärmeverksamhet. Av dessa 114 är det 70 värmeföretag som har gemensam VD med andra fjärrvärmeföretag. 11 av de 114 företagen har gemensam VD med ett elnätsföretag. I resterande 108 företag som sysslar med fjärrvärme ligger fjärr- värmeverksamheten inom ramen för en annan verksamhet, såsom elnät elhandel eller elproduktion. Specifikt ur fjärrvärmesynvinkel har vi har inte kartlagt förekomsten av gemensamma ledningsfunk- tioner mellan företag med blandad verksamhet, såsom fjärr- värme/elnät/elhandel, i förhållande till övriga. Sådana företag har i regel räknats som nät- eller elhandelsföretag och framträder istället i den del av studien som behandlar detta marknadssegment. När det gäller elsektorn är gemensamma ledningsfunktioner som mest vanliga i de mindre koncernerna. I koncerner med upp till 10 000 uttagspunkter har av nätföretagen gemensam VD med ett elhandelsföretag. I gruppen 20 000–50 000 uttags- punkter har av nätföretagen gemensam VD med ett elhandelsföretag. Gemensam styrelserepresentation, i betydelsen att hela eller en majoritet av styrelsen i ett elhandelsföretag också är ledamöter i ett nätföretag, förekommer i ungefär samma utsträck- ning som gemensamma VD-funktioner. Bland koncerner i nämnda storleksklasser är det vanligt att elhandelsföretaget överlåtits. Alternativt sker elhandeln genom ett s.k. gemensamt elhandels- företag som samägs av ett varierande antal små eller medelstora energikoncerner. I dessa fall förekommer i regel inte gemensamma ledningsfunktioner. Resultaten pekar mot att i de koncerner med färre än 50 000 uttagspunkter, som har avyttrat elhandelsverksamheten eller bedriver den i ett med andra koncerner/nätföretag gemensamt och minoritetsägt elhandelsföretag, i regel inte har gemensamma ledningsfunktioner mellan nätverksamhet och elhandel. Ett genomgående intryck av intervjuerna är att de som är ensamma om sin ledningsfunktion i koncernen genomgående haft en uttalad ambition att övertyga intervjuaren om att separerade lednings- funktioner i små energikoncerner är skadliga för verksamheten och i förlängningen för konsumenterna. De intervjuade i denna del har Bilaga 2 SOU 2003:115 staplat en mängd argument av till synes blandad dignitet på varandra. De intervjuade i denna del drar genomgående slutsatsen att en ny VD måste anställas efter extern rekrytering. Likaledes samstäm- migt uppges att denne nye VD inte kan ha operativa uppgifter vid sidan av sin ledningsfunktion. Det finns emellertid i andra branscher många företag i samma storlek som de här aktuella, och med en motsvarande riskexponering, där VD också har operativa uppgifter. Det har i intervjuerna inte framkommit att energi- branschen skulle ha några speciella förhållanden som kan motivera att VD enbart skall ha ledningsfunktioner. Tvärtom framhålls i de två intervjuer med koncerner som har separerade ledningsfunk- tioner, att en sådan arbetsfördelning är både nödvändig och av flera skäl lämplig. En faktor som kan antas ha påverkat resultaten är att VD skulle komma att beröras personligen av en regelförändring som den föreslagna. Den skulle nämligen leda till att VD får dela sitt ansvarsområde med ytterligare en person. En av de intervjuade belyser detta förhållande när han aktualiserar frågan om att själv se sig om efter nytt jobb eftersom hans ansvarsområde skulle minska. Vi bedömer att denna omständighet utgör en styrka i materialet. Det personliga engagemanget har varit uppenbart under intervjuarbetet. Detta kan antas utgöra en garant för att alla eventuella negativa effekter av ett förbud, som de intervjuade kunnat komma på, har blivit allsidigt belysta. Däremot ska givetvis vägas in att intervjuresultaten i denna del utgör en partsinlaga. Denna omständighet skall också beaktas då argumenten värderas. En effekt härav är också att eventuella fördelar med separata ledningsfunktioner, eller risker med gemensamma ledningsfunk- tioner, knappast framkommit i de fem första