sou · GRB321 · 2004-01-01 00:00:00 — Egenföre- tagande konstnärer omfattas inte av avtalen och de gäller inte heller för de många arbeten som sker utanför avtalen. För de fria teater- och dansgrupperna med en ytterst begränsad ekonomi utgör de dessutom en betydande ekonomisk påfrestning. En tredje möjlighet att trygga inkomsterna som ålderspensionär är privata pensionsförsäkringar. Det är vad som återstår för de konst- närer som kommer att få försämringar i det nya ålderspensions- systemet och de som inte omfattas av tjänstepension/avtalspension, liksom för egenföretagande konstnärer. Det allmänna pensionssystemet är det mest kostnadseffektiva, mest riskutjämnande och därtill mest inkomstutjämnande syste- met. Avtalade tilläggspensioner kommer därnäst. Privata pensions- försäkringar medför i jämförelse dyra i förhållande till utfallet i pensionstillskott. Privata pensionsförsäkringar har lanse- rats av försäkringsbolag huvudsakligen för att tillgodose människor med temporärt eller bestående höga inkomster. Men de konstnärer som vid relativt tidig ålder avsatt privata pensionspengar kommer att ha god nytta av dessa även med mindre inbetalningar för så vitt de skett regelbundet och . i denna utredning åberopades en statistisk kartläggning av konstnärernas ekonomiska förhållanden (Konstnärernas verk- samhetsinriktning och ekonomiska förhållanden, SOU 1997:190). Där finns också uppgifter om avsättningar till privata pensions- försäkringar. Det statistiska materialet är relativt stort när det gäller näringsidkande konstnärer. Det kan här räcka med utredarnas slutsatser: Avdrag för premie till pensionsförsäkring i förvärvskällan är mycket sparsamt utnyttjad. Detta kan till viss del avspegla åldersfördelningen inom konstnärskategorin. Yngre människor tänker inte i första hand på pensionsförsäkring.1 Man kan dra två slutsatser av ovanstående. Privata pensions- försäkringar bland egenföretagande konstnärer är ovanliga. Ska en sådan försäkring ha någon substantiell betydelse senare i livet måste man börja betala , särskilt om man har låga inkomster av sin näringsverksamhet. Uppenbarligen tecknar få konstnärer privata pensionsförsäkringar. 1 s. 56, SOU 1997:190. 8.4Vissa konstnärers lägre pensionsålder – PISA- förordningen En konstnär som är anställd vid någon av de statsunderstödda institutionsscenerna kan tjäna in tjänstepension. Denna pension regleras av en statlig förordning, den s.k. PISA-förordningen, som inte är en kollektivavtalad försäkring motsvarande avtal på övrig arbetsmarknad. PISA-förordningen innehåller särbestämmelser för bl.a. scen- området. Den omfattar huvudsakligen stats-, region- och läns- teatrar, liksom . Scenartister anställda vid dessa teatrar kommer alltså att tjäna in pensionsrätt under anställnings- tiden. I PISA-förordningen finns bestämmelser om lägre pensionsålder för vissa grupper. Så är pensionsåldern exempelvis för skådespelare 59 , för sångare 52 , för dansare 41 och för regissörer 60 . När man uppnått den övre åldersgränsen har man varit skyldig att avgå. Det har därtill funnits vissa möjligheter för en arbetsgivare att kräva att man avgår redan vid den nedre ålders- gränsen. Problemet för framtiden är att livsinkomstprincipen i det nya allmänna pensionssystemet och det nya statliga pensionsavtalet får till följd att dessa grupper risker att få en avsevärt lägre pension efter jämfört med hittillsvarande regler. För att lösa den frågan har parterna på Teaterarbetsmarknaden gemensamt hemställt hos regeringen att man bör införa en garantiordning för de personer som inte har goda inkomster efter att de lämnat sina konstnärliga anställningar. 