sou · GRB39d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Växtnäringsbalansmodell enligt nederländska Minas I Nederländerna1 introducerades ett första program för att minska jordbrukets negativa miljöeffekter. Målet med den första fasen i det nederländska handlingsprogrammet var att hejda en fortsatt ökning av stallgödselöverskottet. Handlings- programmet var främst inriktat på fosfor. Ett system med rättighe- ter att producera och använda stallgödsel infördes. Målet för den andra fasen mellan åren 1990–1998 var att minska jordbrukets negativa påverkan på miljön. Rättigheterna att produ- cera och använda stallgödsel skärptes. Den tredje fasen påbörjades med målet att få till stånd en balans på företagsnivå mellan tillförseln och behovet av växtnäring. Även framöver accepteras dock ett mindre växtnäringsöverskott. Åtgärder för att minska ammoniakförlusterna från jordbruket ryms också i det nederländs- ka handlingsprogrammet. Specifika åtgärder för att minska för- brukningen av handelsgödsel ingår däremot inte. Några viktiga delar i fas tre av handlingsprogrammet är: –strikta rättigheter med hänsyn till produktion och an- vändning av stallgödsel. –allmän neddragning av svinproduktionen . –uppköp och avdrag av produktionsrättigheter. –krav på jordbruks- och trädgårdsföretag att genomföra Minas. –förbud mot att sprida stallgödsel och vin- tern. 1 Information om och Minas har erhållits från samt olika hemsidor och broschyrer. –förbättrad näringsbalans i foder för att minska växtnäringsinnehållet i stallgödseln. –stöd och rådgivningsprogram för att stimulera till god jordbrukarsed. Minas (accounting system) introducerades . Syftet med Minas är att minska stallgödselöverskottet i landet. Från att ha fokuserat enbart på stallgödsel och fosfor övergick handlingspro- grammet till att även inkludera handelsgödsel, andra organiska göd- selmedel och kväve. Förutom Minas har ytterligare åtgärder införts för att begränsa och åstadkomma en jämnare fördelning av stallgödselproduktionen i landet. Ett nytt system infördes och skall ersätta tidigare system med rättigheter att producera och använda stallgöd- sel. Det nya systemet innebär att en brukare skall planera använd- ningen av den mängd stallgödsel som kommer att produceras på företaget. Brukaren kan använda gödseln på den egna marken under förutsättning att de godtagbara överskottsnivåerna i Minas inte överstigs. Överskottsgödseln kan säljas till annan brukare med en för liten mängd stallgödsel eller till företag som behandlar och vida- reförädlar gödseln. Vid en försäljning skall kontrakt upprättas mel- lan företagen. Planen och kontrakten skall godkännas av Levies Of- fice. En brukare som inte kan avyttra överskottsgödseln måste minska djurantalet på företaget. Enda sättet att öka djurantalet beträffande nötkreatur och fjäder- fä på ett nederländskt jordbruksföretag är att köpa rättigheter för stallgödselproduktion från ett annat företag. På motsvarande sätt måste ett företag, som vill öka antalet svin, köpa rättigheter att producera svin från ett annat företag. Vid varje sådan transaktion drar in en viss procent av rättigheterna. Jord- bruksministeriet köper också aktivt upp produktionsrättigheter. infördes även ett tak beträffande mängden stallgödsel- kväve som får spridas på olika markslag. sänks taket något och accepterad mängd stallgödselkväve är då för gräsbevuxen mark N/ha och för N/ha. Taken har ställts upp för att få en samstämmighet med nitratdirektivets krav. Observeras bör dock att taket för gräsbevuxen mark kräver ett undantag från direktivets regel om maximalt N/ha. Minas (accounting system) Från början gällde Minas enbart för företag med mer än 2,5 djuren- heter per hektar. är Minas obligatoriskt för alla jord- bruks- och trädgårdsföretag dock med några undantag. Undanta- gen är: –företag med färre än 3 djurenheter (3 kor), –företag med enbart mark, –företag med färre än 2 djurenheter/ha, –företag med mindre än P/ha (producerad stallgöd- sel, inköpt foder och