sou · GRB380d2 · 2004-01-01 00:00:00 — En ökad harmonisering av styrmedel inom EU kan ytterligare beskära den svenska statens möjligheter att styra energisystemen. Ett indirekt styre försöker man också åstad- komma genom satsningar på EFUD. Strukturpanelen menar dock att det i verkligheten är svårt att utöva ett sådant indirekt styre. De industriella strukturerna inom energiområdet har förändrats genom avregleringarna på el- och gasmarknaderna. Marknadsanpassning, integration av olika verksamheter, ratio- naliseringar, outsourcing, IT-stöd för drift och handel, är faktorer som påverkar de fortsatta förändringsprocesserna inom de (energi-) industriella strukturerna. Externa drivkrafter för föränd- ring som är särskilt viktiga inom energiområdet är kapitaltillgång och kapitalkostnad, genomslag av ny teknik och ändrade spelregler på marknaderna. Strukturpanelen har inte analyserat interna driv- krafter som ägarnas mål eller företagens traditioner. Koncentrationstendenser och förvärv är en del i förändringarna av de industriella strukturerna som skett . Kostnad för kapital skiljer sig ofta mellan å ena sidan statligt och kommunalt ägda företag och å andra sidan privata aktörer, där de förra genom lägre avkastningskrav eller garantier har en lägre kostnad. Struk- turpanelen pekar på detta som en förklaring till att statligt ägda kraftföretag (exempelvis EdF, Fortum och ) varit fram- gångsrika i att växa genom förvärv. När hemmamarknaden dess- utom avreglerats sent (som i EdF:s fall) kan företaget agera på andra marknader som en vinnare. Å andra sidan kan en ratio- naliseringsprocess, när den väl inträffar, vara smärtsam. Ny teknik, som exempelvis datoriserad drift och övervakning av energianläggningar, har betydelse för förändringar av de industriella strukturerna. Den tekniska bemanningen både hos energiprodu- center och hos användare kan förändras och övervakning kan ske på distans. Dessutom läggs detta allt oftare ut på entreprenad. Entreprenörsföretagen blir nya aktörer inom energibranschen, den industriella strukturen har därmed förändrats, bl.a. tack vare ny teknik. Marknadsplatser som uppstått genom avregleringarna lockar också till sig nya aktörer. Företag som är duktiga på handel med Bilder av framtidens energisystem traditionella värdepapper och mäklade produkter ser också affärs- möjligheter inom energiområdet. På detta område är inträdes- hindren låga och nya industriella strukturer skapas. När det gäller investeringar i anläggningar och överföringskapacitet är däremot inträdeshindren stora. Endast aktörer med god tillgång till kapital har en förmåga att etablera sig. Tekniska strukturer är den tredje kategorin som analyserats av strukturpanelen. Med en utblick ser panelen två typer av tekniska strukturer att ta hänsyn till: de som finns kvar och de som kan tänkas byggas ut. Till den första kategorin kan räknas led- ningsbundna energistrukturer och industritomter för energianlägg- ningar. Nya tekniska strukturer som byggs ut är olika slag av kommunikationsnätverk. Geografiska platser som används för energiändamål antas ha stor betydelse även framgent, inte minst med hänsyn taget till en allt bredare samhällelig diskussion i prövningsärenden för nya anläggningar. De äldre energisystemen (el, gas, fjärrvärme) länkades ihop genom de fysiska ledningsnäten, vilket naturligt nog gav geogra- fiska uppdelningar av systemen. När kommunikationsstrukturer istället länkar samman fastigheter, producenter och användare kan energianvändningsmönster istället utgöra grund för sammankopp- lingen. Likartade energianvändningsmönster ger likartade övervak- nings- och kontrollbehov. Till detta kommer att en ökad använd- ning av distribuerad småskalig energiteknik kan ge upphov till nya kombinationer av lokal energiomvandling och lokal energianvänd- ning. De existerande elnäten är konstruerade för ett enkelriktat flöde från centrala produktionsanläggningar till lokala användare. Distribuerad kraftvärme och trigeneration10 ger nya