8.4.1Rätten att arbeta till Förändringar i arbetsrätten som införts i och med /03 har gjort PISA-förordningen inaktuell. Lagen om anställ- ningsskydd innebär från och med årsskiftet förbud mot avtal om tvångsvis ålderspensionering . Regeringen avser att ändra PISA-förordningen så att avgångsskyldigheten tas bort. Detta betyder att konstnärlig personal, t.ex. skådespelare, sångare, regissörer och dansare inte längre har tidig avgångsskyldighet utan rätt att bestämma om han eller hon ska fortsätta arbeta till . Som tidigare beskrivits har ett flertal avtal med parterna på arbets- marknaden träffats när det gäller tilläggspensioner för frilansande inom avtalsområde. avtal inne- bär att pensionsavgiften betalas in oavsett anställningsform eller anställningens längd. Problemet är att många skådespelare, dansare och musiker m.fl. inom frigruppsområdet inte har lön i kombination med låga löner vilket ger ett begränsat pen- sionskapital. Vad man säkert kan säga är att de första stora generationerna av nu eller tidigare frigruppsanställda kommer att gå i pension . Många av dessa kommer att hinna växla in fördelarna av ATP-systemet med de 15 bästa inkomståren men en majoritet kommer att stå helt utan avtalspensioner. Här vill jag emellertid uppmärksamma den lösning som Teater- alliansen innebär för frilansare. Med anställningen vid Teaterallian- sen följer alla de generella lika väl som de avtalade trygghetssyste- men. Följaktligen samlar de anställda skådespelarna också ihop till avtalspensioner. Allians-modellen är alltså förebildlig också när det gäller att tillgodose frilansande konstnärers behov av förbättrad ålderspension, om än inte i samma utsträckning som för de flesta övriga grupper på arbetsmarknaden. En utvidgning av Allians-modellen skulle, utöver att lösa många andra konstnärliga och konstnärspolitiska problem, också förbättra många konstnärers sociala trygghet. 8.6Upphovsmäns/egenföretagares pensionsvillkor Upphovsmän är i sin konstnärliga verksamhet generellt sett egen- företagare. Deras pensioner grundar sig på inbetalda egenavgifter, eventuellt kompletterade med privata pensionsförsäkringar. Några avtalspensioner existerar inte i deras roll som egenföretagare, lika lite som för andra egenföretagare. En del av dessa upphovsmän är livslånga låginkomsttagare. Ock- så bland de publikt, bland kritiker och inkomstmässigt mycket framgångsrika konstnärer upplever få en livslång högkonjunktur. Trender går och trender kommer bland publik, kritiker och stipen- dieutdelare. Inte många konstnärer klarar sådana svängningar utan stora konsekvenser för sin och familjens personliga ekonomi. Konstnärspolitiken kompenserar trots sin begränsning i be- tydande grad konstnärer för svängningar på marknaden och för att de inte kan göra sig gällande på den kommersiella marknadens vill- kor. Men det finns och kommer i än högre grad att finnas ett konstnärspolitiskt problem gällande dem som uppnår pensions- åldern. delar numera endast ut ett fåtal pensionsstipen- dier . De löper på livstid och uppgår till . innehar drygt 300 personer tidigare tilldelade pensionsstipendier från . Författarfonden har ett pensionsstipendium (av fonden be- nämnda pensionsbidrag)som delas ut till upphovsmän med låg tjänstepension, vilkas produktion i bokform bedöms tillräcklig i kvantitativ och kvalitativ synpunkt. Pensionsstipendiet anpassas till den sökandes övriga pensionsinkomst vilka inte skall överstiga 3,25 basbelopp (: ). Författarfondens pensions- stipendium delas ut i en mycket begränsad omfattning. och Författarfonden fördelar också statliga inkomstgarantier som gäller livslångt. Regeringen har fastställt antalet sådana till 157. Garantibeloppet avräknas mot innehavarens inkomster i övrigt och utgår maximalt med 5 basbelopp , ca . 