sou · GRB389d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Genom beslut bemyndigade regeringen det statsråd som har ansvar för förvaltningsärenden som gäller flyktingar, mottag- ande av asylsökande och utlänningars rätt att vistas i landet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att ta ställning till hur rådets direktiv /9/EG om miniminormer för mottagandevillkor av asylsökande i medlemsstaterna skall genomföras i (EUT nr L 31, s. 18). Med stöd av detta bemyndigande förordnades regeringsrådet som särskild utredare. Departementssekreteraren , , departementssekreteraren , , departementssekreteraren , , primärvårdsråd , , avdelningsdirektören , , avdelningsdirektören , , avdelningsdirektören , , departementssekreteraren , , kanslirådet , och utredaren , , har medverkat i utredningen som experter. har ersatts av departementssekreteraren , Social- departementet. Verksjuristen har varit sekreterare. Utredningen har antagit namnet Utredningen om mottagande- villkor för asylsökande (UD 2002:05). Utredningen får nu överlämna betänkandet EG-rätten och mottagandet av asylsökande (SOU 2003:89). Uppdraget är därmed slutfört. Förslag till lag om hälso- och sjukvård samt tandvård för Förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl.............................................. Förslag till förordning om ändring i förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl.................... Förslag till förordning om ändring i utlänningsförordningen (1989:547)........................................ 5Förslag till förordning om ändring i förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande ......................................................... Utredningens uppdrag och arbete ................................ Antalet asylsökande och vilka länder de kommer ifrån.... Information om mottagandevillkoren till de Gällande reglering i ..................................................... Informationen i praktiken ....................................................... 4.4.1 Motsvarar den svenska regleringen direktivets 4.4.2 Får asylsökande i praktiken den information som direktivet fordrar?......................................................... Dokument som styrker den asylsökandes ställning Gällande reglering i ..................................................... Dokumenten i praktiken.......................................................... 5.4.1 Motsvarar den svenska ordningen direktivets Resehandling för asylsökande som av allvarliga humanitära skäl behöver resa till annan stat.................. Gällande reglering i ..................................................... 6.2.1 In- och utresebestämmelser i lagar och 6.2.2 Resehandlingar som kan utfärdas i .................. 6.3.1 Behövs den aktuella resehandlingen?........................... Underårigas skolgång och utbildning............................ Gällande reglering i ..................................................... Skolgången i praktiken ............................................................ 7.4.1 Motsvarar den svenska ordningen direktivets Hälso- och sjukvård .................................................... Gällande reglering i ..................................................... Tillgång till hälso- och sjukvård i praktiken........................... 8.3.1 Utvärderingar av myndigheter och 8.3.2 Andra synpunkter på rådande ordning........................ 8.4.1 Motsvarar den svenska författningsregleringen direktivets krav?.......................................................... 8.4.2 Har asylsökande faktisk tillgång till hälso- och sjukvård i den utsträckning direktivet fordrar? Gällande reglering i ................................................... Hälsoundersökningar i praktiken.......................................... Andra synpunkter på rådande ordning...................... Bör obligatoriska hälsoundersökningar av Asylsökandes förmåner under mottagandet.................. Gällande reglering i ................................................... 10.2.2 Annan reglering........................................................... Förmånerna i praktiken ......................................................... Inskränkning eller indragning av förmånerna ............... Gällande reglering i ................................................... 11.2.2 Annan reglering........................................................... Nedsättning i praktiken ......................................................... 11.4.1 Motsvarar den svenska ordningen direktivets Personer med särskilda behov .................................... Gällande reglering i ................................................... 12.2.1 och allmänna bestämmelser om barnets bästa.......................................................... 