sou · GRB319 · 2004-01-01 00:00:00 — är en kommitté inom regerings- kansliet under med ansvar för operativ verk- samhet dvs. Rådet leds av en kommitté med repre- sentanter för berörda verksamheter och departement. Rådets ord- förande är utsedd av regeringen (inte politiker). Rådet har ett sek- retariat bestående av tre personer och vars huvudsekreterare är föredragande i kommittén. I samtal med sekretariat framkommer att fördelar med att vara en permanent kommitté i är bland annat att man har ett effektivt och bra administrativt stöd i frågor som rör personal, upphandling, datorutrustning, juridik, lokaler, kontorsservice. Att vara kommitté inom underlättar i kontakt med andra aktörer inom området. I internationellt samarbete ger en tillhörighet till en viss tyngd åt arbetet. På den negativa sidan lyfts frågor som diffus gränsdragning till närliggande myndigheter samt en otydlig rollfördelning mellan Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer – framtida huvudman rådets ledamöter, ordförande och sekretariatet. Man menar dock att detta är problem som skulle kunna avhjälpas med tydligare direktiv eller andra styrdokument. Rådet är på det nationella planet ansvarig huvudman för arbetet med dataspel och ungdomsinriktade lek- och spelaktiviteter på internet. Det finns således ingen annan myndighet som arbetar med dessa områden. Även för övriga frågor som Våldsskildrings- rådet arbetar med saknar en naturlig huvudman. Rådet kommer att ses över och kommer då med stor sannolikhet att få vara kvar men med ett bredare uppdrag. är en utredning under som tillsattes 1998. Kommissionen har nio personligt utsedda ledamöter. Kommissionens huvudsakliga uppgift är att vara råd- givare till regeringen. Ledamöterna representerar således inte någon myndighet eller någon annan aktör inom området. Ordförande är näringsministern. Kommissionen fungerar bra, dock är det en svårighet att ansva- rigt statsråd också är ordförande i kommissionen. Vid beslutsfat- tande i kommissionen är vice ordförande mötesordförande för att undvika en konflikt mellan ordförandens båda roller. arbete avslutas och dess arbets- uppgifter överförs till olika huvudmän. Den samlade bedömningen är att frågornas närhet till berört departement samt den fokusering som en central placering har gett, har gynnat kommissionens utvecklings- och samordningsarbete. är en tidsbegränsad kommitté under Social- departementet. Kommittén tillsattes 2001 och har enbart operativa uppgifter. Kommitténs sekretariatet nämner som fördelar med denna orga- nisationsform bland annat att den aktuella frågan kommer i fokus och att närhet till underlättar arbetet. Men också att det blir viktigt att utveckla samarbetsformer med myndigheter, frivilligorganisationer och andra aktörer inom Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer – framtida huvudman området för att kommitténs uppdrag ska kunna genomföras. I tidsbestämda grupper är samarbete viktigt. Ett sådant arbetssätt kan också leda till att de samarbetande parternas eget arbete stärks. En nackdel kan vara att man saknar tillgång till bland annat experter, kompetens och tradition som myndigheterna naturligt har. I en kommitté löses detta med samarbete med forsknings- institutioner, myndigheter eller liknande. 1.8Synpunkter från ledamöter och sakkunniga i Barnsäkerhetsdelegationen på det framtida huvudmannaskapet. Barnsäkerhetsdelegationens ledamöter har lämnat synpunkter på den egna myndigheten som framtida huvudman för ovan nämnda frågor. Synpunkter har även lämnats från två från Barnsäkerhets- delegationens sakkunniga; med synpunkter på den egna myndigheten som huvudman och med synpunkter på som huvudman. menar att trots att deras transportsystem är genomsyrat av grundtanken säkerheten främst känns frågan om barns lek- och utemiljö alltför långt borta från myndighetens nuvarande ansvarsområde för att myndigheten över huvud taget ska kunna övervägas som huvudman för frågorna. Vidare säger att om frågorna ska läggas på en befintlig myndighet