sou · GRB3128 · 2004-01-01 00:00:00 — Avslutningsvis återges en inom bolaget upprättad promemoria om planering inför utökad samråd enligt (avsnitt 5.4). 5.1Tillämpliga regler i m.m. om samråd Följande översiktliga redogörelse för reglerna om samråd i miljö- balken och andra i detta sammanhang aktuella lagar är hämtad från SOU 2002:46 (s. 47–49). De delar av redogörelsen som bedöms ha särskilt intresse som bakgrund för överväganden om stöd till frivill- igorganisationer i samband med lokaliseringen av ett slutförvar för använt kärnbränsle har här markerats med kursiv stil. Av stor betydelse för den kommande behandlingen av frågor om förvaring av kärnavfall är bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar och annat beslutsunderlag (6 kap.). Redan tidigare fanns i naturresurslagen och miljöskydds- lagen m.fl. lagar bestämmelser om att ansökningar om tillstånd skall innehålla en miljökonsekvensbeskrivning (MKB). Miljö- balkens bestämmelser innebär en skärpning och utvidgning av dessa krav. Syftet är liksom tidigare att möjliggöra en samlad bedömning av effekterna på människors hälsa och miljön av en planerad verksamhet eller åtgärd. bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivning- ar har utformats med sikte på att frågor om påverkan på miljön skall komma in på ett så tidigt stadium som möjligt av besluts- processen. Den allmänhet som berörs skall ges bättre möjligheter att medverka i processen och att påverka innehållet i en miljö- konsekvensbeskrivning. Bestämmelserna innebär bl.a. en anpass- ning till EG-rätten, närmare bestämt det s.k. MKB-direktivet (rådets direktiv /337/EG om bedömning av inverkan på milj- ön av vissa offentliga och privata projekt, ändrat genom direktiv /11/EG). Enligt de nämnda bestämmelserna är alla som avser att be- driva tillståndspliktig verksamhet skyldiga att före en ansökan med tillhörande miljökonsekvensbeskrivning samråda med och med enskilda som kan antas bli särskilt berörda. Som underlag för samrådet skall lämnas uppgifter om den planerade verksamhetens lokalisering, omfattning, utform- ning och förutsedda miljöpåverkan. Med särskilt berörda enskilda avses framför allt närboende. Om vid ett sådant s.k. tidigt samråd enligt 6 kap. 4 § finner att verksamheten kan antas medföra en betydande miljö- påverkan skall ett utökat samråd med miljökonsekvensbedömning enligt 6 kap. 5 § genomföras. Vid ett sådant förfarande skall den som avser att bedriva verksamheten samråda också med övriga statliga myndigheter och med de kommuner, den allmänhet och de organisationer som kan antas bli berörda. Samrådet skall avse bl.a. innehåll och utformning av miljökonsekvensbeskrivningen. regler om utökat samråd innefattar också bestä- mmelser om samråd med andra länder där en planerad verksam- het i kan antas medföra betydande miljöpåverkan. Dessa bestämmelser bygger bl.a. på den s.k. Esbokonventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande samm- anhang. har utsetts till ansvarig myndighet i för tillämpningen av bestämmelserna. Förfarandet med utökat samråd syftar till att förstärka inflyt- andet för myndigheter och andra berörda under planeringsstadiet, som underlaget för den som skall upprätta en miljö- konsekvensbeskrivning breddas. De nya reglerna får ses mot bakgrund av att EG-rätten ställer högre krav på miljökonse- kvensbeskrivningen än vad som tidigare gällde i , sam- tidigt som kravet på utökat samråd är begränsat till verksam- heter som antas medföra betydande miljöpåverkan. I miljöbalkspropositionen framhölls att rätten för allmänheten att delta i och påverka utformningen av den planerade verksam- heten och den miljökonsekvensbeskrivning som skall göras är av avgörande vikt. Allmänhetens medverkan i ett tidigt skede av MKB-arbetet antas förbättra både effektiviteten och kvaliteten i beslutsprocessen. Begreppet berörd allmänhet skall enligt propositionen ges en vidsträckt tolkning. Bland de organisationer som kan vara berörda nämns miljö- och naturvårdsorganisationer, särskilt