12.2.2 till förmån för personer med särskilda behov.................................................... 12.3.1 Allmänna råd.................................... 12.3.3 Regleringsbrev och verksamhetsplaner ..................... Mottagandet av personer med särskilda behov i Överväganden och förslag..................................................... 12.5.1 Motsvarar den svenska ordningen direktivets 12.5.3 En grupp asylsökande barn som inte omfattas av Behandling av personuppgifter och vissa Gällande reglering i ................................................... Ytterligare eventuella åtgärder för att genomföra Sammanhållning av familjer................................................... System för styrning, tillsyn och kontroll samt personal Kostnader och andra konsekvenser för utredningens förslag till direktivets genomförande........................... Förslag till lag om hälso- och sjukvård samt tandvård för Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl............................................ Förslaget till förordning om ändring i förordning (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. ................. Förslaget till förordning om ändring i utlänningsförordningen (1989:547)...................................... 16.5Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande ........................................................ Kommittédirektiv Dir 2003:11.............................................. Rådets direktiv /9/EG av om miniminormer för mottagande av asylsökande i Asylsökande till –2002 ........................... Information till asylsökande, Kvitto på asylsökan, ................................. , tillfälliga kort för asylsökande och andra utlänningar i ........................ Antalet besök per person och år i öppen hälso- och a. prop. Europeiska gemenskapens officiella tidning, fr.o.m. Europeiska unionens officiella tidning Förordningen (1994:361) om mottagande av Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande organiserad verksamhet, benämning på den sysselsättning som avses i 4 § LMA Rättsfallssamling från Europeiska gemenskapernas Sekretesslagen (1980:100) författningssamling, se även United Nations High Commissioner for Refugees Utlänningsförordningen (1989:547) Utlänningslagen (1989:529) Utredningen har haft i uppdrag att ta ställning till hur direktiv /9/EG om miniminormer för mottagandevillkor av asylsökande i medlemsstaterna skall genomföras i . Utredningen har därför, för vart och ett av de områden som omfattas av uppdraget, granskat hur den svenska författningsregleringen är utformad samt hur mot- tagandet av de asylsökande i stora drag fungerar i praktiken. Översynen är således uteslutande inriktad på en granskning av om direktivets krav uppfylls. Den syftar däremot inte till att avgöra om det svenska mottagandet av asylsökande från allmänna utgångspunkter i allt fungerar tillfredsställande. Utredningen konstaterar att det svenska mottagandet rent faktiskt förefaller väl uppfylla de krav som ställs i direktivet. Författ- ningsregleringen är emellertid i vissa avseenden bristfällig. De förslag utredningen lämnar handlar därför huvudsakligen om att lagfästa – kodifiera – vad som redan utgör praxis i mottagandet. För genom- förandet av ett EG-direktiv är det nämligen väsentligt att inte bara den praktiska verksamheten i en medlemsstat motsvarar direktivets krav. Det fordras även att direktivets föreskrifter återspeglas i den nationella rättsliga regleringen. De asylsökande skall enligt direktivet informeras om mottagande- villkoren i medlemsstaten. Så sker också. I lag eller förordning finns emellertid inte någon föreskrift om att information skall lämnas. Utredningen föreslår därför en ny bestämmelse om information om mottagandevillkoren i lag (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) samt vissa detaljföreskrifter i förordning (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. (FMA). Medlemsstaterna skall se till att den sökande, efter det att ansökan om asyl lämnats in till den behöriga myndigheten, förses med ett dokument som styrker hans eller hennes rättsliga ställning som asylsökande eller intygar att han eller hon får stanna på medlemsstatens territorium så länge ansökan inte har avgjorts eller håller på att prövas. I får de asylsökande först ett särskilt kvitto på att asylansökan har lämnats in samt, därefter, ett s.k. . Utredningen föreslår att , som har en tillförlitligare utformning än det provisoriska kvittot, anpassas till direktivets krav genom att det kompletteras med en text som anger att innehavaren av kortet är asylsökande. En bestämmelse om att de asylsökande skall förses med ett dokument enligt direktivet föreslås fogas till LMA. Resehandling för utlandsresa