möjligheter till effektiv matchning av produktion och efterfrågan av el, värme och kyla på lokal nivå, som det kan uppstå svårigheter i styrning av elnäten då flödena dubbelriktas. Strukturpanelen pekar på ytterligare en typ av struktur, nämligen kompetensstrukturer. En förutsättning för genombrott av ny teknik är att det finns en mottagningsförmåga i samhället för att omvandla kunskap till affärsidéer och produkter. Även det omvända kan gälla, att en viss typ av kompetens i ett samhälle ger 10 Trigeneration (eng.) definieras ofta som produktion av el, värme och kyla med hjälp av en kombination av energiomvandlingsapparater försörjda med energi från en källa, vanligtvis naturgas. Gasturbin ger el, avgasvärmen ger värme. Kyla produceras antingen från gas- turbinens rotationsenergi (eller el) i kompressorkylmaskiner eller genom att använda avgasvärme i absorptionskylmaskiner. Bilder av framtidens energisystem en viss teknik större förutsättningar att etablera sig. Det svenska kompetensklustret kring storskalig elektroteknik är ett känt exem- pel. Strukturpanelen frågar sig om har tillräcklig industriell kompetens inom andra nya energitekniska områden, t.ex. solcells- området, där forskningen i är framgångsrik, men fråge- tecken kring industriell mottagningsförmåga finns. 6.1.6Panelen för Långsiktig framsyn I rapporten 2050 – närmare solen presenterar Panelen för långsiktig framsyn två framtidsbilder av energisystem och beskriver utvecklingen dit. Panelen poängterar dock att det är omöjligt att förutsäga utvecklingen i ett så långt perspektiv. Panelen koncentrerar sig på den tekniska utvecklingen, men med utblickar till övriga samhället. Energiframsyn utgår från att den ekonomiska utvecklingen blir gynnsam. Detta antas av långsiktspanelen i sin tur medföra ökat välstånd, ökad konsumtion och eventuellt ökat resande. ökar befolkningen måttligt och det sker en koncentration av befolkningen till tillväxtregioner i , liksom en fortsatt urbanisering i . Energianvändningen (per capita) kan minska tack vare effektivi- seringar inom alla sektorer (bostäder, industri och transporter). Störst effektivisering erhålls vid scenariot klimatet i fokus. Vid klimatet en faktor bland flera sker en relativ minskning av energi- användningen, men den motverkas av befolkningsökningen så att den totala energianvändningen hamnar ungefär på dagens nivå. Gemensamt för båda scenarierna är att fossila bränslen minskar i bebyggelsens energianvändning, mer markant i klimatet i fokus. Industrins energianvändning är relativt jämfört med , men det har skett en stark produktivitetsökning i relation till den tillförda energin, då båda scenarierna utgår från en god tillväxt i ekonomin. Den största skillnaden i energianvändning mellan scenarierna rör transportsektorn. I klimatet i fokus har förnybara och kol- dioxidfria drivmedel till stor del ersatt fossila bränslen. Transport- sektorns totala energianvändning minskar i båda scenarierna på grund av kraftiga effektiviseringar och trots en eventuell ökning i både resande och godstransporter. Bilder av framtidens energisystem Den största skillnaden när det gäller energitillförsel gäller huru- vida naturgas får en större omfattning i det svenska energisystemet. Vid klimatet en faktor bland flera blir det så. Den kommer då att användas både för kraftvärme och som källa för naturgasbaserade drivmedel. I scenariot klimatet i fokus expanderar naturgasen inte nämnvärt utanför de områden där den redan finns . Dagens kärnkraftsreaktorer avvecklas i klimatet i fokus långsamt och ersätts framför allt med förnybar energi och tack vare effek- tiviseringar. Ny kärnkraft ses inte som ett förstahandsalternativ, men skall heller inte uteslutas. Långsiktspanelen har en teknikoptimistisk syn . Informationstekniken fortsätter att utvecklas och det gäller också dess energieffektivitet. Lättare och mer mobila funktioner inom en mängd områden kommer i sig kräva energisnåla apparater. Nya material och bioteknik kan ge upphov till