sou · GRB3114 · 2004-01-01 00:00:00 — Det hade bedrivits en sådan tidigare men den var öppen en- dast för redan anställd personal inom polisen (s.k. civilanställd per- sonal). Det antogs 24 studenter till kursstarten . Det är som har utvecklat metoderna för distansutbild- ningen. Att studera på distans innebär att merparten av studierna kan bedrivas från de studerandes respektive hemorter. Vissa delar av utbildningen är dock förlagd till samt till polisut- bildningarna vid universiteten i och . De studerande är dessutom knutna till olika polismyndigheter, där en del av de prak- tiska övningarna som ingår i polisprogrammet genomförs. Distansutbildningen bedrivs via nätet, genom instruktionsvideor och videokonferenser samt genom närutbildning vid en polismyn- dighet eller vid . Grundutbildningen till polis omfattar fyra terminers heltidsstu- dier (80 poäng). Den första terminen på polisprogrammet beteck- nas som en bastermin, avsedd att ge den studerande grundläggande teoretiska kunskaper samt en del teoretiska färdigheter. Under de tre följande terminerna tillämpas en problemorienterad metodik. Det innebär att undervisningen utgår från verklighetsbaserade hän- delser eller fall som studenterna skall analysera m.m. Under hela utbildningen varvas teori med praktiska övningar. Stor vikt läggs då vid studentens uppträdande och förhållningssätt till andra männi- skor. Varje termin genomför de studerande ett fördjupat arbets- platsbesök, s.k. SAO. Dessa besök genomförs dels vid en polis- myndighet, dels vid andra myndigheter eller organisationer. Erfa- renheterna från SAO följs upp och återförs till utbildningen. Efter examen följer en sex månaders praktikutbildning (aspi- rantutbildning) vid en polismyndighet. Studierna på polisprogrammet omfattar följande moment eller kur- ser. Grunder för polisiärt arbete (20 poäng). I kursen ingår, förutom en kortare introduktion, momenten rättsordningen, polisens uppdrag och roll i samhället, ordning och trygghet, trafiksäkerhet och trafik- övervakning (inklusive fältstudier) samt kriminologi och brottsföre- byggande arbete. Polisiärt arbete A (20 poäng). I kursen ingår straffrätt, förmögen- hetsbrott, allmän förvaltningsrätt, narkotikabrottslighet (inklusive fältstudier) samt rasism, diskriminering och ordningsstörning. Polisiärt arbete B (20 poäng). I kursen ingår trafiksäkerhet, trafik- övervakning, trafikutredningar, brottsutredningar (inklusive fältstudi- er) samt ungdomar, normer, kultur och brott. Polisiärt arbete C (20 poäng). I kursen ingår momenten familje- våld (inklusive fältstudier), psykiskt störda och socialt utsatta, större händelser samt summering, analys och reflektion. Den långa aspirantutbildningen äger rum vid en po- lismyndighet. Utbildningen sker under handledning av en erfaren polis som är särskilt utbildad för detta ändamål. Utbildningen följer en särskild kursplan. Under utbildningen ges den studerande tillfäl- le att fördjupa och tillämpa sina tidigare förvärvade kunskaper. Ut- bildningen inriktas på sådana uppgifter som polisaspiranten kom- mer att arbeta med under sina första år i polisyrket. Utbildningen genomförs till största delen inom närpolisorganisationen. En tillbringas även vid en kriminalpolisenhet. Därutöver kan () vid en traditionell utryckningsverksam- het ingå i utbildningen. Efter godkänd aspirantutbildning kan polisaspiranten söka an- ställning som polisassistent. 