intervjuerna. Ett allmänt intryck av intervjuerna är att de intervjuade överdrivit när det gäller behovet av extern rekrytering och renodling av ledningsuppgifterna för de rekryterade. Det kan, med hänsyn till vad som framkommit i övrigt, inte anses troligt att de mindre koncernerna måste nyrekrytera i en sådan omfattning som upp- givits i fall gemensamma ledningsfunktioner skulle komma att förbjudas. I en stor andel av fallen, kanske en övervägande andel, torde en medarbetare med ansvar för t.ex. marknad eller elnät också kunna vara VD. I andra fall kan en sådan lösning av olika skäl vara mindre lämplig. När det gäller effekterna av ett förbud mot gemensamma ledningsfunktioner är resultaten inte entydiga. Här ska först understrykas att underlaget inte är tillräckligt för att generellt kunna bedöma effekterna av ett förbud. En aspekt är att undersökningen av branschföreträdarnas uppfattningar och attityder i denna del har begränsats till sammanlagt 7 intervjuer. Intervjupersonerna har emellertid varit mycket samstämmiga. Samma argument och teman har återkommit, med varierande styrka och med något olika infallsvinklar. Vi bedömer mot denna bakgrund att ett utökat antal intervjuer inte skulle ha gett någon påtaglig förändring av huvudresultaten, även om ett eller annat nytt argument kan förväntas ha framkommit. I fall där en ny VD måste rekryteras externt, kan kostnaderna antas öka med betydande belopp ställt i relation till avkastning och omsättning i små koncerner. I övriga fall bör kostnaderna stanna på en nivå motsvarande den för separata styrelsefunktioner. I den delen hade de intervjuade inga invändningar av betydelse. Hur stor denna belastning skulle bli för företagen är dock inte möjlig att värdera utan en mer ingående analys av företagens ekonomiska förhållanden än som varit möjlig inom ramen för förevarande projekt. Bedömningsunderlaget bör därför kompletteras med en opartisk utvärdering genom beräkningar utifrån de faktiska ekonomiska förhållandena i ett antal representativa koncerner i varierande storlek. En viktig källa utgörs här av företagens årsredovisningar. Ett bestående intryck av utredningsarbetet är att de små koncernerna, med färre än 10 000 nätkunder, i regel bedömt som mest affärsmässigt att ha gemensamma ledningsfunktioner i koncernen. De koncerner i samma storleksklass, som dragit mot- satt slutsats, är försvinnande få. Detta är en viktig del av underlaget för bedömning av om ett förbud kan antas ge oönskade ekonomiska effekter för de små företagen. En trolig effekt av ett förbud är med hänsyn härtill, och mot bakgrund av utrednings- resultaten, att åtgärden skulle driva på strukturomvandlingen i riktning mot större koncerner. Det gäller särskilt på marknaden för elhandel och elproduktion. Bilaga: Intervjuguide delade ledningsfunktioner tala så fritt ur hjärtat som möjligt i syfte att inte styra svaren. Om det är nödvändigt för förståelsen kan man dock, försiktigt, exemplifiera enligt parenteser nedan. Anteckna svaren på separat papper. Bocka av i rutorna efter genomgången eller överhoppad fråga. När intervjun bokats har IP informerats om bakgrunden till uppdraget och intervjun. Repetera detta snabbt och understryk att ett huvudsyfte med intervjun är att utreda effekterna för företagen i ett brett perspektiv av ett eventuellt förbud mot delade ledningsfunktioner. Beskriv nätverksamheten och vilka allmänna strategier ni tillämpar. Vilken utbredning har nätet i huvudsak? Hur fördelar sig nätkunderna i olika kategorier? Hur mycket el överförs nu och hur ser trenden ut? Hur förväntas verksamheten utvecklas ? Beskriv elhandelsverksamheten och vilka allmänna strate- gier ni tillämpar. Hur stor andel köps respektive produceras i egen regi? I vilka områden finns era elhandelskunder i huvudsak? Hur fördelar sig elkunderna på olika kategorier till antal Hur mycket el säljer ni nu och hur ser trenden ut? Hur förväntas verksamheten utvecklas ? Fjärrvärme (i förekommande fall) Ny eller gamla produktionsanläggningar/nät. Utbyggnadstakt fram till nu och ? Vilka företag i koncernen har gemensam VD ? Vilka direkta ekonomiska fördelar finns med gemensam VD. Vad ser du för andra fördelar med att ha samma VD i flera av koncernens bolag, bortsett från direkta ekonomiska effekter. Direkta kostnader (som en följd av organisations- förändringar) Indirekta kostnader (som en följd av t.ex. minskad effektivitet eller överblick, administrativa, praktiska eller andra åtgärder som behövs) Direkta kostnader (som en följd av organisations- förändringar m.m.?) Indirekta kostnader (som en följd av t.ex. minskad effektivitet eller överblick, administrativa, praktiska eller andra åtgärder som behövs) Påverkas produktionen av el från förnyelsebara energikällor av ett förbud som det föreslagna? Vad påverkar i så fall mest, förbudet mot gemensam VD eller förbudet mot gemensam styrelse? (Hur påverkas produktion, invester- ingar, policy etc.?) Vilken del av förbudet skulle upplevas som svårast att efter- leva, den som avser VD eller den som avser styrelse- ledamöter, varför. Något annat som du känner att du vill tillägga? Stort tack för din medverkan! Vissa strukturfrågor i fjärrvärmesektorn Rapport av i för (N 2003:03) Fjärrvärmeverksamhet bedrivs ofta inom integrerade energikoncer- ner där också elhandel, elproduktion och nätverksamhet ingår. I många fall drivs fjärrvärmeverksamheten även i samma juridiska person som elproduktion, elhandel eller nätverksamhet. Fjärrvärme- utredningen (N 2003:03) har enligt sina direktiv (2002:160, 2003:77 och 2003:102) bl.a. i uppdrag att överväga behovet av skärpta regler och tillsyn av särredovisning av fjärrvärmeverksam- het i syfte att undvika korssubventionering och prisdiskriminering mellan konkurrensutsatt verksamhet och verksamhet som utgör ett legalt eller naturligt monopol. ECON redovisade på uppdrag av bl.a. Fjärr- värmeutredningen en kartläggning av i vilken utsträckning gemen- samma ledningsfunktioner förekommer mellan nät-, elhandels- och fjärrvärmeföretag. Med gemensamma ledningsfunktioner menas här att VD och/eller styrelse utgörs av samma personer i olika företag. Uppdraget omfattade också att närmare belysa företagens uppfattning om konsekvenserna av ett förbud mot gemensamma ledningsfunktioner av den typ som föreslogs i prop. Av utredningen framgick att det enligt SCB:s företagsregister finns sammantaget drygt 220 företag som bedriver fjärrvärmeverk- samhet (SNI-kod 40300). Av dessa har drygt hälften till SCB redo- visat att de uteslutande bedriver fjärrvärmeverksamhet. Övriga har redovisat en blandad verksamhet, som förutom fjärrvärmeverksam- het också innefattar t.ex. elhandel, elproduktion eller nätverksam- het i olika konstellationer. 1 ECONs rapport (2003-054) Gemensamma ledningsfunktioner i energisektorn. Av rapporten framgick också att av de företag som uteslutande bedriver fjärrvärmeverksamhet, har sammanlagt 6 företag gemen- samma ledningsfunktioner med företag inom övriga delar av energi- sektorn, t.ex. elhandel eller nätverksamhet. Fjärrvärmeföretagens verksamhetskombinationer i sep- tember 2003 Fjärrvärme, elproduktion och verk- Fjärrvärme och verksamhet utanför Av tabell 1 framgår att nästan hälften av de företag som bedriver fjärrvärmeverksamhet gör det i kombination med t.ex. elhandel och/eller elproduktion alternativt med nätverksamhet eller verk- samhet utanför energisektorn. Det finns också ett mindre antal företag med enbart fjärrvärme, som har en nära koppling till elhan- del och elproduktion genom gemensamma ledningsfunktioner.2 Mot den beskrivna bakgrunden kan frågan ställas vilken vikt eller andel fjärrvärmeverksamheten har i de aktuella företagen uttryckt i exempelvis andel av företagens samlade omsättning. Dessutom är det av intresse att belysa vem som äger företagen och vilken kund- struktur de har. 2 Se a.a sid 15 f. har uppdragit år ECON att närmare