sådana som är verksamma på den ort där verksamheten planeras. Samrådet skall ske så tidigt att i praktiken grundläggande förändringar är möjliga, t.ex. att den föreslagna lokaliseringen kan ändras. innehåller inte bara regler om samrådsförfarandet utan även bestämmelser om vad en miljökonsekvensbeskrivning skall innehålla. Förutom alla de uppgifter som behövs för en samlad bedömning av den planerade verksamhetens eller åtgärd- ens effekter på miljön och på hushållningen med resurser krävs en redovisning av alternativa platser och alternativa utformning- ar. Sökanden måste också motivera varför ett visst alternativ har valts och beskriva konsekvenserna av att verksamheten eller åtgärden inte kommer till stånd (brukar benämnas nollalterna- tivet). MKB-regler skall tillämpas även vid krav på miljökonsekvensbeskrivningar enligt andra lagar, t.ex. kärntek- niklagen och strålskyddslagen. Detta gäller både i fråga om inne- hållet i en miljökonsekvensbeskrivning och också förfarandet när den upprättas. trädde i kraft . Redan tidigare fanns dock krav i den gällande miljöskyddslagen på samråd med de statliga och kommunala myndigheter, organisationer och enskilda som kunde ha ett intresse i saken innan ansökan om till- stånd gjordes för miljöfarliga verksamheter, t.ex. större industrian- läggningar. Bestämmelserna i 6 kap. förutsätter att sökanden, som skall ta initiativ till samråd, kan lämna uppgifter om den planerade verksamhetens lokalisering, omfattning, utformning och förutsedda miljöpåverkan. Detta innebär att best- ämmelser i praktiken kan tillämpas först då sådana uppgifter finns tillgängliga i någon form. Självfallet kan dock initiativtagaren vilja ta upp en informell diskussion med myndigheter och andra berörda på ett tidigare stad- ium. Det finns då inga regler för hur ett sådant förberedande sam- råd skall gå till. 5.2Samrådsförfaranden under SKB:s förstudier Under SKB:s arbete med förstudier i vissa kommuner, en period som kan anses omfatta åren 1992 – 2001, växte det fram skilda for- mer för ett omfattande samråd mellan bolaget, centrala myndighet- er, länsstyrelser, kommuner och övriga berörda. Det fanns inte några rättsligt bindande regler för dessa samråd, men aktörerna inspirerades av de diskussioner om samråd och miljökonsekvens- beskrivningar som föregick införandet av miljö- balken. Regeringen gjorde – i samband med de regelbundet åter- kommande besluten om SKB:s FUD-program - flera uttalanden om vikten av samråd under förstudiearbetet. I ett beslut om FUD-program 98 ställdes som ett uttryckligt vill- kor att SKB skulle samråda med berörda kommuner, länsstyrelser och myndigheter i arbetet med att ta fram platser för platsunder- sökningar. Det har sålunda inte varit fråga om ett MKB-samråd i formell mening, dvs. ett utökat samråd enligt 6 kap. 5 § kring innehållet och utformningen av en miljökonsekvensbeskrivning för en planerad tillståndspliktig verksamhet. Däremot har deltagarna haft ambitionen att samråden skall bedrivas i den nya lagstiftning- ens anda. Man har varit inställd på att redan på ett tidigt stadium klargöra vad en kommande miljökonsekvensbeskrivning för ett slutförvar skall innehålla. En utgångspunkt har varit att diskussion- erna vid dessa samrådsmöten syftar till att få fram sådant material som skall kunna utgöra underlag för en kommande prövning både av lokalisering och av villkor för att förhindra oacceptabel miljöpå- verkan enligt och villkor för att säkerställa krav på säk- erhet och strålskydd enligt kärntekniklagen. Särskilt i har samrådet haft stor omfatt- ning och en bred ambitionsnivå. etablerades på kom- munens initiativ ett särskilt samrådsorgan, numera benämnt MKB- forum för studier av slutförvaringssystem för använt kärnbränsle i (MKB-Forum i ), med deltag- ande av kommunen, , , och . Till en början gällde samrådet SKB:s planer på att bygga ut CLAB och på att uppföra en inkapslings- anläggning i anslutning till CLAB. Utbyggnaden av CLAB var i själva verket ett mycket konkret och i tiden