stallgödsel). Växthusföretag, handelsträdgårdar och liknande företag omfattas enbart i särskilda fall av Minas. Undantag från Minas har också gjorts bl.a. i samband med utbrott av mul- och klövsjuka. Enligt regelverket för Minas skall varje företag göra en årlig beräkning av växtnäringsbalansen för både kväve och fosfor. Balansen skall visa på in- och utflödena av kväve och fosfor på företagsnivå. Det är upp till brukaren att besluta om vilka åtgärder som bör vidtas på företaget för att minska in- och utflödena av växtnäring. Minas bortser däremot från flödena inom företaget. T.ex. beak- tas inte hur och när gödselmedlen sprids eller odlingen av kvävefix- erande grödor. Olika spridningsförbud främst för stallgödsel finns införda i den nederländska lagstiftningen och kompletterar i viss mån Minas. Vallodling med klöverinblandning förekommer i mind- re omfattning i än i . I är majs den betydelsefulla fodergrödan. Enligt Minas skall brukaren noggrant dokumentera in- och utflö- dena av kväve och fosfor till och från företaget. Uppgifterna skall lämnas på särskilda formulär. Formulären översänds till brukarna. Några uppgifter som skall lämnas är: –djurslag och antalet djur i medeltal för varje djurslag som förekommer på företaget. –brukad areal åker, gräsbevuxen mark, träda och mark som brukas och sköts enligt särskild naturvårdsplan. Ägd och arrenderad areal skall anges i formuläret. I vissa fall skall även ytterligare arealer mark anges. Det kan vara sådan mark som enbart lånas av en annan brukare för växtodling under en säsong eller mark för vilken det enbart finns en muntlig överenskommelse mellan ägaren och brukaren. Sådan mark skall deklareras i en sär- skild Markanvändningsdeklaration. Deklarationen är giltig i maxi- malt och skall vara undertecknad av båda parter. Den som lånar ut marken förlorar rätten att räkna in arealen i sitt underlag för stallgödselsproduktion. Myndigheten Levies Office har ett register med uppgifter om hur stor areal som brukas av varje enskild brukare. Registret innehåller information om ägande, arrenden och nyttjan- derätt till mark. Markanvändningsdeklarationen skall läm- nas in till Levies Office. Sker andra arealförändringar skall dessa också rapporteras till Levies Office. På detta sätt säker- ställs att den areal som uppges av brukaren är den samma som finns registrerad hos Levies Office. Andra uppgifter som skall lämnas är: –innehållet av kväve och fosfor i handelsgödsel, andra or- ganiska gödselmedel, fodermedel, ensilage eller annat fo- der, djur och egna djur som betar på ett annat företags mark samt inköpt stallgödsel. –innehållet av kväve och fosfor i jordbruks- och trädgårds- produkter, djur, mjölk, ägg och antalet djur från ett annat företag som betar på den ägda eller arrenderade marken samt mängden försåld och bortförd foder och stallgödsel. Innehållet av kväve och fosfor i inköpta, försålda eller bortförda produkter fås t.ex. från innehållsdeklarationer för handelgödsel och slam, fodermedelsrecept, analyser av spannmål som tillhandahålls vid köp och försäljning. Fodermedel får enbart tillhandahållas av godkända fodertillver- kare. Fodertillverkaren måste för varje företag, till brukaren och till Levies Office, redovisa mängden inköpt foder samt dess innehåll av kväve och fosfor. Finns inte några värden på produkternas innehåll av kväve och fosfor skall de av fastställda schablonvärdena Värdena anges i regelverket och är fastställda utifrån ve- tenskapliga data med tillägg av en säkerhetsmarginal. Någon regel- bunden uppdatering av värdena görs inte. Beslut om en revidering av värdena skall fattas om och när nya vetenskapliga data fram- kommer. Vanligt är att brukarna som omfattas av Minas utnyttjar schablonvärdena så långt som möjligt. Att använda schablonvärde- na medför vanligtvis lägre överskott i balansberäkningen. Scha- blonvärden för stallgödsel är också preciserade i det av jordbruks- ministeriet fastställda regelverket för Minas. Varje last av stallgödsel som säljs skall vägas, provtas