belysa berörda förhållanden bland de sammanlagt 60 företag i tabell 1 (26 + 15 + 19), som bedriver fjärrvärmeverksamhet i kombination med elhandel och/eller elproduktion samt hos de 6 företag med enbart fjärrvärmeverksamhet, som har gemensamma ledningsfunk- tioner med andra energiföretag. Urvalet av företag har gjorts i enlighet med uppdragsgivarens ovan redovisade önskemål. Datafångsten har skett genom telefoninter- vjuer. En enkel intervjumall har upprättats som stöd för intervju- arbetet. Samtliga 66 företag har sökts för intervju. Då svar inte erhållits, har minst fyra nya kontaktförsök gjorts. Intervjuerna har genomförts den 3–. I samtliga fall avser frågorna data ur årsredovisningen för eller, beträffande kundantal och ägarstruktur, förhållandena /2003. Resultaten skall enligt uppdraget redovisas . Svarsfrekvensen uppgår till vilket är en hög svarsfrekvens i intervjuundersökningar generellt och mycket hög i förevarande fall bl.a. med hänsyn till den korta projekttiden. I de största företagen såsom Fortum, , och har det dock genomgående varit svårt att få fram data. Det beror på att det varit svårt att få kontakt med rätt personer, men också på att organisationsförändringar, uppköp och försäljningar förekommer ofta i dessa koncerner. Ett exempel är , där det enligt uppgift inte bedrivs någon verksamhet. Företaget är dock registrerat som kombinerat fjärr- värme- och elproduktionsföretag. I andra fall, som när det gäller , med många affärsområden i samma bolag, har tiden inte medgivit en närmare utredning av fjärrvärmeandelen i bolaget. Det anförda leder till att några säkra slutsatser inte kan dras beträffande fjärrvärmeverksamheten inom de största koncernerna. När det gäller övriga företag i den undersökta gruppen ger resulta- ten däremot en god bild av de verkliga förhållanden i de avseenden som undersökts. Ej anträffbar, sjukdom, tjänsteresa, konferens etc. Felförd SNI-kod eller ändrad verksamhet Företaget upphört, sålt, vilande, ej verksamhet etc. När det gäller möjligheterna till insamling av dataunderlag finns en tydlig skillnad mellan å ena sidan elhandel och överföring av el och å andra sidan fjärrvärmebranschen. När det gäller uppgifter om fjärrvärme saknas i stor utsträckning branschgemensamma redovis- ningsrutiner och kriterier för hur data skall kvantifieras. Antalet kunder mäts t.ex. på olika sätt i fjärrvärmesektorn medan alla nätföretagen uppger uttagspunkter utifrån samma utgångspunkter. Det är också vanligt att fjärrvärmeverksamhet samredovisas med elhandel, också i kommunala energibolag.3 Det leder till att omsätt- ningsdata och andra ekonomiska uppgifter, som specifikt gäller fjärrvärmeverksamheten, inte är helt lätta att få fram oavsett metod. Kvalitativ metod kan emellertid leda längre än kvantitativ. Inom elsektorn däremot, ställs krav på redovisning av en rad nyckeltal genom de särskilda rapporter nätföretagen skall inge till Nätmyn- digheten. Detta ger, i kombination med kravet på särredovisning, ett gott underlag för genomlysning och analys av den aktuella branschen. Ett allmänt intryck är alltså att fjärrvärmesektorn är svår att beskriva på grund av bristande tillgång på tillförlitliga data av ett sådant slag att jämförelser och sammanställningar blir rättvisande och meningsfulla. 3 Enligt 7 kap 2 § ellagen (1997:857) skall elproduktion, elhandel och fjärrvärmeverksamhet, som sker i kommunala bolag, drivas affärsmässigt och redovisas särskilt. Bestämmelsen om särredovisning gäller i förhållande till andra verksamheter och regeln innebär inget förbud mot att de nämnda verksamheterna redovisas tillsammans. Resultaten av föreliggande undersökning ger emellertid en inblick i en del av fjärrvärmesektorn, som inte är möjlig att åstad- komma utifrån tillgänglig statistik. Av bortfallsanalysen framgår att underlaget inte räcker för en närmare bedömning av de största energikoncernernas, m.fl, förhållanden när det gäller fjärrvärmeverksamhet. Här