lätta men starka material i fordon, förpackningar m.m. En minskad användning av metaller ger lägre energianvändning både tack vare minskad (men förädlad) stålproduktion samt effektiviseringar i stålindustrin och tack vare lägre vikt i fordon och produkter. Materialanvändningen kommer generellt sett att minska, särskilt när det gäller jungfruliga mate- rial. Återvunna material ökar i betydelse. Informationsteknik och automatisering ger förutsättningar för en radikalt effektivare energianvändning i bebyggelsen. Bebyggel- sen har också delvis förändrats , även om det stora flertalet av dagens byggnader är i användning. Så kallade smarta fönster, diodbelysning, och effektivare vitvaror m.m. minskar energianvändningen som kravet på högre komfort kan motverka minskningen genom en ökad efterfrågan på t.ex. luftkonditionering och golvvärme. Inom industrin förväntar sig långsiktspanelen att elanvändningen fortsätter att öka som det finns goda möjligheter till effektiviseringar genom ökad automatisering och styrning av energianvändningen både i processer och för kringtjänster som belysning, uppvärmning och ventilation. Strukturförändringar i näringslivet påverkar enligt långsiktspanelen inte efterfrågan på energi i någon större omfattning. Skogsindustrin kommer fortsatt vara den mest energikrävande industrigrenen, men den kan komma att utvecklas till en nettoexportör av energi tack vare utveckling av s.k. bioenergikombinat. Stålindustrin förväntas bli mer skrot- baserad och elberoende, men med en fortsatt utveckling mot för- och produktion av specialstål. Bilder av framtidens energisystem Nya arbetsformer som distansarbete kan å ena sidan minska antalet resor i tjänsten, men å andra sidan kan ett ökat fritids- resande och regional arbetspendling ta ut den effekten. De svenska persontransporterna väntas å ena sidan öka starkt, men mättas ökningen på grund av trängsel. Å andra sidan kan en stor andel äldre i befolkningen ge minskade transportbehov som en större andel aktiva pensionärer och en ökad turism ger upphov till andra resmönster. Långsiktspanelen pekar således på att det finns tendenser i utvecklingen av de framtida transportbehoven som går i olika riktningar. Detsamma gäller godstransporterna. Trender med olika innebörd finns, vilket försvårar en analys över de totala effekterna. Internet- handel kan ge ökad efterfrågan på direktleveranser som informationstekniken också kan bidra till effektivare logistik- hantering och trafikstyrning. Dominansen av personbilar respektive lastbilar inom transport- systemen väntas dock bestå, även om trängsel i kombination med satsningar på kollektivtrafik och järnvägar kan leda till energieffek- tivare transporter. Fordonsparkerna kommer att förändras radikalt . Miljö- och konsumentkrav kommer att driva fram alternativa bränslen, först redan introducerade bränslen som naturgas, biogas och etanol, och senare genom en successiv övergång till vätgas i bränslecellsfordon. Den senare tekniken förväntas inte vara domi- nant ens , men har då börjat etableras. Hybridbilar har introducerats på marknaden och förväntas också få ett större genomslag på lång sikt. Vätgasen kan produceras ur förnyelsebara energikällor på flera olika sätt, antingen genom traditionell elektrolys (från vind-, vatten-, eller solenergi), på biologisk väg (s.k. artificiell fotosyntes) eller genom förgasning av biomassa. Det senare kan ge upphov till en mängd olika bränslen beroende på hur processerna konstrueras. Om vätgas och bränsleceller representerar ett första system- skifte, som på lång sikt får betydelse kan ett annat vara koldioxid- avskiljning från fossila bränslen. Ett tredje systemskifte som pekas ut gäller att småskalig teknik kan ta en större plats i produktionen av el och värme. Informationsteknik, energilagringstekniker och förändrade spelregler på energimarknaderna är faktorer som på olika sätt verkar för småskalig el- och värmeproduktion i kundens närhet. Bilder av framtidens energisystem Exempel på lovande