6.6Särskilt om polisutbildningarna i och Som framgått bedrivs polisutbildning numera vid såväl som . Utbildningarna där bedrivs på uppdrag av RPS. De formella förutsättningarna för att bedriva uppdragsutbildning vid de båda universiteten var att regeringen medgav vissa undantag från bestämmelser i den numera upphävda förordningen (1997:845) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. En bestämmelse som undantogs av regeringen var den som anger att uppdragsutbildning måste anknyta till sådan grundläggande högskoleutbildning som har examensrätt för (3 § för- sta stycket förordningen om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor). För universitets del konstaterades i regeringens beslut helt enkelt att polisutbildningen bara delvis knyter an till den grundläg- gande högskoleutbildningen som har examensrätt för. För universitets del gjordes av samma skäl undantag såvitt gällde kurser inom rättsvetenskap. Uppdragen från RPS till de båda universiteten avser inte heller personalutbildning eller någon annan sådan utbildning som avses i bestämmelsen i 4 § i den nu nämnda förordningen. Regeringen medgav därför undantag även från den bestämmelsen. För den polisutbildning som bedrivs vid kon- staterade regeringen också att det uppdrag som RPS ville ge univer- sitetet även innefattade moment som är att betrakta som färdig- hetsträning. Bl.a. eftersom sådan utbildning inte utgör en utbild- ning som enligt vissa högskoleförfattningar får bedrivas vid univer- sitet och högskolor ansåg sig regeringen inte kunna medge att Väx- jö universitet bedrev dessa moment som en uppdragsutbildning. För universitets del gjordes inget motsvarande uttalande från regeringens sida. Regeringen föreskrev dessutom att uppdragsutbildningen fick bedrivas endast under förutsättning att regeringen godkände ett mellan RPS och respektive universitet upprättat avtal om upp- dragsutbildningen. Sådana godkännanden har lämnats. Av såväl re- geringens beslut som de två uppdragsavtalen framgår att uppdrags- utbildningen är begränsad till att avse polisprogrammet. bildning omfattas således inte av vare sig regeringens beslut eller uppdragsavtalen. 6.6.2Uppdragsavtalen mellan RPS och respektive universitet Enligt uppdragsavtalen mellan RPS och respektive universitet gäller bl.a. följande. RPS ansvarar för antagningen av de sökande samt fastställer ut- bildningsplan. Utbildningsplanen bestäms dock efter samråd med respektive universitet. Kursplanerna bestäms vid respektive univer- sitet. Vi har inte för avsikt att här närmare gå in på begreppen ut- bildningsplan respektive kursplan utan nöjer oss med att nämna att det inom området för grundläggande högskoleutbildning finns en definition av dessa begrepp (se 6 kap. högskoleförordningen). Ex- aminationen och betygsättningen av studenterna svarar respektive universitet för. RPS utfärdar dock examensbevis. Vid sidan av de frågor som nämns i föregående stycke reglerar avtalen mellan RPS och respektive universitet därutöver frågor om insyn för RPS del, utvärdering av utbildningen, utbildningsvolymer samt kostnader. När det gäller kostnader ersätter RPS respektive universitet med ett årligt belopp som beräknas på antalet årsstudie- platser. Här kan också nämnas att RPS tillhandahåller särskilda lo- kaler i där utbildningen bedrivs. I däremot gäller att utbildningen i princip skall samlokaliseras med utbildningar och lokaler på campusområdet. RPS ersätter därför för lokalhyror där. Vid båda universiteten tillhandahåller RPS polisspe- cifikt utbildningsmaterial (bl.a. skjutvapen och polisbilar). I respektive avtal anges dessutom att målsättningen med univer- sitetens grundutbildning till polis är att parterna skall utveckla den i riktning mot en allt fastare anknytning till högskolan. Polisutbildningen vid påbörjades . Den första kullen polisstudenter utexaminerades i . Utbildningen har sin organisatoriska bas i en arbetsenhet inom den samhällsvetenskapliga fakulteten. har ett långsiktigt helhetsansvar för utbildningens genomförande. Det in- nebär bl.a. att all lärarrekrytering, etablering av en administrativ och pedagogisk bas för utbildningen samt lokalplanering för ut- bildningen skall ske inom . När utbildningen är fullt utbyggd kommer 384 studenter att fin- nas på plats fördelade över fyra terminer om 96 studenter i varje grupp. Utbildningen leds av en föreståndare och vid arbetsenheten finns studierektorer och polislärare/universitetsadjunkter samt ad- ministrativ personal. Lärarresurser i övrigt till de lärarlag som ef- terhand skapas hämtas från institutioner - främst