sou · GRB395 · 2004-01-01 00:00:00 — arbetsuppgifter, i förekommande fall noteras arbetsuppgifter som inte bör/få förekomma, övrig planering (utvecklingsinsatser, mål m.m.), datum för uppföljning och omprövning, datum när överenskommelsen upprättades, signering av överenskommelsen av de parter som faktiskt del- tagit i planeringen, dokumenteras i att överenskommelse har upprättats Uppföljning av nya beslut från startdag personliga kontakter med arbetstagare/ arbetsgivare, dokumentation i om genomförda uppföljningssamtal och vidtagna åtgärder. 99 AMS, Kriterier för kvalitetskrav för lönebidragshanteringen, 1998. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga Besök på arbetsplatsen och fullständig dokumentation vid om- prövning Ett första beslut om lönebidrag ska föregås av ett arbetsplatsbe- sök. Detsamma gäller inför omprövningsbeslut om arbetsför- medlingens löpande kontakt med arbetsplatsen inte gör det uppenbart obehövligt. Ställningstagande till förlängning ska göras vid besök på arbetsplatsen efter samtal med arbetstagare och arbetsgivare. Bedömning av bidragsnivå grundar sig på uppgifter i samtalet med arbetstagare och arbetsgivare. Dokumentationen i eller i aktbilagan ska innehålla utveckling av arbetsförmåga, Utredningen har genomfört flera olika undersökningar för att ta reda på hur regelverket och kvalitets- kriterier följs. Genomgång av akter och intervjuer med lönebidragshandläggare Utredningen har gått igenom 308 akter med daganteckningar samt överenskommelser och handlingsplaner.100 Samtliga akter innehåller beslut om lönebidrag. Syftet med undersökningen var att närmare studera den praktiska handläggningen av lönebidragsärenden med utgångspunkt i utredningens direktiv och de regelverk som styr beviljande av lönebidragen. Genomgången ger en bild av 308 personers väg från det första mötet på arbetsförmedlingen till beslutet om anställning med stöd av lönebidrag och samt uppföljningar och omprövningar av bidraget. För att få representativitet i urvalet av akterna har hänsyn tagits till både tätort och glesbygd. För att komplettera och fördjupa aktstudierna i besökte ut- redningen tre arbetsförmedlingar och tog del av 35 originalakter. Därutöver intervjuades lönebidragshandläggare vid förmedlingarna. 100 Från det datoriserade användarstödet, . Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga Aktstudierna, avser därmed såväl genomgången av 308 akter och daganteckningar i som genomgången av originalakter. I annat fall nämns vilka akter det gäller. Vägen till anställning med lönebidrag – och därefter – två exempel Som inledande illustration lämnas exempel på två personers väg från det första besöket på arbetsförmedlingen till anställningen med lönebidrag liksom omförhandlingarna av bidragsnivåer, m.m. Alla uppgifter som kan identifiera personerna är borttagna. Dessa båda personer och innehållet i deras daganteckningar får mer konkret illustrera de uppgifter som redovisas nedan. De ska inte ses som några typpersoner, utan är helt slumpmässigt utvalda. Det första exemplet är , född *: Besök på förmedlingen. Har avbrutit gymnasiestudier. Söker nu jobb. Kan tänka sig jobb med barn. Får info om att söka arbete. Får med sig förslag på jobb. *: Besök på förmedlingen. *: Besök. Har fått ett tillfällig jobb i en affär. *: Avaktualiserad. *: Besök på förmedlingen. Söker jobb som fritidsledare. Mål: Arbete. Delmål: Praktik. Överenskommelse: Ta kontakterna om en praktikplats. *: Har fått praktikplats som fritidsledare på ett behandlingshem. Bifall: arbetspraktik. *: Praktiken slut. undersöker om hon kan få arbete på praktikplatsen. *: Besök. Uppger att hon vill gå på datortek. Frågan är om hon inte är överkvalificerad. Överenskommelse: återkomma för ett beslut om datortek. *: Beslut datortek. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga *: Besök. slutar på datorteket. Tycker att hon inte får lära sig något. Diskussion om ny praktik. Huvudsaklig arbetshandikappkod 42 inlagd. *: Besök. Har kontaktat praktikhandläggare. Kan få ny praktik som fritidsledare. *Beslut: . *: Beslut förlängning av APR . *: Besök. Uppger att hon kan få en anställning hos arbetsgivaren om de kan få bidrag. Beslut förlängning av praktik . Därefter kan lönebidrag bli aktuellt. *: Besök. Arbetsgivaren informerats om villkoren för lönebidrag. Underlag för lönebidrag. Lön: 13.200 :- Bidragsprocent: . Bidragsperiod: 02-02-30–02-05-30. Arbetsuppgifter: Fritidsledare vid föreningsgård. Arbetshandikappet gör att hon inte kan jobba lika självständigt som övriga fritidsledare. Nuläge: anställd som fritidsledare på fritidsgård. Arbetsgivaren har lönebidrag . Mål: fortsatt anställning som fritidsledare, med eller utan bidrag. *Bifall lönebidrag. *Bifall fortsatt lönebidrag. Period: 020530-021030. *Talat med arbetsgivare om fortsatt lönebidrag. De vill ha . Då sänks bidraget till . Bifall fortsatt lönebidrag. Period: 021030-031030. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga Nästa exempel är , född Fick information om Af:s rutiner. Ska komma på öppet hus. *Besök: Handlingsplan. Anmäld som sökande sedan första juni. Har ägt en affär som sålt begagnade cyklar. Har även haft verkstad. Är inte med i A-kassan. *: Besök öppet hus. Inbokad på datortek med start . *: Beslut datorteksutbildning perioden tom . *: Besök efter datortekskursen. Vill gärna fortsätta med datorer. *: Besök hos handläggare. Har gått igenom lediga arbeten. *: Besök öppet hus. Aktuell för AMU. *: Anmäls till test för AMU. *: Besök Af. *: Besök Af. Anvisad arbete i Cykel och Sport. *1999-04 12: Besök Af. *: Vill delta i FUB för en ev. fortsättning i AMU (förberedande utbildning). *: Beslut FUB fr.o.m. . *: förfrågan. *199-07-26: Besök ang. förfrågan. *: Besök. Ev. fortsättning vid AMU. *: Informeras om ett kommunalt projekt för arbetslösa i kommunen. *2000- 01-12: Avaktualiseras. *: Återaktualiserad. Den sökande har missuppfattat. Trodde att han inte behövde besöka Af när han aktivt sökte jobb som deltagare i projektet. *: Avaktualiserad tills vidare. *: Återaktualiserad. Praktik genom annan myndighet. Den sökande kommer att ha fortsatt kontakt och praktik med annan myndighet. *: Handlingsplan. Nuläge: Deltar i ett projekt i kommunen. Mål: Att få ett jobb på den öppna arbetsmarknaden. Överenskommelse: Fortsätter projektet. *: Huvudsaklig arbetshandikappkod 81 inlagd. Sökande har samtyckt. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga * : Handlingsplan. Nuläge: Deltar i ett sysselsättningsprojekt, finansierad genom annan myndig- het. Har en socialmedicinsk problematik, som gör det svårare att få arbete. Lönebidrag diskuteras med projektet. Arbete på den öppna arbetsmarknaden. Delmål: Anställning med lönebidrag. *: Bifall om lönebidrag. Bidragsperiod: tom . Arbetsuppgifter: Vaktmästeri. *: Uppföljning av lönebidragstjänst. Sökande fungerar bra och kommer att få förlängt även . *Underlag för lönebidrag: Lön 12.800:- Bidragsprocent: Period: 02-12-14 tom 04-02-29 Handlingsplan: Nuläge arbetar med lönebidrag i kommunen. Mål: att få ett jobb utan bidrag. Delmål: Lönebidrag. Tiden från första besöket till beslutet om lönebidrag I tabell 3.5.1 redovisas statistik från över det genomsnittliga antalet nya beslut 2002 fördelade efter den sökandekategori personen ingick i innan beslutet. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga Tabell 3.5.1 Nya lönebidrag under månaden, genomsnitt – fördelade efter sökandekategori innan lönebidrag beviljats arbetslösa (11-13, 96-98) ej i arbete eller program (14) deltidsarbetslösa (21) arbete utan stöd (22-23, 31, 41) övriga konjunkturberoende program (64, 56, 73, 75) ombytessökande från (35) OSA (43) anställningsstöd (47-50) start av näringsverksamhet (46) arbetspraktik (54) arbetslivsinriktad rehabilitering () (71-72) arbetsmarknadsutbildning (81, 83) övrigt (34, 89, 91,65) ungdomsgaranti för ungdomar (66) Källa: , avser genomsnitt för