och i före- kommande fall analyseras på innehållet av kväve och fosfor. Prov- tagningen skall göras av godkända provtagare. På ett särskilt for- mulär fyller provtagaren i de nödvändiga uppgifterna. Formuläret undertecknas av både köpare och säljare. Uppgifter som skall fyllas i är bl.a. mängden stallgödsel, gödselslag, tidpunkt för lastning, uppgifter om mellanlagring eller direkt spridning och i förekom- mande fall fordonets registreringsnummer samt identifieringsupp- gifter för tillhörande prov. Det finns särskilda privata transportfö- retag som ombesörjer provtagningarna och transporterna. Väg- ningen och provtagningen kan antingen genomföras på företaget eller i samband med transporten mellan företagen. Att väga och provta gödseln i samband med transport är billigare än om det sker på företaget. Säljaren och köparen kan också välja att utnyttja scha- blonvärden för stallgödselns innehåll av kväve och fosfor. Ett ackrediterat laboratorium skall genomföra analysen av stall- gödselprovet och bestämma mängden kväve och fosfor i kilogram per ton stallgödsel. ackrediterar laboratorier- na. Laboratoriets resultat överlämnas till brukarna och till Levies Office. Den årliga dokumentationen som krävs enligt Minas skall sändas in till Levies Office före påföljande år. är det möjligt att lämna in en diskett med ifyllt formulär. har fastställt nivåer för godtagbara överskott av kväve och fosfor per hektar. De godtagbara överskotten för kvä- ve varierar beroende på om marken avser eller gräsbevux- en mark och på jordarten. För att särskilt skydda grundvattnet från förorening är nivån för godtagbart överskott lägre för torra sand- För mark som skall skötas enligt särskild natur- vårdsplan är den godtagbara överskottsnivån för kväve N/ha och år. Jordartskartorna har tagits fram av och medför inga kostnader för brukarna. Nivåerna för de godtagbara växtnäringsöverskotten har sänkts efterhand. I nedanstående tabell anges nivåerna för kväve i kg N/ha . Godtagbara nivåer i kg/ha för överskott av kväve Beräkningen om avgift enligt Minas skall betalas eller inte sker på följande sätt: Arealen respektive med hänsyn taget till jordarten multipliceras med rätt godtagbar överskottsnivå. Genom att summera de erhållna talen fås det totalt godtagbara överskottet för företaget. Summan av utflöden från företaget räknas fram och adderas till det totalt godtagbara överskottet för företaget. Därefter subtraheras summan av framräknade totala tillflöden av kväve till företaget från den angivna summan av utflöde av kväve från företa- get och det totalt godtagbara överskottet av kväve. Är resultatet av beräkningen över noll skall avgift betalas. Fås ett resultat som är lika med eller under noll betalas ingen avgift. Ger överskottsberäkningen ett resultat över N/ha men mindre än N/ha betalades en avgift på /kg N. Om resultatet blev över /ha var avgiften /kg N. är avgiften /kg N oberoende av om resultatet av beräkningen är över eller under N/ha. I vissa fall görs undantag från ovan beskrivna beräkningssätt. Det gäller särskilt trädgårdskulturer och när stallgödseln säljs vidare för behandling och vidareförädling. Av nedanstående tabell framgår hur stor andel av företagen i oli- ka kategorier som måste betala in en avgift för , inkluderande överskott av både kväve och fosfor. som skall betala in en avgift för , inkluderande både kväve och fosfor. Tabellen visar att färre mjölkproducenter behöver betala en avgift. Det beror främst på att dessa företag vanligtvis har en stor del egen areal. Mjölkproducenterna kan anpassa sig till Minas genom att minska inköpen av handelsgödsel och foder eller genom att sälja stallgödsel. Om så krävs kan de oftast också sälja av lågproduce- rande djur utan att produktionen minskar i någon större omfatt- ning. I medeltal betalar också mjölkproducenterna en betydligt läg- re avgift per företag. Mellan var avgiften för de mjölkproducenter som överskred de godtagbara nivåerna i genom- snitt per företag. Det är främst svinproducenterna