närliggande projekt, där arbetet inriktades på att ta fram en ansökan med tillhörande MKB-dokument. Ansökan gavs in och tillstånd beviljades av regeringen året därpå, allt enligt den då gällande lagstiftningen. Vid ärendets behandling på lokal och regional nivå strävade man emellertid efter att så långt möjligt arb- eta som om redan hade trätt i kraft, bl.a. när det gäller samråd med allmänheten. Sedan gått med på SKB:s begäran att få genomföra en förstudie för ett slutförvar i kommunen togs även denna fråga upp till behandling i MKB-forum. Ett liknande regionalt samråd hade då redan inletts i län kring förstud- ien i kommun. inleddes även samråd kring för- studierna i , och kommuner. 5.3Samrådsförfarandet under SKB:s platsunder- sökningar I och med att SKB som blivande verksamhetsutövare hade före- slagit att eventuellt lokalisera ett slutförvar för använt kärnbränsle till vissa geografiskt avgränsade områden kunde de bestämmelser som finns i börja tillämpas. Så har också skett. Två huvudformer för samråd mellan SKB, statliga myndigheter, kommuner samt organisationer och allmänheten är eller blir aktu- ella under platsundersökningsskedet och framåt: Samråd (med ) enligt 12 kap. 6 § inför de planerade platsundersökningarna, i den mån verksamheten kan antas komma att väsentligt förändra naturmiljön. Samråd enligt 6 kap. 4 och 5 §§ inför en framtida ansökan om tillstånd till att anlägga ett slutförvar för använt kärnbränsle inklusive en detaljundersökning för detta. Den rättsliga grunden för dessa samråd har betydelse bl.a. för de berörda parternas möjligheter att få insyn eller delta i samrådet. Även den planerade inkapslingsanläggningen kommer att föran- leda samråd enligt 6 kap. 4 och 5 §§ inför en ansökan om tillstånd. Detta samråd kan komma att bedrivas parallellt med motsvarande samråd för slutförvaret. Det är verksamhetsutövaren, alltså SKB, som ansvarar för att gällande regler om samråd tillämpas. I samrådet har statliga myn- digheter, särskilt berörda länsstyrelser, en viktig roll i att vägleda sökanden om t.ex. vilka andra som bör omfattas av samrådet. Samråd inför platsundersökningar (12 kap. ) SKB inledde samråd enligt 12 kap. 6 § med i län om den planerade platsunder- sökningen i Forsmark. Motsvarande samråd inleddes med i län om den planerade platsundersök- ningen i Simpevarp. Samråd inför anläggande av ett slutförvar inklusive detaljundersök- ning (6 kap. ) En redovisning för bestämmelserna i 6 kap. har läm- nats i avsnitt 4.1. Här kan erinras om att s.k. tidigt samråd enligt 4 § skall ske enbart med och enskilda som kan antas bli särskilt berörda, dvs. i huvudsak berörda markägare och närboende. Det är sålunda SKB som skall initiera det tidiga samrådet enligt 6 kap. 4 § med och med enskilda som kan antas bli särskilt berörda. På grund av starka önskemål hos om att det formella samrådsförfarandet skulle påbörjas redan före det att kommunen hade tagit ställning till SKB:s förslag om en platsundersökning i kommunen inledde SKB tidigt samråd med i län. Inom ramen för detta samråd har bl.a. hållits möten med deltagande av ett stort antal enskilda markägare och närboende m.fl. I kommun avvaktade SKB med att initiera tidigt samråd enligt 6 kap. 4 § . Samrådet med i län inleddes , dvs. efter det att kommunen fattat beslut om att ställa sig positiv till en platsundersökning. Efter det att har beslutat att den planerade verk- samheten kan antas medföra en betydande miljöpåverkan – vilket i det här aktuella fallet har skett genom beslut av i län respektive av i län – ankommer det på SKB att inleda utökat samråd med miljökonsekvensbedömning enligt 5 §. Det utökade samrådet skall avse dels verksamhetens lokalisering, omfattning, utformning och förutsedda miljöpåverkan, dels inne- håll och utformning av den miljökonsekvensbeskrivning som skall ingå i ansökan. Förutom med och enskilda särskilt be- rörda skall initiativtagaren samråda med övriga statliga myndigheter och med de kommuner, den allmänhet och de organisationer som kan