8.8Sammanfattning: konstnärernas pensioner Pensionerna i det allmänna pensionssystemet för flertalet konstnärligt yrkesverksamma kommer att bli lägre än i det tidigare ATP-systemet. För flertalet frilansande och egenföretagande konstnärer kom- mer det att bli betydande försämringar på grund av att de saknar avtalspensioner. Ett särskilt problem uppstår för konstnärliga yrkesgrupper på de offentliga scenerna, som har en lägre pensionsålder än den som gäller för arbetsmarknaden i övrigt. För konstnärliga egenföretagare är pensionsvillkoren oftast ytterst knappa. De kommer därför i hög grad omfattas av garantipension. Om man rätt ska tolka intentionerna i den statliga konstnärs- politiken och det medskick från regeringen som finns i direktivet till denna utredning, ligger i konstnärspolitiken en rimlig och sär- skild hänsyn till konstnärernas speciella problem i förhållande till trygghetssystemen. Mycket av detta är kartlagt i tidigare avsnitt i denna utredning. Vad som återstår av dessa problem och som ännu söker sin lösning är de egenföretagande konstnärernas pensions- villkor. För dessa finns inga avtalslösningar; många kommer efterhand att bli förlorare i och med avvecklingen av ATP. De slutsatser jag anser man kan dra är att en utökning av pen- sionsstipendier eller snarare statliga inkomstgarantier sannolikt på kort sikt är den möjlighet som står till buds för förbättringen av pensionerna för stora grupper av egenföretagande konstnärer. Dock bör man på skapa en mer generell och kanske rättvisare lösning för konstnärernas ålderspension, där de egen- företagande konstnärernas pensionsvillkor särskilt bör uppmärk- sammas. Ett förslag till finansiering som förts fram i men också diskuterats i flera europeiska länder går under den franska benämningen domaine public payant. Detta förslag finns beskrivet i en bilaga till denna utredning och innebär i korthet att en upphovsrättsanknuten ersättning införs för utnyttjande av verk och prestationen som befinner sig i domaine public, dvs. det som rättsligt betraktats som fritt utnyttjande av verk och prestation där den upphovsrättsliga skyddstiden inte längre gäller. En sådan kulturpolitisk finansieringsform där tidigare genera- tioners upphovsmän och utövande konstnärer så att säga stödjer sina nu levande kolleger har sagts kunna gälla bl.a. förstärkning av pensioner, men också t.ex. stöd åt unga konstnärer. Enligt direktiven skall utredningen analysera hur konstnärs- politiska stipendier och bidrag påverkar konstnärliga yrkesutövares rätt till stödformer utanför det kulturpolitiska området. Med konstnärspolitiska stipendier och bidrag menas de statliga stipen- dier och individuella bidrag som delas ut av och . och Svenska Institu- tet delar också ut stipendier. Utöver dessa finns ett stort antal stipendier från privata fonder och stiftelser, särskilt inom bild- och formområdet. Genom Författarfonden fördelas också en offentlig- rättslig ersättning, biblioteksersättning. De offentligrättsliga ersätt- ningarna ingår inte i utredningens uppdrag. Enligt en undersökning gjord på uppdrag av KRO uppgick av arbetsinkomsten 1996 av stipendier1. Av författarna fick en dryg fjärdedel ett skattefritt stipendium, pris eller dylikt enligt en studie utförd på Författar- förbundets uppdrag. Även bland medlemmar härrörde av arbetsinkomsterna från skattepliktiga och skattefria stipendier2. 9.1Punktstipendier och periodiska stipendier Stipendier som delas ut vid ett enstaka tillfälle eller högst är skattefria enligt inkomstskattelagen (1999:1229) avd. III Skattefria inkomster och inte avdragsgilla utgifter 8 kap. 5 §. Stipendier som är avsedda för mottagarens utbildning är skatte- fria. Stipendier som är avsedda för andra ändamål är skattefria, om de 1 s. 34, En konst att leva Om bildkonstnärernas ekonomi och levnadsvillkor, och , KRO, 1998. Stipendier är här räknade som arbetsinkomster. 2 s. 29, 50, Författarnas inkomster . inte är ersättning för arbete som har utförts eller skall utföras för utbetalarens räkning, och inte betalas ut periodiskt. Jag kallar denna typ av stipendier för punktstipendier. Punkt- stipendiet är inte ersättning för arbete eftersom ingen arbetsgivare finns, ingen skatt eller arbetsgivaravgifter betalas och stipendiet betalas ut högst . Stipendierna är inte pensionsgrundande och kan heller inte ligga till grund för sjukpenninggrundande in- komst. Punktstipendier kan vara allmänna, dvs. ges utan specifika krav för hur de skall utnyttjas eller krav på redovisning för deras användning. Det står alltså mottagaren fritt att använda dessa