vid allvarliga humanitära skäl Direktivet ger medlemsstaterna möjlighet att förse de asylsökande med en resehandling för resa till en annan stat om det uppkommer allvarliga humanitära skäl som kräver deras närvaro där. Utred- ningen konstaterar att det emellanåt uppstår situationer då det är rimligt att asylsökande tillfälligt får lämna för att resa till ett annat land. För det ändamålet bör främlingspass kunna utfärdas. För att accepteras av andra stater bör dock passet i dessa fall förses med en anteckning som hänvisar till direktivet samt, om det behövs, med en upplysning om att ansvarar för prövningen av asylansökan och förbinder sig att återta den asylsökande efter resan. Direktivet ålägger medlemsstaterna att bevilja underåriga tillträde till det vanliga utbildningsväsendet i landet. Huvudregeln är att det skall ske från det att asylansökan lämnats in. Såväl den svenska författningsregleringen som den faktiska utform- ningen av de asylsökande barnens skolgång och utbildning till- godoser direktivets krav. Några ändringar i gällande reglering behövs inte för att genomföra direktivet i denna del. Medlemstaterna skall enligt direktivet se till att de sökande har tillgång till nödvändig hälso- och sjukvård som åtminstone skall innefatta akutsjukvård och nödvändig behandling av sjukdomar. Medlemsstaterna skall vidare sörja för nödvändig läkarhjälp eller annan hjälp för sökande med särskilda behov. Utredningen har funnit att den vård som i praktiken ges i , enligt en överens- kommelse mellan staten och , motsvarar direktivets krav och delvis går längre än vad direktivet fordrar. Författningsregleringen är emellertid svåröverskådlig och ofull- ständig. En ny lag som reglerar landstingens skyldighet att erbjuda hälso- och sjukvård samt tandvård föreslås därför. Några för- ändringar i sak beträffande de asylsökandes möjligheter att få vård och behandling föreslås emellertid inte. Det har funnits uppenbara brister i informationsutbytet mellan och landstingen. Utredningen tillstyrker därför utlänningsdatalagsutredningens förslag om en författningsreglerad skyldighet för att lämna uppgifter till landstingen om utlänningar som är registrerade vid en förläggning liksom de förslag som finns om att de asylsökande skall tilldelas samordnings- nummer som ersättning för de personnummer som de här bosatta har. Frågan om obligatorisk hälsoundersökning Medlemsstaterna får enligt direktivet begära att de sökande skall hälsoundersökas av folkhälsoskäl. Utredningen har haft i uppgift att ta ställning till om en tvingande bestämmelse med sådant inne- håll bör införas i svensk rätt. Den svenska ordningen innebär att hälsoundersökningen är frivillig för de asylsökande. Hur stor del som i praktiken genomgår hälsoundersökning varierar över landet och . Andelen förefaller till stor del vara beroende av vilka rutiner och resurser som finns, främst inom landstingen. Enligt bl.a. en undersökning från som avsåg var antalet som genomgick hälsoundersökning på många håll lågt och i vissa landsting mycket lågt. En utgångspunkt för utredningens överväganden är att det för införande av obligatoriska hälsoundersökningar måste krävas att det finns ett mycket starkt behov av sådana som tydligt uppväger det intrång i den enskildes integritet som hälsoundersökningar utgör. Det finns även andra både principiella och praktiska skäl mot obligatoriska hälsoundersökningar. Utredningen har funnit att varken skyddet för den enskilde eller för samhället nu kan anses motivera ett sådant intrång. Utredningen gör istället den bedöm- ningen att det, innan ytterligare ansträngningar har gjorts för att på frivillig väg få till stånd hälsoundersökningar i fler fall än , saknas tillräckligt starka skäl att föreslå att hälsounder- sökningarna görs obligatoriska. I den föreslagna lagen om hälso- och sjukvård samt tandvård för asylsökande m.fl. införs en före- skrift om att landstingen skall erbjuda en hälsoundersökning till de asylsökande. Medlemsstaterna skall utfärda bestämmelser om materiella mottag- ningsvillkor för att garantera en levnadsstandard som täcker de asylsökandes behov i fråga om hälsa och uppehälle. Utredningen finner att de förmåner som ges i det svenska mottagandet uppfyller direktivets krav och ser ingen anledning att föreslå några ändringar i gällande författningstext. Inskränkningar och indragningar av förmånerna Artikel 16 i direktivet innehåller en regel som anger ett antal situationer när förmånerna i mottagandet kan sättas ned helt eller delvis. Utredningen har funnit att de nedsättningsmöjligheter som ges i LMA är förenliga med direktivet. För nedsättning av dag- ersättningen för den som utan giltigt skäl vägrar delta i s.k. organiserad verksamhet finns förvisso inget uttryckligt stöd i