de juridiska och beteendevetenskapliga ämnesområdena - samt från polisväsendet. Även omvårdnad, rättsmedicin, m.fl. institutioner samt universitetsbiblioteket medverkar i utbildningen. I flertalet utbildningsmoment medverkar poliser som i samspel med övriga lärarresurser skapar ett överbryggande till praktiken/yrkesområdet (uppgifterna är hämtade från hemsida på Internet ). Den tredje polisutbildningen i landet startade vid . Hösten var antalet studenter 242. kommer det vid full kapacitet att utbildas ca 300 po- lisstuderande (uppgifterna är hämtade från hemsida på Internet ). Polisutbildningen är en egen avdelning vid . Av dem som undervisar polisstuderande i i polisprogrammets teore- tiska delar är universitetslärare. Resten är polislärare. När det däremot gäller polisprogrammets färdighetsämnen är samt- liga lärare polislärare. 6.7Vidareutbildning med inriktning på brottsutredning Inom polisen bedrivs vidareutbildning dels centralt, dels vid re- spektive polismyndighet. Vid i bedrivs olika former av vidareutbild- ningar för såväl poliser som civilanställd personal inom polisen. Med civilanställd personal brukar avses huvudsakligen sådana an- ställda inom polisorganisationen som inte har polis- eller polis- chefsutbildning (se t.ex. SOU 2002:44 s. 165). Till vissa kurser in- bjuds även deltagare från andra delar av rättsväsendet som t.ex. åklagarväsendet och tullen. De vidareutbildningar med inriktning på brottsutredande arbete som finns är tämligen många. Exempel på sådana utbildningar som är förlagda till är ut- bildning i närpolisverksamhet, förundersökning, förhörsteknik samt förhandlingsteknik. Dessutom bedrivs utbildning av personer som skall utreda bl.a. ekonomisk brottslighet samt narkotikabrott. Vid bedrivs även sådan vidareutbildning som be- nämns instruktörsutbildning. Det innebär att skolan utbildar in- struktörer inom olika områden för att dessa sedan skall genomföra utbildningar lokalt. Därutöver finns polisens ledarskapscentrum vid skolan. Ledar- skapscentrum har till uppgift att bl.a. stödja polismyndigheterna med ledarskapsutveckling, bygga kontaktnät inom och utanför po- lisväsendet, samla in kunskap om vad som görs i landets polismyn- digheter när det gäller ledarskapsutveckling samt driva olika s.k. pilotprojekt. Här kan också nämnas att det pågår en reformering av Polishög- skolans vidareutbildning och man kommer senast att lägga fram ett förslag till en systematiserad och sammanhållen vida- reutbildning. I övervägandena kommer att ingå bl.a. olika typer av alternativa påbyggnadskurser och s.k. överbryggande kurser. Re- formarbetet sker i samverkan med bl.a. polisorganisationen, de öv- riga två polisutbildningarna och andra universitets- och högskole- institutioner. Grundutbildningen till polis är avsedd att ge sådana färdigheter att den som har genomgått den förutsätts kunna utreda alla typer av vardagsbrottslighet (se om detta begrepp i bl.a. avsnitt 8.9.1). För den personal inom polisen som vill fortbilda sig inom området brottsutredningsverksamhet erbjuder emellertid ett flertal kurser. Kurserna vänder sig till personer inom i första hand polisen som arbetar med eller skall arbeta som brottsutredare. De flesta kurser vänder sig till polismän. De finns dock några kurser som är öppna för andra personalkategorier inom polisen. Vissa kur- ser vänder sig dessutom även till andra personalkategorier inom det övriga rättsväsendet, t.ex. åklagare. Vid förs inte någon statistik som visar vilka po- lismyndigheter som är mest representerade genom sitt deltagande i olika kurser. Enligt uppgift från är det i första hand ekonomiska faktorer som avgör i vad mån skolans kursutbud ut- nyttjas av respektive polismyndighet. Även andra faktorer kan dock ha betydelse i detta sammanhang. De större polismyndighe- terna har som regel egna utbildningsenheter/-ansvariga (se avsnitt 6.7.2 nedan) vilket gör att deras behov av att anlita kursutbud inte är lika stort som för de mindre polismyndigheterna som saknar