elproduktionstekniker för framtiden där teknikgenombrott kan ske är enligt långsiktspanelen solcellsteknik, fusionsenergi, vågenergi och energi från strömmande vatten. Gammal teknik som vattenkraft nämns som ett reellt alternativ på lång sikt, även för miljövänlig utbyggnad av skyddade älvar. Vindkraft och kraftvärme är närmast självklara alternativ för ytter- ligare elproduktion, där kraftvärmen har en stor potential tack vare ett stort värmeunderlag i befintlig fjärrvärme. Kraftvärmen kan baseras både på biobränslen och naturgas. Värmeförsörjningen förändras genom en fortsatt utbyggnad av fjärrvärmen. Biobränslen, både från skog och från , kom- mer att kunna försörja en ännu större del av bostäder . Avfall kommer också att kunna utnyttjas mer för värmeproduktion, liksom spillvärme från industrin. Värmepumpar och naturgas kommer också spela en ännu större roll i framtidens uppvärmning som ersättning för el och olja. För vägen fram pekar långsiktspanelen ut styrmedel och andra klimatinriktade åtgärder som särskiljande. I klimatet i fokus leder val av styrmedel till högre energikostnader, vilket snabbar på effektiviseringar och omställningen. skall detta ske harmoniserat med övriga , varför den svenska industrins relativa konkurrenskraft i stort sett blir oförändrad. I klimatet en faktor bland flera har tillförselsäkerhet, ekonomi och lokala miljökrav större betydelse som drivkrafter. Det ger lägre krav på effektivisering och lägre takt i utvecklingen av energisnål teknik. Långsiktspanelen menar att samhället genom politiken avgör vägvalen. Energi- och klimatpolitik har en avgörande roll för att skapa spelregler och incitament som kan stimulera utveckling av teknik och investeringar i infrastruktur, globalt, i och i . Tillfälligt ökade energikostnader behöver inte vara negativt för tillväxt i ett längre perspektiv. Övergångsvis är det snarare värt att ta högre kostnader för att stimulera utveckling och etablering av ny teknik på marknaden. nämnda systemskiften och teknikgenombrott kan få stor betydelse, inte minst i när det gäller transportsektorn. Drivmedelsfrågan är en nyckelfråga för svensk klimatpolitik. När det gäller energitillförseln har vattenkraften även framgent en nyckelroll. Den kommer utgöra basen i elförsörjning. Den stora skillnaden mellan de två scena- rierna gäller balansen mellan bioenergi, kärnkraft och naturgas. Bilder av framtidens energisystem Det är också intressant att konstatera att panelen inte ger någon direkt vägledning för vilka områden bör satsa på inom EFUD, vilket kan illustreras med följande citat: Vilka satsningar på forskning, utveckling och demonstration som bör göras med anledning av panelens slutsatser har inte funnits utrymme att diskutera. (Energi 2050 – närmare solen, s. 48) Panelen konstaterar dock att är en liten aktör i den inter- nationella utvecklingen inom de centrala områden som pekas ut i rapporten. När det gäller industrialisering (kommersialisering) av forskningsresultat menar panelen att ett område med särskild nordisk relevans rör effektivare utnyttjande av skogsresursen för förädlade produkter och energi, samt teknik för att producera el och värme från bioenergi. Panelen gör dock tillägget att det i en global marknad inte finns anledning att begränsa intresset till lokala energikällor eller den nordiska energimarknaden. Även om IVA:s projekt i enligt skall vara en av utgångspunkterna i utredningens beredning av förslag till riktlinjer för det långsiktiga energipolitiska programmet, är det väsentligt att också beakta andra uppfattningar om hur det framtida energisystemet kan komma att se ut. Mot denna bakgrund refereras i detta avsnitt framtidsbilder som gjorts av det s.k. (6.2.1), EG- kommissionen (6.2.2) och IEA (6.2.3).11 Nordleden är ett tvärvetenskapligt nordiskt forskningsprojekt om energi och miljö. I projektet analyseras utvecklingen av och energiförsörjning, exklusive transportsektorn, i ett nordeuropeiskt perspektiv. Projektet har bedrivits i två