direktivet. Utred- ningens bedömning är emellertid att den ordning som råder låter sig förenas med direktivets krav under förutsättning att den asylsökandes behov i fråga om hälsa och uppehälle efter hel ned- sättning av dagersättning och/eller bostadsersättning tillgodoses på annat sätt. Personer med särskilda behov Direktivet innehåller fyra bestämmelser till skydd för personer med särskilda behov, bl.a. underåriga, underåriga utan medföljande vuxen, funktionshindrade, äldre, gravida, ensamstående föräldrar med underåriga barn, och personer som utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av psykologiskt, fysiskt eller sexuellt våld. Utredningen tillstyrker i huvudsak det förslag till nytt godman- skap som föreslås av Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare (SOU 2003:51). Utredningen framhåller vidare att arbetet med att förbättra och förtydliga ansvarsförhållandena vid mottagandet av underåriga utan medföljande vuxna måste fortsätta med beaktande av direktivets krav. Direktivet föreskriver dessutom att det skall göras regelbundna utvärderingar av mottagandet av dessa underåriga. Så sker inte och en ordning som tillgodoser detta krav måste komma till stånd. Därutöver föreslås en bestämmelse i FMA om att barn utan med- följande vuxen bör byta inkvartering så sällan som möjligt, att sådana barn skall erbjudas plats på förläggning som är särskilt avsedd för dem samt att skall försöka spåra familjemedlemmar till barnen. I detta avsnitt lämnas även ett förslag om ändring i LMA för att tydliggöra att hälso- och sjukvård samt skolgång och utbildning skall erbjudas en mindre grupp barn som inte omfattas av den lagen. Utredningen föreslår inte att några ytterligare personuppgifter skall registreras eller lämnar några andra förslag med konsekvenser i sekretesshänseende. De förslag som utlänningsdatalagsutredningen föreslår om uppgiftslämnade till landsting och kommun för hälso- och sjukvårdsändamål samt skoländamål bedöms kunna medverka till att direktivets krav uppfylls. En bestämmelse om att familjer i största möjliga utsträckning skall hållas samman när erbjuder plats på en för- läggning föreslås införas i FMA. Några ytterligare författnings- ändringar eller andra eventuella åtgärder för direktivets genom- förande i svensk rätt behövs inte. Kostnader och andra konsekvenser av lämnade förslag De förslag till nya föreskrifter som utredningen lämnar avser i allt väsentligt att kodifiera vad som redan utgör praxis inom mot- tagandet av asylsökande. Dessa förslag kan inte anses medföra några ökade kostnader eller övriga praktiska konsekvenser. Den ändring som föreslås för att förtydliga rätten till utbildning och möjligheten till hälso- och sjukvård för den mindre grupp barn som inte omfattats av LMA medför däremot ökade utgifter om det anses att staten skall ersätta dessa kostnader. lag om hälso- och sjukvård samt tandvård för asylsökande m.fl. 1.har ansökt om uppehållstillstånd i enligt 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen (1989:529) (asylsökande), eller 2.har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppe- hållstillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av bestämmelserna i 2 a kap. 2, 3, 4 eller 6 § utlänningslagen och som inte är folkbok- förda här i landet skall av det landsting inom vilket de vistas erbjudas hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) samt tandvård enligt tandvårdslagen (1985:125) enligt andra och tredje stycket. skall, förutom att erbjuda omedelbar hälso- och sjukvård enligt 4 § första stycket hälso- och sjukvårdslagen och omedelbar tandvård enligt 6 § tandvårdslagen, även erbjuda utlän- ningar som fyllt vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, förlossningsvård, preventivmedelsrådgivning, vård vid abort, vård enligt smittskyddslagen (1988:1472) samt tandvård som inte kan anstå. skall erbjuda utlänningar som inte fyllt hälso- och sjukvård samt tandvård enligt de regler som gäller för den som är bosatt här. skall även erbjuda sådana utlänningar som avses i första stycket att genomgå en hälsoundersökning efter det att de registrerats vid en förläggning. Utlänningar som avses i 1 § första stycket 1 skall, om de vistas på förläggning, erbjudas hälso- och sjukvård samt tandvård enligt 1 § även efter det att de har beviljats uppehållstillstånd, om de inte anvisats eller kunnat utnyttja en anvisad plats i en kommun. Om de inte vistas på förläggning skall de erbjudas hälso- och sjukvård samt tandvård enligt 1 § även under en månad från den dag de har beviljats uppehållstillstånd. Om en ansökan om uppehållstillstånd avslås och ett beslut om avvisning eller utvisning skall verkställas skall hälso- och sjukvård samt tandvård enligt 1 § erbjudas fram till dess personen lämnar