egna utbildningsenheter. Viss vidareutbildning vid bedrivs i samarbete med och . Det gäller t.ex. utbild- ning i miljöbrott och ekobrott (Polisens årsredovisning 2001 s. 39). bedrivs även en uppdragsutbildning i samarbete med . Utbildningen som benämns Straff- och process- rätt - Fortbildning i förundersökningsledning vänder sig till polis- personal som skall arbeta som polisiära förundersökningsledare. I kurskatalog för finns ett ganska stort antal kurser med inriktning på brottsutredning. Utöver de kurser som omnämns nedan finns det även ett antal kurser med inriktning på ledarskap inom den brottsutredande verksamheten, bl.a. vaktha- vande befälsutbildning och utbildning i kriminalpolisledning. Dessa lämnas dock utanför denna redovisning. Fördjupningskurs i polisrätt (10 p). Kursen vänder sig till anställda inom polisväsendet som har eller kommer att inneha chefsbefattning på mellannivå. Kursen syftar till att ge ökad kompetens inom de straffprocessuella, straffrättsliga och förvaltnings- rättsliga områdena. Presentationsteknik för kriminalpersonal (). Utbildningen riktar sig till bl.a. personal vid kriminalavdelningar som har behov av att göra presentationsmaterial av bl.a. förundersökningar. Efter genomgången kurs förväntas deltagarna kunna bygga egna presenta- tioner i programvaran PowerPoint samt känna till bl.a. vilka rättsliga regler som gäller i detta sammanhang. Fördjupningsutbildning i associationsrätt (10 p). Utbildningen vänder sig till poliser samt ekonomer och åklagare som arbetar med ekonomisk brottslighet. Målsättningen är att ge deltagarna fördjupade kunskaper i associationsrätt med inriktning på aktiebolagsrätt. Miljörätt, basutbildning. Utbildningen vänder sig till poliser och åklagare som utreder miljörättsrelaterad brottslighet. Syftet med ut- bildningen är att deltagarna skall kunna handlägga/leda förundersök- ningar avseende komplicerade brott mot miljölagstiftningen. Våld mot barn. Utbildningen vänder sig till personal inom såväl polis- som åklagarväsendena. Det fordras att deltagarna har självstän- dig utredningsvana av sådana brottsutredningar som inte är av enkel beskaffenhet. Utbildningen syftar till att bl.a. ge deltagarna kunskap och förståelse för övergreppsproblematiken, att känna trygghet i sin yrkesroll samt att aktivt på ett analytiskt och strukturerat sätt till- sammans med en förundersökningsledare driva en förundersökning framåt. Kriminalteknik i sexualbrottsutredningar. Utbildningen vänder sig till personal som arbetar med utredningar om sexualbrott mot barn och vuxna. Målsättningen med utbildningen är att ge deltagarna kun- skaper om bl.a. spårsökning, spårsäkring, materialhantering samt un- dersökningsmetoder. Kursen innehåller bl.a. moment som priorite- ringar i utredningens initialskede samt övergrepp inom familjer. Kriminaltekniska undersökningar i bedrägeribrottsutredningar. Utbildningen riktar sig till personer som arbetar med bedrägeribrotts- utredningar. Efter genomgången kurs skall deltagarna ha kunskap om kännetecken som tyder på att ett dokument är förfalskat samt vilka undersökningar kan utföra i en bedrägeribrottsutredning. Kursen innehåller utbildning i bl.a. känne- tecken för äkta respektive förfalskade dokument, kopiors tillförlitlig- het och ursprung samt IT-undersökningar. Narkotikautredare/Spaning, grundkurs samt vidareutbildning. Utbildningen vänder sig till poliser som arbetar med eller kommer att arbeta med narkotikautredningar. Utbildningen är även öppen för per- sonal från tullen. Målsättningen är att deltagarna efter genomgången utbildning skall kunna arbeta självständigt med narkotikabrottsutred- ningar. Utbildning för IT-brottsspecialister. Utbildningen riktar sig till kriminalpoliser som arbetar eller skall arbeta med brottsutredningar som kräver särskild IT-kompetens. Målsättningen är att ge kursdelta- garna förmåga att spåra och säkra bevismaterial i internetrelaterade ärenden, förmåga att undersöka beslagtagna IT-medier samt säkra och presentera