efter eget gottfinnande, exempelvis till levnadskostnader, inköp av ut- rustning eller till att fokusera på den konstnärliga verksamheten. Hit hör merparten av och Författarfondens ett- och tvååriga s.k. arbetsstipendier som uppgår till . Stipendiebeloppen är inte fastställda utifrån vad som kan anses vara en skälig inkomst för en konstnär utan skall ses som ett komplement till annan inkomst. Punktstipendier kan också vara definierade till sin användning. Hit hör målinriktade arbetsstipendier, rese- bidrag och bidrag till internationellt kulturutbyte liksom Författar- fondens resestipendier. Användningen skall redovisas i efterhand. De flesta privata stipendier är odefinierade punktstipendier och därmed skattefria. Periodiska stipendier - dvs. stipendier som delas ut i rad – beskattas. Hit hör tre- till femåriga arbetsstipendier, 10-åriga långtidsstipendier och de livsvariga pensionsstipendierna. Jag räk- nar i detta sammanhang också de livsvariga statliga inkomstgaran- tierna som tilldelas av och Författarfonden som ett periodiskt stipendium. och Författar- fondens periodiska stipendier är pensionsgrundande enligt För- ordning (1983:190) om pensionsgrundande konstnärsbidrag efter- som pensionsavgift betalas av stipendiegivaren (för mottagare som inte uppnått pensionsåldern). Några andra avgifter betalas inte. Varken punktstipendier eller periodiska stipendier är inkomst av arbete eller ersättning för sådant. Det gäller alltså även definierade punktstipendier och långtidsstipendier. Varken vid tilldelandet av punktstipendier eller periodiska stipendier uppstår något arbets- tagare/arbetsgivarförhållande mellan eller För- fattarfonden och mottagaren. Bildkonstnärsfonden är en del av den statliga myndigheten . Staten anvisar medel till fonden som ersättning åt bild- och formkonstnärer för att konstnärliga verk av deras hand i offentliga institutioners ägo visas för allmänheten eller används på annat allmännyttigt sätt (visningsersättning).3 Fonden fördelar visningsersättningen som bl.a. projektbidrag och arbets- stipendier. Medlen fördelas alltså inte som en direkt upphovs- rättslig ersättning till en viss konstnär exempelvis för att ett museum innehar ett antal målningar av denne, utan ses som en kollektiv kompensation till konstnärskåren för att bild- och formkonstnärers verk används utan att särskild ersättning ges. Det är staten ensidigt som fastställer nivån på ersättningen, inga för- handlingar sker.4 Visningsersättningen omvandlas till individuella stipendier och bidrag till konstnärer. Hur de behandlas skatte- mässigt beror på om de utgår i form av punktstipendium eller periodiskt stipendium. Pensionsavgift betalas enligt samma regler som för andra stipendier och bidrag. På uppdrag av gjordes en studie för att belysa hur stipendier och bidrag från nämnden påverkar mot- tagarnas eventuella sociala förmåner/socialförsäkringar.5 Studien är delvis redan föråldrad eftersom stora förändringar skett inom socialförsäkringssystemen. Utredarens slutsats är att reglerna för hur stipendier och då först och främst punktstipendier skall be- handlas inom socialförsäkringssystemen i många fall är oklara och kan tolkas på olika sätt. Om konstnärspolitiska stipendier har betydelse för arbetslöshets- ersättning eller inte är omtvistat. I Konst- närsnämndens studie redovisar utredaren att och har skilda ståndpunkter i frågan. 3 § 1, SFS nr 1982:600 Förordning om . 4 Den individuella visningsersättningen som BUS fördelar (SFS 1996:1604) är däremot indi- viduell. 