landet. Utlänningar som fyllt som håller sig undan så att ett beslut om avvisning eller utvisning inte kan verkställas skall emellertid inte erbjudas hälso- och sjukvård eller tandvård enligt denna lag. Denna lag träder ikraft lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl.1 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf 3 b § av följande lydelse dels att 1, 3 och 19 §§ skall ha följande lydelse, I denna lag ges bestämmelser I denna lag ges vissa bestäm- om sysselsättning för och bistånd melser om mottagandet av utlän- 1. har ansökt om uppehållstill- 1. har ansökt om uppehållstill- stånd i enligt 3 kap. 2 eller stånd i enligt 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen (1989:529) (asylsökande), (asylsökande), 2. har beviljats uppehållstill- 2. har beviljats uppehållstill- stånd med tillfälligt skydd eller stånd med tillfälligt skydd eller skydd med stöd av bestämmel- skydd med stöd av bestäm- serna i 2 a kap. 2, 3, 4 eller 6 § melserna i 2 a kap. 2, 3, 4 eller utlänningslagen och som inte är folkbokförda här i landet, eller inte är folkbokförda här i landet, 3. har ansökt om uppehållstill- 3. har ansökt om uppehålls- stånd i och av särskilda tillstånd i och av särskilda skäl medgetts rätt att vistas här skäl medgetts rätt att vistas här medan ansökan prövas. medan ansökan prövas. Den som omfattas av denna Den som omfattas av denna lag har inte rätt till bistånd lag har inte rätt till bistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänst- enligt 4 kap. 1 § socialtjänst- lagen (2001:453) för förmåner lagen (2001:453) för av motsvarande karaktär. av motsvarande karaktär. uppehållstillstånd och som inte 1 Senaste lydelse 2002:1112. vistas på en förläggning omfattas inte av denna lag, om de bor hos en vårdnadshavare som har uppe- hållstillstånd. Utlänningar som avses i 1 § första stycket 1 och 2 skall av erbjudas plats på en förläggning. En utlänning som inte önskar utnyttja en erbjuden plats skall ändå registreras vid en förläggning. svarar sedan för att bistånd lämnas enligt bestämmelserna i denna lag. För utlänningar som avses i 1 § första stycket 3 skall biståndet lämnas av socialnämnden i den kommun där utlänningen vistas. som inte vistas på en förläggning och som bor hos en vårdnads- havare som har uppehållstillstånd skall, om de har behov av bistånd, inte ges detta med stöd av denna lag utan med stöd av socialtjänst- lagen (2001:453). skall informera utlänningar som avses i 1 § första stycket 1 om fastställda förmåner och om vad de har att iaktta för att erhålla förmånerna. Informationen skall ges skrift- ligen och, så långt möjligt, på ett språk som de som skall ta emot informationen kan förväntas för- stå. I förekommande fall kan information även lämnas mun- ligen. Utlänningar som avses i 1 § första stycket 1 och 2 skall av erbjudas plats på en förläggning. En utlänning som inte önskar utnyttja en erbjuden plats skall ändå registreras vid en förläggning. svarar sedan för att bistånd lämnas enligt bestämmelserna i denna lag. För utlänningar som avses i 1 § första stycket 3 skall biståndet lämnas av socialnämnden i den kommun där utlänningen vistas. Utlänningar som avses i 1 § första stycket 1 skall efter det att de lämnat in en ansökan om uppehållstillstånd förses med ett dokument som intygar att inne- havaren är asylsökande. Vad som sägs i första stycket gäller inte om utlänningen hålls i Regeringen eller den myndig- Regeringen eller den myndighet het regeringen bestämmer fast- ställer grunder för beräkning av närmare föreskrifter om inkvart- de belopp som avses i 15–18 §§ samt meddelar närmare före- liksom om dokument enligt 3 b § skrifter om i vilka fall särskilt samt fastställer grunder för beräk- bidrag får beviljas. ning av de belopp som avses i 15– 18 §§ och meddelar närmare före- skrifter om i vilka fall särskilt bidrag får beviljas. Denna lag träder i kraft den. förordning om ändring i förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl.2 att det i förordningen skall införas två nya paragrafer 2 a och 2 b §§. Den information som avses i 3 § första stycket lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. skall lämnas och inte senare än efter det att ansökan om uppehållstillstånd har gjorts. skall vidare se till att asylsökande informeras om organisationer eller grupper av per- soner som tillhandahåller särskild juridisk rådgivning och om organi- sationer som kan bistå eller inform- era dem i fråga om gällande mottag- andevillkor, inklusive hälso- och sjukvård. När erbjuder utlänningar som avses i 1 § första stycket 1 och 2 lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. plats på en förläggning skall verket, om utlänningarna sam- tycker till det, se till att familjer i största möjliga utsträckning hålls samman.