januari – december av antalet vid månadens slut. Av tabellen framgår att det i genomsnitt fattades 1 322 beslut om lönebidrag . De flesta som beviljades lönebidrag () var personer som hade registrerats som arbetslösa. Räknas de olika arbetsmarknadsinsatserna samman, deltog i någon form av arbetsmarknadspolitisk insats. Dessutom deltog av de personer som registrerades som arbetslösa i någon form av vägledningsinsats. Vidare kan flera av de arbetslösa tidigare ha medverkat i konjunk- turberoende program, praktik, arbetsmarknadsutbildning, osv. för att sedan återgå i arbetslöshet. Enligt förordningen får lönebidrag lämnas om personens behov inte kan tillgodoses på annan sätt. Genomgången av akterna i visar också att lönebidrag mycket sällan beviljas som en första in- sats. Andra insatser prövas som kan bli ganska lång. En stor del av de personer vars akter ingick i studien hade varit inskrivna vid arbetsförmedlingen innan beslutet om lönebidrag och gäller även de båda exemplen ovan. Många går också ut och in på förmedlingen. De registreras som arbetssökande, därefter avregistreras de, för att sedan åter- komma, osv. Det finns olika anledningar till detta. För några handlar det om att de får olika tidsbegränsade anställningar som Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga aldrig blir tillsvidareanställningar. Vissa slutar att gå till arbetsförmedlingen och blir då avregistrerade som sökande. De flesta har deltagit i en eller flera insatser innan de påbörjat en anställning med lönebidrag. Några har deltagit i samma insats mer än en gång med kortare eller emellan. Mycket tycks styras av tillfälligheter. prövas en insats för att den står till buds vid det aktuella tillfället. Det är inte ovanligt att en praktikperiod följs av ytterligare praktik och därefter träning på ett datortek, följt av ett projekt och en ny praktik, som slutar i en an- ställning med lönebidrag. Uppgifterna från daganteckningarna i bekräftades vid genomgången av originalakterna och vid intervjuerna med löne- bidragshandläggare. Det finns två huvudorsaker till att lönebidraget inte beviljas vid ett tidigare skede. Den första orsaken är att de insatser som genomförs innan anställningen med lönebidrag dels syftar till att höja den enskildes kompetens och därmed förbättra möjligheterna att få ett arbete, dels till att den arbetssökande genom praktik kan komma in på en arbetsplats för en eventuell senare anställning. En anställning med lönebidrag föregås ofta av en praktikanställning på den aktuella arbetsplatsen. Den andra orsaken till att beslutet dröjer är att det inte alltid finns medel tillgängliga. Detta framgår inte av akterna men har framförts av handläggare inom . I sådana fall rör det sig om rena väntetider tills det finns pengar för en anställ- ning med lönebidrag. Vid en av de tre förmedlingar som utred- ningen besökte, var det en vanlig företeelse att pengarna för löne- bidrag tog slut under budgetåret. Detta ledde till att nya beslut om lönebidrag fick vänta. Det förekommer även att vissa arbetssökande får anställning med lönebidrag redan efter något eller några besök på förmed- lingen. I akterna ges inga förklaringar till detta. Lönebidragshandläggarna redovisade några olika orsaker till dessa snabba beslut: det finns en lämplig arbetsgivare, de som kommer från får ofta snabbare be- slut, därför att de reda har prövat olika åtgärder, Samhallanställda får snabba beslut. De går direkt från till en anställning med lönebidrag. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga De uppgifter som kom fram i aktgenomgångarna och vid inter- vjuerna förstärktes av svaren på . Handläggare vid fick bl.a. svara på frågan om hur länge de arbetssökande som beviljats lönebidrag är inskrivna vid arbetsför- medlingen innan beslutet om lönebidrag fattas. Tabell 3.5.2 Hur länge är de arbetssökande som beviljas lönebidrag inskrivna vid arbetsförmedlingen innan beslutet om bidrag fattas? Mindre än 3 månader Mer än 12 månader Källa: Enkätundersökning genomförd av SCB, 2003. Av tabellen framgår att ungefär var tredje person är inskriven mer än lönebidrag beviljas. I fick handläggare vid också svara på frågan om den anställde med lönebidrag har deltagit i andra arbetsmarknadspolitiska insatser innan beslutet om lönebidrag. Enligt enkätsvaret har deltagit i andra insatser. Personer som var anställda med lönebidrag fick i svara på frågan om vilka andra arbetsmarknadspolitiska insatser de deltagit i innan anställningen. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga Tabell 3.5.3 Vilka andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder tog du del av innan anställningen med lönebidrag? Redovisat i procent av de svarande start av näringsvht. Källa: Enkätundersökning genomförd av SCB, 2003. Anm.:De som svarat har haft möjlighet att fylla i fler än ett alternativ, därför redovisas i tabellen endast andelar och inte antal svar. En majoritet av de anställda svarade att de deltagit i andra insatser. uppgav dock att de inte hade gjort det. De vanligaste insatserna var arbetsmarknadsutbildning och praktik. Handikappkodningen – ett krav för beslut om lönebidrag För ett beslut om lönebidrag krävs att den berörda personen registreras som arbetshandikappad101 och påförs en bestämd handikappkod. Kravet på kodning regleras varken i någon författ- ning eller i föreskrifterna. Det framgår av anvisningarna för arbetsförmedlingssystemet.102 Koden utgår från en medicinsk diagnos eller ett funktionshinder. använder sig av följande grupper för handikappkodningen: 11 - hjärt-/ kärl- eller lungsjukdomar, 20 - hörselskada/ dövhet, 21 - barndomsdövhet, 22 - hörselskada, 30 - synskada, 31 - grav synskada, 32 - synsvaghet, 49 - rörelsehinder, 41 - rörelsehinder som kräver hjälpmedel, 42 - övriga rörelsehinder, 101Förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp. 102AMV:s anvisningar för arbetsförmedlingssystemet. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga 51 - övriga somatiskt relaterade arbetshandikapp, 61 - psykiskt arbetshandikapp, 71 - intellektuellt arbetshandikapp, 81 - socialmedicinskt arbetshandikapp, 91 - astma/ allergi/ överkänslighet, 92 - dyslexi/ specifika inlärningssvårigheter, 93 - förvärvad hjärnskada. När en person besöker en arbetsförmedling som arbetssökande blir han eller hon inskriven vid förmedlingen. Vid genomgången av akterna framgick att kodningen ofta aktualiseras vid ett senare stadium under inskrivningen, ibland i direkt anslutning till en diskussion om lönebidrag. Olika lösningar prövas utan att funk- tionshindret berörs. Enligt daganteckningarna är det i första hand andra förhållanden än funktionsnedsättningen som handläggaren fäster avseende vid. I likhet med beviljande av lönebidrag händer det att kodningen diskuteras efter en relativt lång inskrivningstid, när andra insatser som t.ex. arbetsmarknadsutbildning, arbets- praktik m.m. har prövats utan att leda till ett arbete utan bidrag. Enligt anvisningarna räcker det inte med att arbetsförmedlaren eller den enskilde arbetssökande bedömer att det finns ett arbets- handikapp. Det krävs också ett intyg från läkare eller annan medicinsk expertis. Den arbetssökande ska godkänna att bli registrerad som arbetshandikappad. En person kan vara kodad för flera diagnoser eller funktionshinder, varav en kod alltid anges som det första alternativet, dvs. som det funktionshinder som har störst betydelse för bedömningen av arbetshandikappet. I några av de genomgångna akterna saknas handikappkod. Orsaken kan vara att den arbetssökande inte vill att koden ska finnas angiven. Enligt kvalitetskriterier ska funk- tionshindrets betydelse, relaterat till kraven inom det aktuella arbetsområdet eller uppgiften, dokumenteras i . En sådan dokumentation saknas dock ofta. I stället anges sifferkoden med en kommentar om att funktionshindret begränsar arbetsutbudet. I vissa originalakter finns konkreta redovisningar av vilka even- tuella begränsningar funktionshindret leder till i det aktuella arbetet. Andra nämner inget om detta. Läkarintygen innehåller ofta utförliga beskrivningar om arbeten som är olämpliga att utföra. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga Situationen när ett lönebidrag beviljas När ett lönebidrag ska beviljas kan förmedlaren ha inlett med att leta efter en lämplig arbetsgivare som har ett anställningsbehov och som är intresserad av att anställa en person med lönebidrag. Många förmedlare använder sig av ett brett kontaktnät av arbetsgivare. Genomgången av daganteckningarna visar också att det kan vara den arbetssökande själv som gör en stor del av föreberedelserna inför anställningen. Som framgår ovan har den som anställs med lönebidrag ofta praktiserat på arbetsplatsen och är därmed inte obekant för arbetsgivaren. Det ges sällan någon utförligare dokumentation i varför ett lönebidrag beviljas. Dokumentationen består ofta av ett konstate- rande att lönebidrag är aktuellt på grund av funktionshindret. Som framgått tidigare är originalakterna mer utförliga i det här avseendet. I vissa akter finns en redovisning av arbetsuppgifter som är olämpliga att utföra på grund av funktionsnedsättningen. Det förekommer även anvisningar om vilka anpassningar som ska göras och vem som är ansvarig för anpassningarna. Alla originalakter är dock inte så utförliga. Många är lika knapphändiga som doku- mentationen i . Enligt regelverket får inte beslut om lönebidrag fattas retro- aktivt. Det har dock förekommit sådana beslut men antalet har sjunkit . De intervjuade lönebidragshandläggarna är väl medvetna om att retroaktiva beslut inte får fattas och menar att det inte längre förekommer. Enligt reglerna får ett första beslut om lönebidrag omfatta högst . Det har dock hänt att det fattats första-beslut . Några sådana beslut har emellertid inte utredningen hittat i de studerade akterna. Av intervjuerna framgår att besluten normalt gäller eller ibland . Beslut som omfattar är för- hållandevis vanliga och är då ofta sammankopplade med en prov- anställning. I förordningen om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten an- ges att länsarbetsnämnden i samråd med den som söker ett arbete ska upprätta en individuell handlingsplan, där den arbetssökandes Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga skyldigheter och planerade aktiviteter redovisas.103 I Arbets- marknadsstyrelsens föreskrifter till förordningen anges att en handlingsplan som visar överenskommelser om bidragsnivå, ansvar för kompletterande insatser som t.ex. utbildning, utprovning och anskaffning av hjälpmedel och kamratstödjande insatser ska upp- rättas.104 I kriterierna för kvalitetskrav påpekas att den även ska innehålla en plan för utvecklingsinsatser och mål. Vid genomgången av akterna framkom att det vid de flesta an- ställningar med lönebidrag finns en överenskommelse om en hand- lingsplan, som träffats mellan arbetsförmedlingen, arbetsgivaren och den anställde. För drygt var fjärde saknas dock denna plan i . Även om den saknas i kan den finnas som en original- handling vid arbetsförmedlingen. Handläggaren har i dessa fall inte fört in uppgifter om planen i det datoriserade användarstödet. hänvisas i till planer som inte är aktuella, utan avser tiden före beslutet om lönebidrag. Handlingsplanerna och överenskommelserna är ofta inte mer utförliga i originalakterna än i daganteckningarna. Även i original- akterna finns en tydlig tendens till kortfattade standardformule- ringar. Det går dock att hitta akter där ett antal konkreta insatser är angivna och även vem som är ansvarig för att insatserna genomförs. Vidare kan överenskommelserna innehålla tydliga delmål som ska uppnås . Ofta saknas dokumentation om individuella mål105 och aktivi- teter samt tidsplaner. är planerna endast en beskriv- ning av det aktuella läget och det enda som framgår är att den be- rörda personen har en anställning