antas bli berörda. Det bör observeras att det också i kärntekniklagen uppställs krav på upprättande av miljökonsekvensbeskrivning inför prövning av ansökan att anlägga ett slutförvar för använt kärnbränsle. När det gäller förfarandet för att upprätta en miljökonsekvensbeskrivning m.m. hänvisar kärntekniklagen till bestämmelserna i 6 kap. miljö- balken. Man bör därför utgå från att de samråd enligt 6 kap. miljö- balken som krävs – dels för prövning enligt och dels för prövning enligt kärntekniklagen, för en viss anläggning – kom- mer att samordnas med sikte på ett enda MKB-dokument. Det bör betonas att samrådet skall fokuseras på den kommande tillståndspliktiga verksamheten, inklusive detaljundersökningen för ett slutförvar, och på miljökonsekvensbeskrivningen för denna verksamhet. Vidare bör påpekas att endast en av de platsundersök- ningar som SKB önskar genomföra kan väntas leda vidare till an- sökan om tillstånd att anlägga ett slutförvar. 5.4SKB:s planering av det utökade samråden enligt (MKB-PM-03–04) Denna rapport redovisar SKB:s preliminära planering av de utökade samråden. Varefter planeringen och genomförandet fortskrider kommer rapporten att uppdateras. Aktörer i utökat samråd Aktörer i det utökade samrådet. SKB ska samråda med de aktörer som återfinns i Figur 1. är det viktigt att samtliga organisationer och intressenter som har uttalat sig över till exempel FUD-programmen och förstudie- rapporterna inbjuds till utökat samråd. Vid vilka tillfällen ska samråd ske? Tidpunkterna för samråd bör anpassas till viktiga tidpunkter för inkapslings- och slutförvarsprojekten. Det finns några tillfällen då det är speciellt viktigt med samråd, nämligen: Avgränsningsrapport, version 0->1 Avgränsningsrapport, avstämning version 1 Tidpunkterna för samråd under utredningsfaserna anpassas till vik- tiga händelser inom projekten, till exempel då: preliminär platsbeskrivning, anläggningsbeskrivning och säker- hetsanalys finns framme, Samordnas för och Forsmark Bilaga 2 SOU 2003:128 7 Innefattar bland annat jaktvårdsföreningar, fiskevårdsföreningar, yrkesfiskare och . Bilaga 2 SOU 2003:128 - kommittén för miljö & Bilaga 2 SOU 2003:128 8 Innefattar bland annat jaktvårdsföreningar, fiskevårdsföreningar, yrkesfiskare (läns fiskareförbund), företagarförening och OSS . Vad ska det samrådas om och hur går samråden till? Avgränsningsrapport, version 0->1 Samråd sker – , se även kapitel 3 Brev med avgränsningsrapport version 0, + Forsmark och är särskilt viktiga. SNF, WWF & Brev med avgränsningsrapport version 0, + Forsmark Bjuda in till möte Synpunkter vid möte samt skriftliga efter möte. Presentation i samband planerade möten Brev med avgränsningsrapport version 0, Synpunkter på mötet och via MKB-forum. Särskilda berörda och allmänhet Öppet hus em + samrådsmöte kväll. Öppet hus em + samrådsmöte kväll. Presentation i samband planerade möten. Brev med avgränsningsrapport version 0, Forsmark Synpunkter på mötet och via samrådsgruppen. Särskilt berörda och allmänhet Öppet hus em + samrådsmöte kväll. Öppet hus em + samrådsmöte kväll. Utredningsfas, inkapsling (ca ) och Utredn- ingsfas, slutförvar Presentation av avgränsningsrapport version 1 samt redovisning av hur förslag till utredningar beaktats. Ett tillfälle, presentera. Muntliga synpunkter vid mötet. I samband planerade möten. Ev. träffa grupperna separat. Ett tillfälle, presentera. Muntliga synpunkter vid mötet. Presentation av översatt avgränsningsrapport. Vid lämpligt tillfälle. Utredningsfas, inkapsling (ca vintern/) och Utred- ningsfas, slutförvar Presentation av utfört arbete för inkapslingsanläggningen och slutförvaret. Diskussion om kommande arbete, inklusive avvik- elser från utlovade utredningar i avgränsningsrapporterna. Muntliga synpunkter vid mötet. I samband planerade möten. Ev. träffa grupperna separat. Muntliga synpunkter vid mötet. Muntliga synpunkter vid mötet. Avstämning, inkapsling () och Utredningsfas, slut- förvar Presentation av utförda utredningar samt slutsatser för