skall dock beaktas att dessa trots allt svarar för en mindre del, , av den samlade fjärr- värmeproduktionen, men också att stora energikoncerner har goda möjligheter att organisera eller omorganisera sin verksamhet utan de skadliga effekter som eventuellt kan bli följden för mindre företag.4 Det är också de små och medelstora fjärrvärmeföretag som, mot bakgrund av utredningens uppdrag, är av särskilt intresse i förevarande sammanhang. När det gäller dessa företag ger under- sökningen en god bild av den samlade omsättningen, fjärrvärmens andel härav, ägarförhållanden och kundstruktur i undersökta delar. Ett allmänt intryck av intervjuarbetet är också att intervjuper- sonerna, som uteslutande haft ledande ställningar i företagen, såsom VD, ekonomi- eller marknadschef, inte kunnat besvara frågor om t.ex. fjärrvärmens andel i verksamheten utan att gå till- baka till företagets räkenskapshandlingar. Ytterst få har ansett sig kunna redovisa någon spontan uppfattning även då ungefärliga uppgifter om andelar eller antal kunder av olika typ har efterfrågats. I undersökningen har framkommit att det finns ytterligare tre företag med enbart fjärrvärmeverksamhet utöver de sex som kunnat identifieras genom SCB:s statistik. Det tycks i två fall bero på felaktig SNI-kod och i ett fall på att verksamheten änd- rat inriktning. I några fall förekommer att fjärrvärmeföretagen delat på verksamheten på så sätt att distribution av fjärrvärme sker i ett bolag försäljningen i ett annat. 4 , och producerade sammanlagt drygt fjärrvärme enligt officiella uppgifter från koncernerna. Kundstrukturen varierar kraftigt. I ett par fall finns endast en kund. Kunder utgörs där av ett distributionsföretag som, t.ex. i kombina- tion med elhandel, säljer värmen till slutförbrukarna. finns en kombination av enskilda villahushåll och övriga förbrukare, som kan utgöras av bostads- och fastighetsföretag och andra närings- idkare samt kommunala förvaltningar. Fördelningen mellan villor och övriga kunder varierar också kraftigt mellan huvudsakligen villor och ett mindre antal övriga kunder till motsatt förhållande. En viss korrelation föreligger givetvis mellan storlek på företag och antal kunder, men sambandet är inte entydigt. Få stora kunder förekommer ibland och många små i andra fall. I några fall finns ungefär lika många villakunder som övriga. Det förekommer dock att villor ansluts i grupp genom ett abonnemang, som kan innehas t.ex. av en samfällighetsförening. De har i sådana fall registrerats som en kund. Kommunalt ägande dominerar helt. En mindre grupp av företag är samägda i varierande grad mellan kommuner och respektive . I några fall, främst bland de mindre företagen, ägs företaget av en ekonomisk förening. Medlemmarna i före- ningen utgörs då såväl av fysiska personer som av företag av olika slag. Mellan 3 000 och 5 000 medlemmar är en vanlig storlek på sådana ekonomiska föreningar. Resultaten av intervjuerna visar på mycket en splittrad bild. Såväl storlek som andel fjärrvärme samt kundantalen och dess fördelning mellan villakunder och övriga varierar avsevärt. Några tydliga mönster framträder knappast. Det är därför inte ändamålsenligt att beskriva resultaten i tabellform. Med hänsyn härtill har vi valt att redovisa resultaten kvalitativt utifrån kategorier av fjärrvärmeföre- tag, som ändå i viss mån kan urskiljas. Vi utgår från storleken på den samlade omsättningen i de undersökta företagen. 