5 , , Socialförsäkringar och stipendier, Rapport sammanställd för , . anger som utgångspunkt att ett stipendium generellt inte innebär att ett anställningsförhållande/arbete uppkommer och att det därmed inte skall påverka arbetslöshetsersättningen. AMS däremot menar att det kan ses som en inkomst som förutsätter en arbets- insats och att stipendiet kan utgöra ett hinder för den sökande att stå till arbetsmarknadens förfogande.6 har i skrivelser till AMS och i tvister om arbetslöshetsersättning påpekat att stipendier inte utgör ersättning för arbete och att därmed inte har något arbetsgivaransvar gentemot stipendiemottagarna. Nämnden har också anfört att beteckningen ettåriga stipendier inte skall knytas till att stipendiesumman skall räcka , stipendiet kan alltså inte ses som någon slags utslagen timlön. Att en konstnär får ett ettårigt stipendium innebär heller inte att nämnden förbinder sig att ge mottagaren ett nytt stipendium påföljande år. Tvärtom är det i undantagsfall som konstnärer får ettåriga stipendier . Konstnärsorganisationerna har gett utredningen exempel på att konstnärer blivit avstängda från sin arbetslöshetsersättning då a- kassan eller arbetsförmedlingen fått kännedom om att de mottagit ett stipendium. I flertalet fall har a-kassan senare ändrat beslutet så att konstnären fått arbetslöshetsersättning. 9.2.2Sjukpenninggrundande inkomst (SGI), sjukpenning, sjuklön, föräldrapenning och stipendier Såsom beskrivits tidigare är vare sig korttidsstipendier eller be- skattningsbara långtidsstipendier underlag för SGI eftersom de inte är inkomst av tjänst eller dras in vid sjukdom. Däremot kan upphovsrättsliga ersättningar och royalty ligga till grund för SGI om även de andra kraven på att inkomsten skall stadigvarande eller återkommande uppfylls.7 Sjukpenning, sjuklön, föräldrapenning eller någon annan in- komstbaserad ersättning minskas inte pga. att mottagaren också fått konstnärspolitiska stipendier. 6 s. 3, , , Socialförsäkringar och stipendier, Rapport sammanställd för , . 7 s. 33, Vägledning nr 2002:4, RFV. Vid fastställande av bostadsbidrag skall skattefria stipendier räknas med i den bidragsgrundande inkomsten (BGI) till den del som de överstiger . (4 § Lag 1993:737 om bostads- bidrag). Stipendier delas oftast ut som en klumpsumma. Kammar- rätten i har fastslagit att beloppet då skall fördelas över årets (mål nr 3998-1999). Detta betyder att engångsstipendier på belopp reducerar bostadsbidraget om mottagaren av stipendiet har en inkomst över brytpunkterna i systemet. Ligger familjens inkomster under brytpunkten blir minskningen noll. allmänna råd för socialbidrag, numera kallat för- sörjningsstöd, tar viss hänsyn till stipendiers särskilda karaktär genom att i sina allmänna råd om försörjningsstöd anger att stipendier och fondmedel som är avsedda för ett visst ändamål, t.ex. en resa, inte skall medföra en reducering av försörj- ningsstödet.8 Konstnärers resestipendier och projektbidrag undantas därmed från hushållsinkomsten vid beräkning av försörjningsstöd om individen kan visa på att stipendiet har ett specifikt syfte och på kostnaderna för att uppnå detta syfte. Konstnärsstipendier som är mer ospecificerade vad gäller användningen skulle troligtvis i den individuella prövning som föregår ett beslut om försörjningsstöd bedömas som inkomst och därmed reducera biståndet eller utgöra underlag för avslag. Förslag om att skattebelägga alla punktstipendier diskuterades i 1989:33 men ansågs ogenomförbart efter- som det stora antalet privata stipendiegivare inte skulle kunna kompenseras ekonomiskt. Därmed skulle dessa fonder och stiftel- ser behöva sänka nivåerna på stipendierna. Det fanns enligt utred- ningens mening uppenbara fördelar med att hålla punktstipen- Hushållets inkomster, SOSFS 1998:11. dierna utanför skattesystemet och även utanför de flesta trygg- hetssystem. I detta sammanhang bör också noteras att det händer att konst- närer av skattemyndigheterna nekas avdragsrätt för kostnader i samband med den konstnärliga verksamheten med hänvisning till att ett mottaget stipendium är avsett att täcka sådana kostnader eller att det inte är rimligt att mottagaren lågtaxeras om hon eller han fått ett större stipendium under beskattningsåret. Därigenom beskattas stipendiet så att säga bakvägen, vilket jag bedömer som olyckligt. Förslag om att även konstnärspolitiska stipendier bör göras pensionsgrundande trots skattefriheten har framförts . Stipendierna skulle då