bör det vara någon myndighet med barn/människors utveckling i fokus. Resurser får sedan rekryteras till arbetet med de traditionella säkerhetsfrågorna. Omvänt menar man blir svårare. nämner som fördelar att verket har överblick och upp- siktsansvar över den fysiska planeringen av den yttre miljön och följer utvecklingen när det gäller till exempel stadsplanering och planering av bostadsområden. har övergripande ansvar för uppföljning av lagar och skriver föreskrifter rörande byggnaders Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer – framtida huvudman utformning, både beträffande estetik, ändamålsenlighet, energi- och miljöanpassning, tillgänglighet, hälsa och säkerhet. har kompetens i frågor som rör barns säkerhet och ut- veckling beträffande den fysiska miljön. Vidare har myndigheten kompetens kring juridik och information/kommunikation. uppgifter är dock begränsade till sektorn boende, byggande och planering. Många frågor som rör barns utveckling och säkerhet ligger långt från verkets verksamhetsområde. har inte möjlighet att ingripa i enskilda ärenden utan verkets roll är att följa upp och utvärdera. Utvecklade kontaktytor mot exempelvis förskola, skola eller barnhälsovård saknas, likaså en utvecklad dialog med barn och ungdomar. skriver också att man inte bedriver forskning eller har medel för forskning. Även resurserna för sammanställning av statistik är små. menar att om denna typ av uppgifter ska knytas till bör det ske i form av en ny myndighet inom myndigheten samt att nödvändiga resurser i så fall måste tillföras. framhåller att man kan bli en stark part i arbetet om verket kan få koncentrera sina åtaganden och sitt utvecklingsarbete till den egna sektorn. bedömer själv att man inte är aktuell som fram- tida huvudman för de aktuella frågorna utan lämnar istället all- männa synpunkter på huvudmannaskapet. Verket menar att den bästa lösningen torde vara att lägga alla uppgifterna på en organisa- tion, men om detta inte skulle vara möjligt föreslås istället den nedan beskrivna uppdelningen. När det gäller rent fysiska frågor om barns lek- och utemiljö bör dessa läggas hos eftersom där finns kompetens i frågorna. När det gäller kunskap kring utvecklingspsykologiska frågor bör förstärkas med denna kompetens. Övriga barnsäkerhetsfrågor kan läggas på , som då kan antas behöva förstärkning kring bland annat informa- tion och forskning. också att kanske även inom övriga områden kan behöva tillföras relevant kompetens. SOU 2003:19 Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer – framtida huvudman Vidare menar att båda verken bör ges en pådrivande roll i det framtida arbetet. Verket är tillsynsmyndighet för flera produktområden som berör barn samt ska enligt regleringsbrevet fokusera på barnsäkerhet inom bland annat områdena leksaker och baby- och barnartiklar. Verket har också kunskap och erfarenhet inom områdena personlig skyddsutrustning (ex. flytvästar, hjälmar) samt säkerhet i hemmet (ex. klämrisker med skåp, lådor och dörrar). Verket kommer också att medverka i den nya högskoleutbildningen för räddningstjänst- personal. Vidare arbetar med exempelvis frivil- liga överenskommelser med berörda branscher om att iaktta etiska krav och säkerhetskrav kring kläder och leksaker. Även frågor om otillbörlig marknadsföring riktad mot unga hanteras. Konsument- verket skriver att man har lång tradition att arbeta med barnsäker- hetsfrågor. Myndigheten har en särskild ungdomsgrupp som är involverad i arbetet med att ta fram informationsmaterial om bland annat kon- sumentkunskap. Material som vänder sig till ungdomar och lärare i . Utifrån sitt ansvarsområde har myndigheten en stor kunskap om barns motoriska utveckling samt om vad som enga- gerar barn och unga. Verket arbetar också med informationsinsatser för att höja säkerhetsmedvetandet bland allmänheten samt bland tillverkare av olika produkter. arbetar, i nära samarbete med , även med skadestatistik. Kompetens kring dataanalys finns. Verket har lång erfarenhet av europeisk och annan internationell samverkan. har via de kommunala konsument- vägledarna och medborgarkontoren även en regional förankring. ser en nackdel i att barnsäkerhetsarbetet knyter an till en relativt begränsad verksamhet inom verket. Att barnsäkerhet inte direkt är en fråga för en stor del av myndigheten kan innebära att klimatet för att driva barnsäkerhet/barn- miljöfrågor inte är det som skulle krävas för denna viktiga fråga. Området kan helt enkelt komma att drunkna i andra viktiga konsumentfrågor. Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer – framtida huvudman Verket saknar kompetens kring barnmiljöfrågorna och säger att en kompetensuppbyggnad kräver både tid och resurser samt att det ändå skulle finnas en risk för en snedfördelning i kom- petens beträffande säkerhet kontra miljö. anser att man inte har möjlighet att finansiera ett eventuellt huvudmannaskap inom ramen för befintliga resurser. Det kommer heller inte att bli möjligt att, annat än i begränsad omfattning, utnyttja verkets personal för uppgifter som huvud- mannen förutsätts utföra. menar också att en förutsättning för att lägga in barnsäkerhetsfrågorna i verket är att myndigheten accepteras för den nya rollen av övriga intressenter. skriver att ett huvudmannaskap för barn- säkerhetsfrågorna torde bara i begränsad utsträckning kunna för- enas med institutets uppgifter och skulle i så fall kräva att särskilda resurser tillförs. menar också att bör ta över frågorna om barns rätt till säkra och utvecklande miljöer. skriver att man har erfarenhet av samordning genom eget delegationsarbete (jmf rådgivande grupper, sekr. anm. efter besök på SRV) från andra områden samt att man har ambition att på ett liknande sätt samla aktörer inom barnsäkerhetsområdet. Vidare menar verket att man har en god lokal förankring via de kommunala räddningstjänsterna och uppgiften att utveckla och sprida modellen En säker och trygg kommun. Uppgiften har man övertagit från . Beträffande forskning fokuserar på det före- byggande arbetet i sin forskningsbudget. Arbetet med det Natio- nella skadeförebyggande programmet, menar , ger en viktig länk mellan teori och praktik. bygger upp ett från olyckor (NCO) i . Centrat ska huvudsakligen analysera, utveckla och sprida befintlig statistik inom området. Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer – framtida huvudman Inom utbildningsområdet har verket ett nytt centrum för risk- och säkerhetsutbildning vilket kan ge möjlighet att profilera barnsäkerhetsfrågorna. Vidare finns juridisk kompetens för arbete med lagstiftning och rättstillämpning. har också en samlad och stark informationsfunktion. säger att man behöver utveckla sin barnkom- petens för att bättre förstå vad det innebär att arbeta utifrån bar- nens villkor samt behovet av såväl trygga som utvecklande miljöer. Vidare planeras att involvera både barn och experter i arbetet för att uppnå satta mål. Verket behöver också fler medarbetare och ett utvecklat nätverk för bl. a. beteendevetenskapliga frågor. har begränsade kunskaper inom folkhälso- vetenskap, till exempel metodutveckling. Samarbete har inletts med forskare vid , , Försvars- högskolan och . Beträffande ny huvudman anser att man bör skapa en bred samordnande nationell säkerhetsmyndighet som successivt kan fånga upp förbisedda säkerhetsfrågor. Räddnings- verket arbetar för att inta och utveckla denna roll. En förutsättning för att ska ta ansvar för barnsäkerhetsfrågorna är att finansieringen ordnas. Verket framhåller att det inte finns ekonomiska förutsättningar för att verket ska kunna ta på sig ett ansvar som huvudman. För att klara uppgifterna bedömer Rädd- ningsverket att det inledningsvis behövs en personalstyrka på ca tio personer. skriver att fördelarna med som huvudman är framförallt att det skulle vara lätt för omvärlden att hitta myndig- heten för de aktuella frågorna till skillnad från en liten ny myndig- het, som skulle vara mindre känd, samt att frågorna skulle komma att placeras i en kunskapsmiljö där liknande frågor handläggs. Skol- verket hävdar att man har tillsyn över områden som gränsar till barnsäkerhetsområdet. Slutligen har verket god kompetens inom ett flertal områden som skulle gagna den framtida verksamheten. Till nackdel för nämns att verket redan har många tunga uppdrag i kombination med ett stort utvecklingsuppdrag kring en kraftfull utbildningsinspektion. Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer – framtida huvudman kompetens inom områdena samhällsplanering exempelvis plan- och byggfrågor samt miljöfrågor etc. säger att frågan om barns säkerhet, särskilt i relation till stimulerande miljöer, inte har någon naturlig huvudman. Vägtrans- portsystemet är visserligen en betydande orsak till såväl ohälsa som till bristande tillgänglighet för barn, men utgör likväl endast en del av problemet. är därför inte en naturlig huvudman. Vidare menar att det inte finns någon enskild huvud- man som naturligt kan ta ansvar för alla frågor som rör säkerhet och utveckling för barn. Utan vad som i likhet med en del andra områden bör vara naturligt är att det finns en huvudman som kan stimulera samhällets aktörer att arbeta mot av samhället uppsatta mål. Som modell kan den nyinrättade Vägtrafikinspektionen tjäna. Den har till uppgift att se till att myndigheter, kommuner, lands- ting och det privata näringslivet, var och en utifrån sina roller, systematiskt arbetar med förbättringsarbete inom vägtransport- systemet. Ett sådant arbetssätt kan vara en tänkbar arbetshypotes för en framtida organisation för frågorna om säkerhet och utveck- ling. Med ett sådant arbetssätt bör huvudman vara en till övriga aktörer oberoende organisation, som ska stimulera och granska allas bidrag till en vision om säkra stimulerande miljöer för barn. Fördelar med som huvudman är att myndig- heten har barn och barns rättigheter som huvuduppgift. Kunskapen om barn, barns behov och rättigheter är stor hos myndigheten. skriver att frågor om säkerhet och utveckling är i grunden rättighetsfrågor. Vidare arbetar myndigheten med barns egna åsikter som utgångspunkt för olika åtgärder och har därför utvecklat metoder för att samtala med barn och unga för att såväl föra ut information som samla in information från den aktuella gruppen. anser att myndigheten i sig skulle bli mer kraftfull om de aktuella frågorna tillfördes den. Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer – framtida huvudman Till nackdel talar att uttalat att myndigheten ska renodlas som ombudsman och att arbetet med ska utvecklas. menar att myndigheten skulle försvagas och ombudsmannarollen bli otydligare om barnsäkerhetsfrågorna åter tillfördes myndig- heten. Medicinsk kompetens saknas likaså expertkunskap kring samhällsplanering. Frågorna om barns lek- och utemiljö har myn- digheten aldrig ansvarat för. Fördelarna med som huvudman är att myndig- heten har bra kontaktytor och är respekterad av kommunerna, andra myndigheter, ungdomsforskare, ungdomsorganisationer m.fl. Myndigheten arbetar tvärsektoriellt, har en utvecklande miljö samt en fungerande administration. Vidare finns det tillgång till juristkompetens samt en koppling mellan arbete med fritidsfrågor och Barnsäkerhetsdelegationens arbete med lek- och utemiljö. Nackdelar med är bland annat att myndig- heten är tydligt fokuserad på unga och unga vuxna. Barnsäkerhets- frågorna skulle drunkna i det övriga arbetet. menar också att barnperspektivet skulle kunna skymma arbetet med att hävda ungdomsperspektivet. Myndigheten säger vidare att man kanske skulle komma att uppfattas som suddig och ett hopkok av frågor om de aktuella frågorna fördes dit. 1.9Vad tycker Barnsäkerhetsdelegationens referensgrupper? Frågan om framtida huvudman för frågorna om barns rätt till säkra och utvecklande miljöer har också diskuterats i tre av Barnsäker- hetsdelegationens referensgrupper; referensgruppen för frivillig- organisationer, referensgruppen för utvecklande miljöer samt referensgruppen med ungdomar. Grupperna menar att arbetet med barns rätt till säkra och utvecklande miljöer bör ligga i en egen organisation. Ett argument för en egen organisation är bland annat att fokus på ett visst område gör att frågorna lyfts upp och får en yttre legitimitet. Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer – framtida huvudman Det nationella arbetet med barns rätt till säkra och utvecklande miljöer upplevs splittrat. Grupperna framhåller också att man saknar en huvudman för frågor som berör barns och ungas miljöer. Grupperna ansåg att den framtida huvudmannen, ett fristående organ, bör ha ansvar för; nationell samordning av arbetet, opinions- bildning, information och utbildning, bevaka statistikutveckling samt kontakt med forsknings- och utvecklingsarbete. 1.10Ett nationellt huvudmannaskap – vad tycker och ? skriver i rapporten league table of Child death by injury in rich nations om sin syn på huvudmannaskapet för arbetet med barnsäkerhetsfrågorna. I rapporten menas att det finns en svag länk mellan kunskap (forskning) och praktiskt arbete samt att detta förmodligen beror på det stora antalet inblandade parter. inkluderar strategier för skadepreventivt arbete med naturlighet många olika var för sig kompetenta områden. Detta kan i sin tur involvera många olika enskilda människor på både nationell och lokal nivå. Denna mångfald av verksamheter kan på en nivå bredda, effekti- och stabilisera skadepreventiva program. På en annan nivå kan det leda till byråkrati, dubbelarbete, brist på samordning samt dålig kontakt mellan kunskap (forskning) och praktiskt arbete. I rapporten framhålls att minst lika viktigt som bra data är behovet av ett bättre samarbete mellan kunskapen (forskningen) och det löpande skadeförebyggande arbetet. Vidare sägs att ännu viktigare än bristen på utvärderingsstudier är förmodligen bristen på implementering av redan prövade skadepreventiva metoder. Enligt samma rapport är detta argument för att det behövs en tydligt identifierad verksamhet på nationell nivå som kan leda det skadepreventiva arbetet. En nationell enhet ska ansvara för sam- ordning av riktlinjer och policies samt att erfarenheter från forsk- ning och praktiskt arbete utgör underlag för policy-making och metodutveckling. En nationell enhet kan också prioritera forsk- ning, tillhandahålla utbildning, agera för att data samlas in samt att dessa förs ut till politiker, press och allmänhet m.fl. Bildandet av en sådan nationell enhet skulle visa på ett seriöst politiskt intresse för Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer – framtida huvudman skadeprevention och skulle stödja främjandet av ett evidensbaserat arbete. resolution (76) 6 säger att barnolycksfall är ett all- mänt hälsoproblem samt att förebyggande insatser blir effektiva endast om ansvaret läggs på ett nationellt organ. 1.11Barnsäkerhetsdelegationens överväganden om framtida huvudman Som har konstaterats har Barnsäkerhetsdelegationen uttalat att det ska utses en ny nationell huvudman för frågorna om barns rätt till säkra utvecklande miljöer samt att denna inte ska vara någon frivilligorganisation. Barnsäkerhetsdelegationen menar också att följande kriterier i så stor utsträckning som möjligt bör följas i valet av framtida huvud- man för frågorna: Den framtida huvudmannen ska ha kompetens om barn. Om frågorna ska föras till någon befintlig huvudman bör den ha ett neutralt och övergripande ansvarsområde. Det är viktigt med kunskap om barns rätt till säkra och utvecklande miljöer inom myndigheten, inte enbart vara en stor myndighet. Barnsäkerhetsdelegationen har tagit del av myndigheternas syn- punkter på den egna myndigheten som möjlig huvudman. Särskilt har de myndigheter diskuterats som själva kan tänka sig vara huvudman för de aktuella frågorna. menar framförallt att man skulle bli en stark och kom- petent part i arbetet om man fick koncentrera sina åtaganden på frågor som ligger inom myndighetens ordinarie ansvarsområde. , och skriver att de med olika förutsättningar kan tänka sig att vara huvudman för de aktuella frågorna . Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer – framtida huvudman har tradition, kompetens och erfarenhet av att arbeta med barnsäkerhet inom produktsäkerhetsområdet. Upp- draget omfattar produkter och tjänster som används av föräldrar samt barn och unga i alla åldrar. I vissa fall med ett något utvidgat produktsäkerhetsbegrepp som exempelvis reklam som vänder sig till barn och unga. Myndigheten har också inom sitt uppdrag kun- skap och kompetens kring juridiska frågeställningar, insamling och bearbetning av statistik, opinionsbildning samt utbildnings- /konferensverksamhet. Likaså har verket erfarenhet av internatio- nellt arbete. Produktsäkerhetsområdet är dock endast en del av arbetet med frågorna om barns säkra och utvecklande miljöer även om verket inom det området är en viktig myndighet. Precis som myndigheten själv skriver, är också produktsäkerhetsarbetet en begränsad del av myndighetens uppdrag som i övrigt innehåller många tunga kon- sumentfrågor. Vi menar därför att är en utomordentligt vik- tig samarbetspartner i det framtida arbetet och bör på olika sätt ges en framträdande roll i detta. är inne i en förändringsprocess med nya uppgifter och ett breddat uppdrag. Detta förändrings- arbete påbörjades . Bland annat kommer en ny rädd- ningstjänstlag, Lagen om skydd mot olyckor, att träda i kraft , som påverkar verkets arbete i sig, exempelvis kring utbildningsfrågor, men också dess förhållande till kommunerna och deras arbete. och säkerhetsutbildning håller på att byggas upp. Centrat har bland annat tillgång till fyra skolor eller så kallade utbildningsplattformar i olika delar av landet. Myndigheten har också ett uppdrag att bygga upp en funktion för insamling och bearbetning av statistik och olycksuppföljning; från olyckor (NCO). Vidare överfördes Nationella skadeprogrammet från till . Verket håller även på att ytterligare bredda sin forskningskompetens i nära samarbete med högskolor och universitet. Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer – framtida huvudman är som tidigare nämnts inne i en genom- gripande förändringsprocess och har tillförts flera stora uppgifter, som ska utvecklas och införlivas i myndigheten. Perspektivet är att en ny säkerhetsmyndighet med breda samordnade uppgifter ska stå färdig . Vi menar därför att frågorna om barns rätt till säkra och utvecklande miljöer i princip passar väl in i den framtida rollen. kommer att vara en viktig sektorsansvarig myn- dighet i det framtida arbetet. delas nuvarande i två myndig- heter - och Myndigheten för skolutveckling. Nya Skol- verket ska främst ansvara för utbildningsinspektion, nationell uppföljning och utvärdering. Myndigheten för skolutveckling ska stödja huvudmäns och lokala enheters arbete med lokal verksam- hetsutveckling i förskola, skola och vuxenutbildning. Den befintliga myndigheten genomgår alltså en genomgripande organisationsförändring, där de nya verkens struktur och arbetsformer ännu inte är fastställda. Vi menar att då tillföra något av verken de nya frågorna inte skulle gagna vare sig berörd myndighet eller frågorna i sig. Vi menar också att ingen av de två nya skolmyndigheterna är till- räckligt bred i sitt ansvarsområde för att de aktuella frågorna kan inlemmas där. Men ansvariga myndigheter för förskola, skola och fritidshem är och kommer att vara viktiga sektorsmyndigheter i det framtida arbetet. I diskussionen om framtida huvudman har också Statens folk- hälsoinstitut och nämnts. Beträffande säger institutet självt att ett eventuellt ansvar för frågorna om barns rätt till säkra och utvecklande miljöer bara i begränsad omfattning är möjligt att förena med det nuvarande uppdraget. har också konstaterats att det uppdrag som institutet hade kring förebyggande av skador har överflyttats till . Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer – framtida huvudman Vi delar institutets mening att frågorna inte passar in den nuva- rande verksamheten. Även har genomgått en organisations- förändring och fått förändrade arbetsuppgifter.