som drabbas av att betala avgift på grund av Minas. Svinproducenter i har vanligtvis liten eller ingen egen spridningsareal för stallgödseln. För att möta de uppställda kraven måste svinproducenterna avyttra hela eller stora delar av den producerade gödseln. För att minska överskottet av fosfor kan foder med låg fosforhalt användas. Genom att separe- ra ut vattnet ur gödseln minskar volymen och därmed kostnaderna för borttransport. Därefter kan gödseln vidareförädlas. Under pe- rioden –uppgick avgiften för de svinproducenter som överskred nivåerna i Minas till i medeltal per företag. Vanligt är också att fjäderfäproducenterna inte har någon egen areal. Huvudparten av fjäderfäproducenterna måste därför sälja sin gödsel. De har dock en fördel jämfört med svinproducenterna be- roende på att fjäderfägödseln innehåller mindre vatten samt har ett högre kväveinnehåll. Det förekommer att fjäderfägödseln exporte- ras till andra länder. var avgiften för de producenter som överskred nivåerna i Minas ca per företag. Om beräkningen utvisar att företaget skall betala en avgift till- kommer också en administrativ avgift. Den administrativa avgiften är antingen eller . För att kunna betala den lägre administrativa avgiften krävs att en särskild rapport från en revisor sänds in. Revisorn har till uppgift att kontrollera beräkningen. I ett särskilt protokoll anger revisorn felaktigheter och särskilda iaktta- gelser av betydelse för kontrollmyndigheten. Inbetalningen av den framräknade avgiften plus den administrativa avgiften skall göras som formuläret sänds in. överskreds de godtagbara nivåerna för kväve och fosfor på ca 10 000 företag. Det motsvarar av alla de företag som måste redovisa enligt Minas. Brukarna har i sina formulär rap- porterat att de för hade att betala in ca i avgifter. Delas beloppet upp på olika produktionsgrenar står svin- producenterna för , mjölk och fjäderfäproducenterna för vardera och övriga producenter för . Uppmärksammas bör att enbart av beloppet i verkligheten hade betalts in till . De inbetalda avgifterna förs till statsbudgeten. Riktigheten i uppgifterna i de insända formulären kontrolleras ge- nom att de inlämnade uppgifterna jämförs med insända recept, in- nehållsdeklarationer, analyser, försäljningsrapporter, fastställda schablonvärden samt de deklarationer som erhållits direkt från godkända fodertillverkare m.fl. Denna kontroll genomförs av Levi- es Office. Utöver denna kontroll granskas formulären av främst genom databehandling. Vid databehand- lingen jämförs mängden inköpt foder med antalet djur och före- kommande djurslag och att mjölkproduktionen överensstämmer med antalet mjölkkor. Visar granskningen på felaktigheter eller signifikanta skillnader gör personal från en inspektion på företaget. Slumpvisa inspektioner genomförs ock- så på ett antal företag. Alla företag kan förvänta sig en inspektion . Är uppgifterna korrekta i formuläret godkänner Levi- es Office formuläret efter granskningen. Totalt arbetar sammantaget över 700 personer på jordbruksmini- steriet, Levies Office och med admi- nistration, kontroll och uppföljning av Minas och systemet med kontrakt för gödselproduktion. Den största andelen av personalen finns på Levies Office. Minas finansieras över statsbudgeten. Den totala budgeten för att administrera Minas och systemet för kontrakt för gödselproduk- tion har uppskattats till ca . För jordbruket och trädgårdsnäringen medför Minas en rad kostnader. I de allra flesta fall använder sig brukarna av särskilda rådgivningskonsulenter för att fylla i formulären och genomföra beräkningarna. Rådgivningskostnaden har beräknats till mellan 500–per företag. Ca 100 rådgivare uppskattas vara sysselsatta med att på olika sätt hjälpa brukarna med redovisningen enligt Minas. Dessutom har flertalet av brukarna deltagit i olika studiecirklar för att inhämta kunskaper om Minas. Förbrukningen av handelsgödsel i var som högst och har därefter minskat . Minskningen anses bero på information och rådgivning, förbättrad