jämställas med studiebidragen som genom en reform blev pensionsgrundande men fort- farande är skattefria. och Författarfonden skulle emellertid behöva en höjning av anslagen för att bibehålla nuvarande antal punktstipendier och den beloppsmässiga nivån för dessa om de blev pensionsgrundande. och har rätt att dela ut pensionsstipendier. fördelar emellertid numera endast ut nya pensionsstipendier till tonkonstnärer och dessa är i likhet med Författarfondens mycket få till antalet . Att nämnden i stort sett upphört att dela ut nya pensionsstipendier grundas på att beviljandet av dessa stipendier lika mycket styrs av ekonomiska och sociala kriterier som av konstnärliga, och att nämndens kompetens inte ligger i att göra bedömningar av de sökandes sociala situation utan av deras konstnärliga kvalifika- tioner. Nämnden har därför koncentrerat bidragsgivningen på konstnärer som är aktiva. Pensionerade konstnärer som är konstnärligt verksamma kan alltså tilldelas övriga typer av stipendier och bidrag. Enligt min mening är konstnärspolitiska stipendier inte inkomst av arbete och bör därmed i likhet med eventuell förmögenhet, eller möjligtvis upphovsrättsersättningar inte påverka arbetslöshets- försäkringen. Arbetslöshetsförsäkringens grund är att arbets- tagaren skall stå till arbetsmarknadens förfogande och aktivt söka arbete ersättningen utgår. Arbetslöshetsersätt- ning kompenserar till en viss gräns en förlorad arbetsinkomst . Om den ersättningssökande har en stor för- mögenhet eller har haft en mycket stor inkomst innan arbetslösheten har inte betydelse enligt lagstiftningen. Det är dessutom orimligt och ologiskt att ett stipendium om som beslutas av med utbetal- ning skall utgöra grund för att en konstnär förlorar sin arbetslöshetsersättning mars – juli såsom i mål nr 4810-02 i Länsrätten i . I fallet tog det dessutom först arbetslöshetskassan och därefter länsrätten att komma till beslut vilket raserade konstnärens ekonomi, något som sedermera delvis kompenserades av ett krisbidrag från . Det är orimligt att en individ skall vänta på en bedömning om sin rätt till arbetslöshetsersättning. Det är dessutom olyckligt att arbetslöshetskassor fattar olika beslut i likartade fall. Det är av stor vikt att regeringen klargör reglerna för de konstnärspolitiska stipendierna och arbetslöshetsersättningen så att handläggningen kan ske snabbt och likformigt. En fallgrop vid bedömningen av rätten till arbetslöshets- försäkring tycks vara att vissa stipendier av både och Författarfonden kallas arbetsstipendier. Denna be- nämning tycks kunna leda till slutsatsen att stipendiet är en ersättning eller betalning för utfört arbete. Jag rekommenderar och Författarfonden att ge sina arbetsstipen- dier en benämning som inte kan leda till missförstånd härvidlag. Att statliga konstnärsstipendier som tilldelas stipendietagaren för att öka den disponibla inkomsten kan sänkas pga. bostadsbidrag ter sig enligt min åsikt som ogenomtänkt. Det kan ses som en beskattning av medel som enligt lag skall vara skattefria. En annan besynnerlig effekt är att konstnärer som har bostadsbidrag i vissa fall i praktiken får lägre stipendier än de som inte är berättigade till bostadsbidrag, dvs. de konstnärer som har störst behov av stöd får minst ekonomiskt utbyte av stipendierna. Enligt min bedömning bör inte statliga konstnärsstipendier påverka bostadsbidraget. Stipendiernas uttalade syfte är att öka konstnärernas disponibla inkomst och öka deras möjligheter att arbeta konstnärligt. Punktstipendier är inte pensionsgrundande. Argumenten som talar mot en förändring är för det första att det skulle öka kostnaderna för bidragsgivaren om den nuvarande bidragsnivån skall behållas gentemot mottagaren. För det andra är troligtvis effekterna små då få konstnärer mottar flera punktstipendier under sitt yrkesliv. Troligt är även att en del av dessa konstnärer endast når upp till garantipension och därmed har det för individen ingen betydelse att stipendiet är pensionsgrundande.