etapper, åren 1996 1999 respektive åren 2000 2003 11 Givetvis har visioner om det framtida energisystemet tagits fram också av andra organisationer. Några exempel är arbeten gjorda av , den svenska elbranschens gemensamma forskningsbolag (se t.ex. Ett uthålligt elsystem för ; en vision för (Elforsk, 1996), och det finska tekniska forskningsinstitutet . Det senare presenterades i boken 2030 for (VTT, 2002), och delgavs även vid ett studiebesök i . Bilder av framtidens energisystem och skall avlämna en slutrapport . I syfte att bredda underlag har utredningen uppdragit åt de ansvariga för att redogöra för projektets syn på det nordiska energisystemets utveckling på lång sikt.12 Ett syfte med Nordleden har varit att skapa en mötesplats för faktagrundad diskussion och dialog mellan beslutsfattare och andra energiaktörer från olika discipliner och olika länder. Således med- verkar ett stort antal aktörer på energi- och miljöområdet i och på olika sätt i projektet. Olika typer av forsknings- projekt bedrivs av representanter för nordiska institutioner för energisystemteknik, nationalekonomi, företagsekonomi, beteende- vetenskap och acceptansforskning. Andra typer av aktörer deltar dels i som består av representanter för projek- tets största finansiärer (däribland ), dels i en bredare referensgrupp, i vilken ingår representanter för olika, främst svenska och norska, departement, myndigheter, bransch- organ och företag. På övergripande nivå har Nordledens problemfokus i mycket handlat om möjliga effekter av en omställning av de nordiska energisystemen från att vara baserade på fossil- och kärnbränslen till att vara baserade på förnybara energislag. Huvudfrågorna har varit vilka alternativ som, på ett kostnads- och miljöriktigt sätt, bör ersätta de konventionella fossilbränsleanläggningarna och kärn- kraften, och under vilka tidsperioder de olika alternativen bör utnyttjas. Nordledens slutsats är att fyra kategorier står till buds för omställningen (se tabell 6.3 nedan). 12 Uppdraget har redovisats i rapporten målinriktad analys för med stöd av (Nordleden, 2003). Bilder av framtidens energisystem SOU 2003:80 Fyra av Nordleden utpekade kategorier för omställning A) Förnybar teknik som är etablerad B) Förnybar teknik som ännu inte C) Fossilbränslebaserad teknik som är etablerad på marknaden D) Fossilbränslebaserad teknik som ännu inte etablerats på marknaden Som framgår av tabellen torde enligt Nordleden de olika kate- gorierna (A-D) skilja sig åt beträffande såväl tidpunkt för genom- brott som lämpliga styrmedel och metoder för att uppnå genom- brottet. Bland annat kan noteras hur styrmedelsbehoven kan variera, som framgår av tabellen menar t.ex. att även andra styrmedel än satsningar på forskning och utveckling behövs för att uppnå genombrott i kategorierna A och C. I Nordleden har slutsatsen dragits att alternativ från samtliga de fyra kategorierna i tabellen (A D) bör utnyttjas om man vill uppnå en kostnadseffektiv och miljöriktig omställning av energisystemen i de nordiska länderna. På vägen mot det förnybara energisystemet bör dock alternativen i de olika kategorierna (A D) spela olika roller enligt Nordleden. Enligt Nordledens rapport till LångEn- utredningen finns starka skäl att tro att omställningen mot det förnybara energisystemet i kommer att ta två vägar. Dels en bas, som innebär en successiv expansion av de förnybara alternativen. Dels en bro, dvs. ett tidsbegränsat utnyttjande av nya fossilbränslebaserade alternativ som kan antas vara bättre än dagens konventionella anläggningar. Basen och bron illustreras i figur 6.1 nedan. Figuren, som avser hela , omfattar el, värme och industrins processer, men däremot inte transporter. De energislag som medtagits är de som enligt Nordleden är centrala i omställningen, dvs. de som minskar eller ökar kraftigt (kol, olja, kärnkraft, naturgas, biobränsle och vindkraft). Av detta skäl ingår inte storskalig vattenkraft. Med hänsyn till att vissa faktorer således utelämnats bör noteras