digital bevisning. Kursen vänder sig civilanställd personal med utredningsvana. Målsättningen är att ge deltagarna ytterligare kunskaper i de sakområden som är av betydelse under en brottsutred- ning. Kursen innehåller undervisning i bl.a. förhörslära, förhörsteknik, vissa författningar som polislagen, och , civilrätt samt skriftlig och muntlig framställning. Utbildningen riktar sig till utredare inom närpolisen samt poliser som har behov av utbildning när det gäller var- dagsbrottslighet. Målsättningen är att deltagarna efter genomgången kurs skall kunna arbeta med brottsutredningar inom närpolisen. Kur- sen innehåller utbildning i bl.a. det regelsystem som gäller under en förundersökning (23 kap. RB) inklusive bestämmelserna om vissa tvångsmedel (27 och 28 kap. RB) samt förhörslära. Grundutbildning i förundersökning. Utbildningen vänder sig till utredare av vardagsbrottslighet. Syftet med utbildningen är att ge del- tagarna en enhetlig syn på förundersökning vid myndigheten. Kursen innehåller utbildning i bl.a. förundersökning, utredningsdirektiv, do- kumentation, gärningsbeskrivningar, avskrivningsregler, straffrätt samt åklagarrollen. Avancerad förhörsledarutbildning (två kurser). Utbildningen vän- der sig till bl.a. poliser som har erfarenhet av kvalificerat utredningsarbete. Målsättningen är att ge deltagarna fördjupade kun- skaper i förhörsteknik, förhörstaktik, mänskliga beteenden i förhörssi- tuationer, metodik, formalia samt dokumentation. Förhörsutbildning för närpoliser. Utbildningen riktar sig till när- poliser. Efter genomgången utbildning förväntas deltagarna ha fördju- pade kunskaper i bl.a. förhörets betydelse i rättsprocessen samt i frå- geteknik. Utbildningen vänder sig till poliser och åklagare. Efter genomgången utbildning skall deltagarna ha fått ökad professionalism och effektivitet i sitt brottsutredande arbete. Kursen innehåller olika moment bl.a. utredningsmetodik, beteendeve- tenskap, juridik samt kriminalteknik. Utbildningen vänder sig till personal inom polisen som bl.a. är utredare av vardagsbrott. Efter utbildningen skall deltagarna på ett självständigt sätt kunna tillämpa olika kontrollåtgär- der i syfte att upptäcka s.k. primärbrott (bakomliggande brottslighet). Kursen innehåller bl.a. juridik, bevissäkring, identifieringskunskap, stöldskydds uppbyggnad samt brottsmotiv. Sprängning och explosiva varor. Kursen vänder sig till bl.a. utreda- re vid kriminalavdelningar. Målsättningen med utbildningen är att ge deltagarna praktiska och teoretiska kunskaper om de regler som gäller sprängning av explosiva varor. Kusen innehåller moment som bl.a. sprängteknik, bestämmelser som reglerar sprängarbete, explosiva varor samt tillstånds- och försäkringsfrågor. vid RPS ansvarar för spetskompetensen inom polisen på vissa områden. Det gör att man även har i uppdrag att bidra med kompetensutvecklingen inom dessa områden. Rikskri- minalpolisen bedriver därför också viss utbildning med inriktning på brottsutredningsverksamhet. Den utbildning som bedrivs är ut- bildningar i spaningsverksamhet, IT-relaterad brottslighet, finger- avtrycksidentifiering och utbildning av analytiker. Utbildningsda- gar inom dessa områden administreras av och ges med viss regelbundenhet. Utbildningarna vänder sig huvudsak- ligen till personer anställda inom polisväsendet. När det gäller kur- serna i IT-relaterad brottslighet brukar dock även såväl åklagare som domare bjudas in. Förutom den vidareutbildning som erbjuds centralt vid bl.a. Polis- högskolan, finns även ett ganska stort utbud av vidareutbildning vid främst de större polismyndigheterna. Här skall framhållas att de mindre polismyndigheterna, t.ex. , kö- per kursplatser inte enbart av utan även av de större myndigheterna. Vi redovisar här den vidareutbildning med inriktning på brotts- utredning som erbjuds vid landets tre största polismyndigheter. Det utgör dock inte en uttömmande redovisning över vilka polis- myndigheter som bedriver egen vidareutbildning av detta