stallgödselhantering och bättre gödslingsrekommendationer. har förändringar i fodersammansättningen minskat innehållet av fosfor i svingödseln . Fördelningen av stallgödsel över den odlade arealen i landet har utjämnats. Stallgödsel motsvarande transporteras från områden med intensiv djurproduktion till andra områden i landet med lägre djurtäthet. Det totala överskottet av kväve i det nederländska jordbruket har uppskattningsvis mins- kat , beräknat såsom skillnaden mellan totala in- och ut- flödet av kväve i produkter. I vilken mån Minas har bidragit till minskningen av flödena har ännu inte utvärderats. En nedgång i nitrathalterna i de övre grundvattenförekomsterna har konstaterats i miljöövervakningen för . I av de övre grundvatten- förekomsterna är dock fortfarande nitrathalterna högre än /l. Från brukarhåll framförs kritik mot Minas. Kritiken gäller främst att det inte anses möjligt att åstadkomma en balans mellan in- och utflödet av växtnäring på företagsnivå, främst med avseende på kväve. Bakgrunden till detta är att det inte går att undvika alla för- luster och att det sker en upplagring av kväve i åkermarken. Även om en viss överskottsnivå accepteras i systemet anses schablonvär- dena för kväveinnehållet i produkter som tillförs företagen vara högre än i verkligheten. anses schablonvärdena för pro- dukter som lämnar företagen vara för låga. Det innebär att, det inte är möjligt att uppnå balans mellan in- och utflödet på ett företag enligt Minas. Viss kritik riktas dessutom mot Minas för det omfattande pap- persarbete som fordras för att uppfylla alla de krav som ställs i re- gelverket. Gödselräkenskaper enligt dansk modell första Vattenmiljöplan (1987–1998) hade som mål att fram reducera den totala tillförseln av kväve i jordbruket med . framgick det att det uppsatta målet var omöjligt att nå med existerande styrmedel, vilket ledde fram till en andra Vattenmiljöplan . Den andra Vattenmiljöplanen innehåller en rad nya initiativ, både arealrelaterade och gårds- relaterade åtgärder sammanlänkade med gödselräkenskaperna. De arealrelaterade åtgärderna är bl.a. ekologiskt jordbruk, anläggning av våtmarker och skogsplantering. Målsättningen för ekologiskt jordbruk är en omläggning av ca 170 000 ha fram . Fram skall det anläggas våtmarker och planteras 16 000 ha skog. De åtgärder inom den andra Vattenmiljöplanen som är sammanlänkade med gödselräkenskaperna avser skärpta harmoni- regler, etablering av fånggrödor, skärpta krav för stallgödsel- utnyttjande samt en reducering av de ekonomiskt optimala kvävenormerna . De två sistnämnda åtgärderna fanns inte med i det ursprungliga systemet för gödselräkenskaper som infördes /94. Den andra Vattenmiljöplanen har utvärderats och resultatet visade att kvävetillförseln till jordbruket minskat med totalt . Det innebär att målet uppnåtts. Det positiva resultatet tillskrivs i huvudsak gödselräkenskaperna och de sammanlänkade reglerna. Översikt över de sammanlänkade reglerna Följande redovisning av gödselräkenskaperna och de samman- länkade reglerna baseras på Plantedirektoratets vägledning /20031 och information från JordbrugsForskning, Landbrugets Rådgivningscenter, Miljøundersøgelser och Plantedirektoratet. I nedanstående tabell ges en kort översikt över vad reglerna avser och vem som omfattas av dessa. Företagaren svarar för att gödsel- räkenskaperna förs korrekt och han skall hålla sig informerad om vilka av de sammanlänkade reglerna som berör det enskilda företaget. I finns förutom här nämnda regler även bestämmelser om lagringskapacitet för stallgödsel, spridning av stallgödsel och regler för att begränsa jordbrukets utsläpp av ammoniak. Översikt över de åtgärder som ingår i regelsystemet och vem som omfattas av gödselräkenskaperna och de sammanlänkande reglerna. Företag registrerade i Plantedirektoratets register för avgiftsbefrielse* Företag som omfattas av reglerna om gröna marker** Företag registrerade i Plantedirektoratets register för avgiftsbefrielse* Växtodlings- och