att om Bilder av framtidens energisystem figuren skulle ha omfattat all energiåtgång så skulle den vertikala axeln ha varit längre. Nordledens bild av olika alternativs roller i energi- omställningen Icke-förnybar energi (nya alternativ: C-D) Förnybar energi (all teknik, inkl. A-B) Icke-förnybar energi (konv. Den omställning av de nordiska energisystemen som visas i figuren är resultatet av i Nordleden gjorda analyser av hur en kostnads- effektiv utveckling av energisystemen kan tänkas te sig givet vissa antaganden om politiska beslut och andra förutsättningar. Några exempel på sådana antaganden som gjorts av Nordleden är: Att en avveckling av kärnkraften i sker i enlighet med riksdagsbeslut (teknisk livslängd antagen). I finns dock en utbyggnad med en femte kärnkraftsreaktor med i analyserna. Att en reduktion av klimatgaser skall ske i enlighet med Kyoto och (minst) i samma takt därefter. Att ingen ytterligare storskalig utbyggnad sker av den svenska eller norska vattenkraften. Att betydande energieffektivisering fortsatt sker i alla led i energisystemet, från tillförsel till användning. Att det sker en fortsatt teknisk utveckling av teknikerna i alla fyra kategorierna ovan (A D). Som kommentar till figur 6.1 kan vidare sägas att det enligt Nord- leden vore kostsamt (både ekonomiskt och miljömässigt) att avstå från ett eller flera av alternativen på bron. Bilder av framtidens energisystem skulle exempelvis ett förbud mot naturgas – om någon skulle vilja införa ett sådant t.ex. på grund av att naturgasen är ett fossilt bränsle – främst fördröja reduktionen av konventionell kol- och oljebaserad teknik. Mot denna bakgrund menar att det borde finnas ett stort värde i att kraftfullt stödja en utveckling av den teknik som finns på bron, istället för att enbart ge stöd till den förnybara tekniken i basen. 6.2.2EU:s grönbok europeisk strategi för trygg energiförsörjning Den europeiska kommissionen framlade grön- boken europeisk strategi för trygg energiförsörjning. Mot bakgrund av medlemsländernas synpunkter på grönboken lämnades sedan en slutrapport om grönboken i juni 2002.13 Ett motiv för att ta fram grönboken var att EU-länderna ut- nyttjar alltmer energi, i huvudsak fossila bränslen. Således utgör olja, kol och naturgas av EU-ländernas totala energiförbrukning, varav nästan två tredjedelar importeras. Enligt grönboken kommer användningen av fossila bränslen att öka om ingenting görs . I grönboken konstateras dock att det är omöjligt att uppnå självförsörjning på energiområdet inom EU. Även om energiförbrukningen sedan den första oljekrisen inte utvecklats i samma takt som ekonomiska tillväxt, innebär bristen på tillfredsställande inhemska energialternativ ett problem för unionens växande behov. Både dagens union, och en komman- de utvidgad, förbrukar mycket mer energi än den kan producera. Figur 6.2 visar den av Kommissionen antagna utvecklingen av energikonsumtionen inom EU. 13 KOM (2000) 769 respektive KOM (2002) 321 slutlig. Bilder av framtidens energisystem Energikonsumtion i slutledet 2030 (mtoe)14 Kommissionen drar i grönboken följande tre slutsatser: 1.EU blir alltmer beroende av externa energikällor. Detta faktum ändras inte på något sätt av utvidgningen. Enligt aktuella prognoser kommer importberoendet att nå . 2.EU har litet manöverutrymme på energiförsörjningens utbuds- sida. Det är främst på efterfrågesidan som unionen kan agera, och då särskilt genom energibesparing i byggnader och trans- porter. 3.Utan ambitiösa insatser kan EU inte att ta itu med frågan om klimatförändringar på lång sikt eller uppfylla de åtaganden som den i detta avseende gjorde i Kyoto. säger i grönboken att importberoendet och dess växande storlek i och för sig är oroande, men att det vore felaktigt och alltför enkelt att endast betrakta försörjningstrygg- heten som en fråga om att minska importberoendet och främja den inhemska produktionen. En trygg energiförsörjning kräver enligt grönboken snarare en hel serie politiska åtgärder.