slag. Det finns således även utbildningsenheter/funktioner vid andra polis- myndigheter, t.ex. vid polismyndigheterna i län och Värm- Uppgifterna är, om inte annat anges, inhämtade . i har ca 5 800 personer anställda. Av dessa är ca 4 500 poliser (Polisens årsredovisning 2002 s. 31). Av poliserna ägnar sig ca 900 uteslutande åt utredningsverksamhet. Myndigheten har ca 30 civilanställda brottsutredare. Vid polismyn- digheten finns en särskild enhet - Kompetensutvecklingsgruppen - som har hand om utbildningsfrågor inom myndigheten. Vid polismyndigheten bedrivs utbildning på tre olika nivåer. Man bedriver således central utbildning, samordnad lokal utbild- ning samt lokal utbildning. Vid myndigheten finns dessutom ett centralt utbildningsråd. består av 15 personer, däribland ett antal po- lismästare, fackliga företrädare samt representanter från länskrimi- nalpolisen. uppgift är att lägga upp strategier och prioriteringar för i första hand myndighetens centrala utbildning. En fråga som utbildningsrådet nu diskuterar är om man skall införa någon form av obligatorisk vidareutbildning vid myndigheten. Den centrala utbildningen administreras och finansieras via myn- dighetens särskilda kompetensutvecklingsgrupp. Kompetensut- vecklingsgruppen utvärderar även den utbildning som finansieras genom den. Den centrala utbildningen omfattar ca 110 utbildnings- tillfällen . Det förs ingen statistik över hur många utbild- ningsplatser som erbjuds . Man har f.n. en budget på ca för denna typ av utbildning. Myndighe- tens behov av medel för central utbildning ligger egentligen på ca . Myndigheten är dock tvungen att prioritera. De flesta som utnyttjar den centrala utbildningen är polisperso- nal. Den centrala utbildning som erbjuds finns upptagen i en årli- gen utgiven utbildningskatalog. Vid polismyndigheten finns inte något krav på att genomgången utbildning skall avslutas med en muntlig eller skriftlig examination. Examination är inte heller van- ligt förekommande. Efter avslutad vidareutbildning får varje kurs- deltagare ett utbildningsbevis som tecken på genomgången utbild- ning. Kompetensutvecklingsgruppen gör en behovsinventering hos respektive polismästardistrikt. Med utgångspunkt i denna av- görs därefter vilken utbildning som skall bedrivas som central ut- bildning vid myndigheten ett visst år. De personer som används som lärare vid den centrala utbildning- en är huvudsakligen myndighetens egna anställda som har genom- gått instruktörsutbildning vid . Det förekommer att viss central utbildning som erbjuds vid myndigheten även erbjuds av . Anledningen till denna dubblering är att inte alltid klarar av att utbilda hela i eftersom det är så många anställda där. Det har förekommit att i praktiken har getts en- sam behörighet att bedriva viss vidareutbildning för polisväsendets del. Ett exempel på det är den certifiering som skall ge hela landets LKC-operatörer (LKC är en förkortning av ordet länskommunikationscentral). Av naturliga skäl erbjuder Polismyn- digheten i inte sådan utbildning. Exempel på centrala utbildningar med inriktning på brottsutred- ningsverksamhet som erbjuds är följande (uppgifterna är hämtade års utbildningskatalog). Utredarutbildning (). Kursen har som mål att ge deltagar- na förmåga att leda förundersökningar. Kursen vänder sig till polismän med minst tre års erfarenhet av brottsutredningsarbete eller annan som på annat sätt har förvärvat motsvarande kunskaper. Polisiär förundersökningsledare, straffrätt. Kursen har som mål att ge deltagarna jur.kand.kompetens i straffrätt. Utbildningen vänder sig till polismän som är eller skall bli förundersökningsledare. Polisiär förundersökningsledare, processrätt. Kursen har som mål att ge deltagarna förståelse för förundersökningens betydelse i straff- processen m.m. Utbildningen vänder sig till polismän som är eller skall bli förundersökningsledare och genomgått straffrättsutbildningen med godkänt resultat. Polisiär förundersökningsledare – Praktiktjänstgöring.