med lönebidrag hos en arbets- givare. Det finns dock planer med mål. Exempel på individuella mål för en anställning med lönebidrag är: en anställning utan bidrag, en anställning i största allmänhet, anställningen med lönebidrag. Det första målet uttrycker en förändring, antingen inom ramen för anställningen eller att en ny anställning utan bidrag på en annan 103Förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 104AMV.s föreskrifter (AMSFS 2000:006) om tillämpningen av förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp. 105Mål anges som ett kvalitetskrav i AMS Kriterier för kvalitetskrav för lönebidragshanteringen. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga arbetsplats kan bli aktuell. ska denna förändring vara genomförd på lite sikt där delmål anges om att bidragsnivån ska sänkas fram till dess att bidraget upphör. I andra fall konstateras endast att målet är en anställning utan bidrag. Även om det finns uttalade mål och delmål som förklarar att lönebidraget är tidsbegränsat beskrivs sällan hur övergången till en osubventionerad anställning ska gå till och när lönebidraget ska upphöra. De andra två målen pekar inte ut någon förändring utan anger snarare att målet är uppnått, dvs. att personen har fått en anställ- ning med lönebidrag. ges en förklaring till varför handlingsplanen inte inne- håller några steg mot förändring. En sådan förklaring kan vara att den anställde bara har kvar till pension och att det där- med inte är rimligt att räkna med att bidraget ska upphöra. I fick handläggare vid arbetsförmedlingen svara på frågan om vilken betydelse handlingsplanen har för den enskildes rehabilitering på arbetsplatsen. Av de handläggare som svarade gav planen stor betydelse och ingen betydelse. De lönebidragshandläggare utredningen intervjuat har olika syn på handlingsplanerna. För några har de endast liten betydelse och någon menar att de ofta upprättas slentrianmässigt. Planerna anses ändå göra nytta vid omförhandlingarna. Det är t.ex. bra att hänvisa till planerna när bidraget ska sänkas eller när det gäller åtaganden som enligt överenskommelsen ligger på arbetsgivaren. Några förmedlare framhåller att handlingsplanerna spelar större roll innan anställningen. Uppgiften anses vara mer eller mindre slutförd när en anställning med lönebidrag väl är i hamn. Enligt kvalitetskraven ska överenskommelserna följas upp regel- bundet. I tabell 3.5.4 redovisas svaren från anställda med lönebidrag på frågan om hur överenskommelser och handlingsplaner följs upp. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga Tabell 3.5.4 Hur följs din överenskommelse/handlingsplan upp? Källa: Enkätundersökning genomförd av SCB, 2003. Av uppgifterna i tabellen framgår att för drygt hälften av de svarande följs handlingsplanen upp genom samverkan där både arbetsgivare och arbetsförmedling medverkar tillsammans med den enskilde. Vänder vi på svaret finner vi att vid nästan hälften av uppföljningarna följs inte kvalitetskriterierna. På frågan om hur ofta överenskommelsen följs upp svarade av handläggarna vid att det görs en gång . Tabell 3.5.5 Hur ofta följs överenskommelsen upp? Källa: Enkätundersökning genomförd av SCB, 2003. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga Av tabellen framgår att de flesta följs upp en gång . Enligt förmedlarna görs denna uppföljning ofta i samband med omför- handlingar och omprövningar av lönebidraget. Vid intervjuerna med lönebidragshandläggare, framgår att uppföljningen av över- enskommelsen är en del i omförhandlingarna. Enligt ett av kvalitetskriterierna ska lönebidragen följas upp från startdag. Dessa uppföljningar ska doku- menteras i med uppgifter om uppföljningssamtal och vidtagna åtgärder. De flesta besluten i aktstudierna är dock förhållandevis gamla och saknar ofta uppgifter om uppföljning . När det gäller beslut av senare datum är vissa uppföljningar efter tremånader väl dokumenterade medan andra saknar dokumenta- tion.