gödselplan för special- Växthusodling, plantskolor och Etablera gröna marker och och med en årlig momspliktig omsättning Plan för produktion och förbrukning av Företag som har djur eller mottar Harmonireglerna*** Företag som mottar eller bortför stall- Plan för förbrukning av andra organiska Företag som mottar andra organiska 1 Vejledning og skemaer, mark- og gödningsplan, gödningsregnskap, plantedaekke, harmoni- regler, aendringer i ejer- og brugerforholde 2002/03. SOU 2003:9 Bilaga 3 Beräkning av förväntat högre Företag som tillåts korrigera Ett konsulentutlåtande, t.ex. vid extrema – vid förväntad högre skörd väderleksförhållanden då behovet av kväve kan räknas upp – vid avvikande produktionsnivå Korrektion av kväveinnehåll i stallgödsel Rapport över handelsgödsel som sålts Företag som säljer handelsgödsel Förändringar knutna till upphörande, De inblandade vid övertagande av hela försäljning eller arrende av hela eller eller delar av ett företag eller när ett delar av ett företag *För att bli registrerat i Plantedirektoratets register för avgiftsbefrielse skall företag med växtodling, djuruppfödning och skogsbruk ha en årlig mervärdesskattepliktig omsättning över- stigande 20 000 dkr. Ett registrerat företag behöver inte betala handelsgödselavgiften på 5 dkr per kilo kväve. Ett företag är alltid registreringspliktigt om det, förutom att ovanstående kriterier uppfylls, antingen –har en samlad djurbesättning på mer än 10 djurenheter, –har en djurtäthet på mer än ett djur per hektar, eller –mottar stallgödsel eller andra organiska gödselmedel . **Jordbruk med över 10 ha mark och en årlig mervärdes- skattepliktig omsättning överstigande 20 000 dkr skall utarbeta en växtodlings- och gödselplan. Företaget kan välja att frivilligt gå med i registret för avgiftsbefrielse och genomföra gödselräken- skaperna även om ovannämnda kriterier i fråga om djurbesättning, djurtäthet eller stallgödsel inte är uppfyllda. Företagen behöver då inte betala avgiften på handelsgödsel. ***Harmonireglerna skall styra hur mycket stallgödsel som får produceras på ett företag i förhållande till företagets areal för att miljön skall säkras och särskilt att grundvattnet inte skall förorenas med nitrater. Reglerna fastställer hur stor mängd stallgödsel räknat idjurenheter som kan spridas per hektar och år. Alla företag som har djur eller mottar stallgödsel omfattas av harmonireglerna. ekologiskt gäller samma kriterier som ovan. Dessutom gäller en rad specifika regler vilka kontrolleras av Plantedirektoratet. Ett företag som drivs ekologiskt kan inte fylla upp sin kvävekvot genom att köpa in handelsgödsel. av handelsgödsel registrerat för ett sådant företag krävs en rapport om vidareförsäljning till annat företag. Till de företag som anmält sig till registret för avgiftsbefrielse översänder Plantedirektoratet en vägledning. Vägledningen innehåller sammanställning av de sammanlänkade reglerna, exempel och tabeller med kvävenormer och utnyttjandegrader för stall- gödsel. Dessutom innehåller vägledningen obligatoriska blanketter för växtodlings- och gödselplanen och för gödselräkenskaperna. Företag som inte har anmälts men som omfattas av registrerings- plikten riskerar att bötfällas. innehöll registret ca 63 000 företag. Av dessa uppfyllde ca 27 000 företag kriterierna för djurbesättning, djurtäthet eller stallgödsel. Att ett företag med en areal över 10 ha mark och en mervärdesskattepliktig omsättning överstigande 20 000 dkr omfattas av reglerna för gröna marker och fånggrödor samt krav på att utarbeta växtodlings- och gödselplan bidrar till att flertalet väljer att genomföra gödselräkenskaperna frivilligt. I växtodlingsplanen skall varje företag före dokumentera jordart, arealer i hektar, förra årets grödor (förfrukt), nuvarande gröda och arealen med gröna marker under kommande höst. En markkarta som beskriver åkerarealen, skiftena och uttagna arealer skall utarbetas. I planen skall varje grödas kvävenorm anges. Före året därpå skall gödselplanen färdigställas.