2.3.1 Små företag med stor andel fjärrvärme De tretton minsta företagen som intervjuats hade samlade omsätt- ningar mellan ca 5 miljoner och ca . Andelen fjärrvärme är generellt sett hög bland de minsta företagen. Här återfinns sju företag som uteslutande bedriver fjärrvärmeverksam- het. I fyra företag svarade fjärrvärmen för mellan av den samlade omsättningen. I ett företag utgjordes av totalomsättningen på 60 miljoner av fjärrvärme och i ett annat företag svarade fjärrvärmen för , räknat utifrån en total omsättning om . Antalet kunder varierar stark i denna grupp, mellan 1 och 600, beroende på i vilken utsträckning enskilda villor med egna abon- nemang är anslutna. I fallet med en enda fjärrvärmekund utgörs denna av ett distributionsföretag inom samma koncern. Ungefär hälften av de minsta företagen är i sin helhet kommunal- ägda. Tre företag ägs av ekonomiska föreningar Två företag ägs till av kraft respektive Lunds energi. I två fall förekommer hälftenägande mellan kommun och privat företag inom industri- respektive energisektor. Gruppen omfattar samtliga företag utom de beskrivna och de allra största med omsättningar . Företagen i gruppen, sammanlagt 28 stycken, har totalomsätt- ningar mellan 73 miljoner och . Andelen fjärrvärme varierar mycket kraftigt, mellan av den samlade omsättningen. har en fjärrvärmeverksamhet som motsvarar av omsättningen. Fem av dessa har en fjärrvärme- andel mellan och fem har en fjärrvärmeandel mellan . Sju medelstora företag har en fjärrvärmeverksamhet som mot- svarar ungefär hälften av omsättningen, mellan . , har en fjärrvärmeandel av omsätt- ningen. Andelen fjärrvärme varierar här mellan . Fyra av dessa företag bedriver enbart eller nästan enbart fjärrvär- meverksamhet med fjärrvärmeandelar mellan av omsättningen. Antalet kunder varierar avsevärt mellan 80 i ett av de minsta före- tagen i gruppen och totalt 8 000 i det näst största företaget. Antalet villakunder är som minst 30 i det företag som har totalt 80 kunder och 6 700 i det näst största företaget i gruppen. Det största före- taget i gruppen har 2 200 kunder, varav 1 400 villakunder. 19 av 28 medelstora företag ägs till av en eller flera kommuner. Företagen ägs ofta via andra företag i ett eller flera led, såsom moderbolag eller holdingbolag. I några fall är företaget sam- ägt mellan två eller flera kommuner. I sju företag delas ägandet mellan en kommun och eller . Fördelningen av ägarandelarna varierar bland dessa företag. I fyra av fallen är kommunen hälftenägare. I ett fall är den kommunala ägarandelen och i ett annat fall . I ett fall äger och kommunen resten. I ett företag delas ägandet jämnt mellan en kommun och . Ett företag, som tillhör de mindre i gruppen med en total omsätt- ning på , ägs av en ekonomisk förening. De 11 största företagen i undersökningen, med en totalomsättning mellan 580 miljoner och , uppvisar i stort sett samma, ganska spridda resultat när det gäller andelen fjärrvärme. har en fjärrvärmeandel kring av totalom- sättningen. Den varierar här mellan . Två företag har fjärrvärme. Tre företag har en fjärr- värmeandel som överstiger , varav två har fjärrvärme. Ett företag i denna grupp har en fjärrvärme- verksamhet som motsvarar av den samlade omsätt- ningen. Bland de största företagen finns ett som säljer all fjärrvärme till en och samma kund. Också här är kunden ett distributionsföretag som säljer värmen vidare till slutförbrukarna. I övrigt varierar anta- let kunder i denna grupp mellan ca 1 500 och ca 10 000 och antalet villakunder mellan ca 500 och ca 7 000. Också bland de 11 största företagen dominerar kommunerna som ägare. är helägda kommunala bolag. I ett fall är kom- munen dominerande ägare och är mino- ritetsägare. Fyra företag ägs till av eller . Det största förtaget bland de intervjuade är , som är ett helägt kommunalt bolag med en totalomsättning om ca . Omkring hälften av de företag som bedriver fjärrvärmeverksamhet i landet bedriver också annan verksamhet. Sådan verksamhet kan utgöras av nätverksamhet, elproduktion och/eller elhandel i olika Verksamhet utanför den egentliga energisektorn förekommer också. När det gäller fördelningen mellan fjärrvärmeverksamhet och annan verksamhet är bilden ganska diffus. Det finns en tendens att de minsta företagen i undersökningen har en högre andel fjärr- värme än övriga. Dessutom har större företag självfallet i regel fler kunder än de mindre, men åtskilliga undantag finns.