inkapslings- anläggningen. Presentation av utfört arbete för slutförvaret. Diskussion om kommande arbete, inklusive avvikelser från utlov- ade utredningar i avgränsningsrapporten för slutförvaret. Muntliga synpunkter vid mötet. I samband planerade möten. Ev. träffa grupperna separat. Muntliga synpunkter vid mötet. Muntliga synpunkter vid mötet. Utredningsfas, slutförvaret (– ) Presentation av utfört arbete för slutförvaret. Diskussion om kommande arbete, inklusive avvikelser från utlovade utred- ningar i avgränsningsrapporten för slutförvaret. Muntliga synpunkter vid mötet. I samband planerade möten. Ev. träffa grupperna separat. Muntliga synpunkter vid mötet. Muntliga synpunkter vid mötet. Presentation av utförda utredningar samt slutsatser för slutför- varet. Muntliga synpunkter vid mötet. I samband planerade möten. Ev träffa grupperna separat. Muntliga synpunkter vid mötet. Muntliga synpunkter vid mötet. 6Minnesanteckningar från möte –10–28 med vissa frivillig- organisationer Närvarande från frivilligorganisationer: Närvarande från utredningen: Dessa minnesanteckningar redovisar i första hand synpunkter och uppgifter som framfördes av närvarande företrädare för inbjudna organisationer. I den mån som företrädare för kommittén redovisat uppgifter anges detta särskilt. Syftet med möte var att ge representanter för frivilligorganisationer möjlighet att framför önskemål och andra synpunkter på nedanstå- ende punkter, vilka också kommer att utgöra struktur för minnes- anteckningarna. Behovet av ett stöd Lösningar till hur ett stöd skulle kunna utformas och finans- ieras. Här aktualiseras frågor som: o Syftet med ett stöd. o Vilka organisationer som, om stöd föreslås utgå, bör vara stödberättigade. o Vilka typer av kostnader som kan vara aktuella för stöd. o De skäl som kan finnas för respektive mot att ett stöd bör finansieras med medel ur kärnavfallsfon- den. o Besluts- och betalningsordning vid utbetalning av ett eventuellt stöd. o Viktiga författningsändringar som kan behöva ske om stöd föreslås utgå. Mötet inleddes med att Per önskade alla väl- komna varpå han redogjorde för utredningens olika uppgifter enligt regeringens direktiv för arbetet. Det framgår att finansieringsut- redningens uppgifter även omfattar frågan om särskilt stöd till fri- villigorganisationer för insatser i samband med lokaliseringspro- cessen av ett slutförvar för använt kärnbränsle. har aviserat att utredningen avses få tilläggsdirektiv av innebörd att denna utredningsuppgift skall redovisas . Innan diskussionen kom in på ovan nämnda punkter diskuter- ades vad som bör inbegripas i formuleringen insatser i samband med lokaliseringsprocessen av ett slutförvar för använt kärnbrän- sle. Som svar på frågan redovisade uppfattningen att formuleringen borde uppfattas som att inkludera även lokaliser- ingen av inkapslingsanläggningen samt att lokaliseringsprocessen inte kan ses isolerad från metodvalsfrågan för slutförvaring. Söder- berg erinrade om krav i tidigare regeringsbeslut kring FUD-prog- rammen och i på att SKB skall redovisa alternativ till den metod som föreslås. Från organisationernas sida underströks att frågan gäller en säker metod för slutförvaring och att det därför är väsentligt att kunna framföra kritiska synpunkter till den av SKB framförda metoden (KBS-3). Miljövänner För Kärnkraft och Föreningen uttalade att frågan handlar om lokalisering och inte om metodval för slut- förvaring. Miljövänner För Kärnkraft hävdade att när man nått sta- diet att lokalisera ett slutförvar så måste man redan ha valt metod, dvs. man måste ha något att lokalisera. Skulle man välja en annan metod så kommer det sannolikt att ställa helt andra krav på lokal- iseringen. Detta innebär att om man börjar diskutera helt andra metoder så finns sannolikt ingen grund (inget tekniskt eller annat underlag) för en diskussion om lokaliseringen. Behovet av ett stöd Flertalet organisationer anser att behovet av stöd är mycket stort och att det brådskar med att införa det. Detta motiverades bland annat med det nära förestående utvidgade samrådet gällande lokal- isering av slutförvar i . påminde att det redan i Aktörs- gruppens slutrapport från det s.k. (SKI Teknisk Rapport 93:34) hade föreslagits att möjligheten till stöd skulle utredas och att man därför väntat på ett sådant initiativ från regeringen. I Aktörsgruppen deltog representanter för , Folkkampanjen mot Kärnkraft-Kärn- vapen, Avfallskedjan, SSI, SKI, , , Stat- ens samt aktörsgruppens ordförande (utsedd av SKI). har förslaget på nytt förts fram av bland andra SKI, SSI och KASAM. Utgångspunkten till detta förslag var att det an- sågs viktigt att skapa resurser för frivilligorganisationernas kompe- tensutveckling för att på så vis skapa en ökad delaktighet och dem- okratisering av lokaliseringsprocessen. Regeringen har påtalat behovet av en allsidig belysning av hela avfallsfrågan. Möjligheten till en sådan allsidighet ansågs mycket begränsad beroende på SKB:s dominerande roll. Allsidighet kräver mer resurser och andemeningen med MKB är att all kompetens skall vara representerad i det utökade samrådet, dvs. inklusive de nationella organisationerna. Det finns en stor kunskapsbank i de ideella organisationerna, men inga resurser för att tillse att denna kommer allmänheten till del. Alla aktörer, boende, miljöorganisa- tioner m.fl., måste få utrymme i diskussionen. Avfallskedjans före- ning påtalade vikten av att kunna gå ut till vanligt folk. Det ansågs viktigt att de lokala föreningarna kan få uppbackning i form av framförallt kompetensförsörjning från nationella moder- organisationer i samrådsprocessen. Det ansågs vidare viktigt att ingen distinktion görs mellan lokala och nationella organisationer eftersom de lokala organisationernas möjlighet till stöd är väldigt beroende av kommunala beslut (kommunalt godtycke) och att det därför är angeläget att även lokala organisationer skall kunna få statligt stöd. gav, på en direkt fråga från Per , exempel på ett antal insatser som man inte ansågs sig kunna utföra på grund av bristande resurser. bevakning av internationell och inhemsk kunskap lämna synpunkter på förslag delta på seminarier och konferenser (mindre punkt). Till dessa exempel på insatser tillades bristande möjligheter att del- ta som remissinstans vid de återkommande utvärderingarna av FUD-programmet samt att stötta lokalföreningar (Folkkampan- jen). Alla organisationer utom en är för ett generellt stöd till fri- villigorganisationer på det nationella planet. Avvikande uppfattning vad gäller behovet av ett utökat stöd till frivilligorganisationer framfördes av Föreningen . Den nuvarande modellen med stöd till kommunerna som i sin tur kan ge till lokala för- eningar är en bra modell enligt Föreningen . Oskars- hamn togs upp som ett exempel på en väl fungerande demokratisk process. Det handlar om sakfrågor där medborgarna skall delta och man skall akta sig för att nationella organisationer går in och påverkar den lokala debatten. Folkkampanjen beskrev förhållandet som en fundamental oba- lans i frågan. Å ena sidan en välfinansierad organisation och å den andra sidan ideella organisationer som får avstå arbetstid. I sam- manhanget underströks att kritiska synpunkter är värdefulla för projektet. Vidare framhöll representanterna att miljörörelsen till- varatar andra intressen än kommuner och företag. Organisationen poängterade särskilt vikten av åsiktsneutralitet, dvs. att såväl organisationer som är pos- itivt som negativt inställda till kärnkraft skall kunna få stöd. Org- anisationen pekade också på vikten av att få fram andra synpunkter än SKB:s. Syftet med ett stöd Syftet med ett stöd är att skapa förutsättningar hos frivilligorgan- isationerna att kunna bidra med sin kompetens i processen för att hantera kärnavfallet. Det är viktigt att få en bättre demokratisk balans i processen. För detta krävs att organisationerna kan bygga upp en egen fast resurs. Syftet beskrevs också som att alla skall kunna tillgodogöra sig den samlade kompetensen på området.