sou · GRB390d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Dock lider också denna definition av brister i oklarhet när det t.ex. gäller krav på kvalitet. Om vi går över till den andra huvudkategorin (The thing invented) finns flera nyanser, varav vi lyfter fram följande: Something devised; a method of action, etc. contrived by the mind; a device, contrivance, design, plan, scheme (använt 1513). Invention kan sålunda ses som resultatet av nyskapande och det behöver inte vara en produkt. En annan av de 11 olika nyanserna i den andra huvudkategorin är: Something devised or produced by original contrivance; a method or means of doing something, an instrument, an art, etc. originated by the ingenuity of some person, and previously unknown; an original contrivance or device (använt 1546). Vi ser att om uppfinningen handlar om en produkt är det inte själva produkten som behöver vara det intressanta utan snarare att den är producerad med original contrivance. Det innebär att den är producerad genom en ny anordning, inrättning, apparat eller mekanism. Intressant nog dyker termen ingenuity upp i förklaringen. Ingenuity kan översättas med fyndighet, påhittighet, sinnrikhet, sinnlikhet eller skarpsinne. Definitionen kräver alltså att fenomenet ska vara såväl nytt som sprunget ur stor tankeprestation. Det sistnämnda innebär att fenomenet, med juridiska termer, ska ha verkshöjd. Invention har också sin verbform i invent. Det definierar OED bl.a. som: To come upon, find; to find out, discover (använt 1475). Likheten med innebörden av begreppet forskning är slående. En annan variant är: To find out or produce by mental activity. Här betonas tankekraften snarare än fysisk handlingskraft. En tredje variant av verbets definition är: To find out in the way of original contrivance; to create, produce, or construct by original thought or ingenuity; to devise first, originate (a new method of action, kind of instrument, etc.). Denna sista variant anser OED är den nu vanligast rådande. Sammantaget står originaliteten i fokus och även tankekraften. Det föranleder oss att se likheter med begreppet kreativitet. Skillnaden ligger kanske i att kravet på forskning om innovativa processer uppfinning är att det verkligen är nytt för världen. Man kan tänka sig att någon (person X) kommer på samma sak som någon annan (person Y) redan gjort tidigare, och i sådana fall är person Y kreativ och uppfinnare medan person X bara är kreativ. Vilken betydelse har då begreppet innovation haft i det svenska språkområdet? Begreppet novation användes i det svenska språket enligt Svenska Akademin. Innebörden var nybildning, konkret eller abstrakt, och det exemplifieras med införandet av nya uttryck i språket. En något nyare variant är begreppet innovation, som har anor i det svenska språket. Enligt är innebörden (införande av) teknisk nyhet vanligen betraktad som ett framsteg, men den betonar att det finns en betydelsenyans: om nyhet av annat slag, t.ex. kulturellt. Det är anmärkningsvärt att den svenska analysen så tydligt sätter teknik i fokus, vilket inte var fallet med OED. Annat än teknik betraktas som en betydelsenyans, dvs. en avvikelse från det huvudsakliga. Oavsett om ordboken gjort korrekt tolkning eller ej, finns skäl att anta att ordboken haft en inverkan på de tolkningar människor i haft av ordet innovation. Alternativt har vi i haft tekniken i fokus, vilket sedan påverkat ordboken. Här har vi ett förslag till avhandlings– ämne för någon intresserad doktorand. definierar innovation som förlopp genom vilket nya idéer, beteenden och tillvägagångssätt vinner insteg i ett samhälle och sedan sprids där och de tillägger att det också kan avse nyheten i sig. Den definitionen innebär att uppfinningar därmed inte blir innovationer förrän de vinner insteg i ett samhälle. ligger sålunda närmre OED än . Vilka slutsatser kan då dras efter denna språkresa bland defini– tioner? Den röda tråden ger vid hand att en innovation ska handla om något som är nytt. Man skiljer emellertid mellan (eller är oklar över) något som är nytt för världen eller nytt för ytterligare någon aktör. Det nya ska också vara skapat genom tankearbete. En innovation ska också ha fått spridning i samhället. Antingen kan vi se det som att professionell marknadsföring ses som lika viktigt som själva frambringandet av det nya fenomenet, eller så kan vi se forskning om innovativa processer det som att det nya måste ha bevisat sin förträfflighet genom att människor tagit det till sig helt med egen kraft. Vad det nya handlar om är en intressant fråga. I det svenska sammanhanget (med undantag av ) är teknik det centrala medan så icke är fallet i det engelska språkområdet där innovation kan handla om allt från nya riter till nya ord. Som framgått finns sammanfattningsvis en rad olika definitioner av de begrepp som är relaterade till innovation eller uppfinning. Problemet är att definitionerna inte är konsistenta, att de överlappar och att de långt ifrån är tillräckligt precisa.50 Frågan Hur bör man definiera en innovation är sannolikt felställd. Det finns flera typer av innovationer och de skiljer sig så mycket från varandra att vi snarare behöver en modell för att kategorisera dessa typer. vill vi anlägga ett uttalat processperspektiv, vilket inte är fallet med alla tidigare definitioner. Vad drar vi för slutsatser? Begreppet innovation leder inom det svenska språkbruket inte sällan tanken till någon form av redan gjort resultat, snarare än den process som leder fram – eller skulle kunna leda fram – till en innovation. Vidare är begreppet i regel associerat till teknik och/eller produkter, ofta tekniska upp– finningar. Ett genomgående kännetecken för de flesta definitioner är att innovationer betraktas isolerade från omvärld eller kontext. Undantaget gäller de definitioner som kräver att marknaden eller samhället ska ha tagit emot det nya fenomenet. Men såväl marknaden som samhället kan också utgöra inspiration till själva processen och det kommer inte fram i gängse definitioner. Något som också saknas i gängse definitioner av innovationer är graden av storart, briljans, komplexitet eller liknande. Enligt de flesta definitioner räcker det att krypa baklänges genom en dörr för att ha gjort en innovation, dvs. något på nytt sätt. Vi anser det är angeläget att förändra detta och här tror vi att juridisk vetenskap kan hjälpa till. Inom juridiken finns t.ex. begreppen verk och verkshöjd liksom uppfinning och uppfinningshöjd. 50 För den intresserade tog utredningen fram en stor översiktstabell mellan olika begreppsdefinitioner och deras nyanser, vilken på grund av utrymmesbrist inte publiceras här. forskning om innovativa processer 3.4.3Begreppen verk och verkshöjd samt uppfinningshöjd Begreppet verk är inom juridiken en sammanfattande benämning för sådana prestationer som åtnjuter upphovsrätt. Det innebär att alla prestationer inte åtnjuter upphovsrätt och därmed finns en idé om viss kvalitet hos prestationen eller dess resultat. Man skiljer i lagstiftningen mellan litterära och konstnärliga verk. Litterärt verk är en juridisk term som innebär att en text åtnjuter rättsligt skydd enligt upphovsrättslagen (1960:729). Det kan handla om facklitteratur, skönlitteratur, scenuppsättningar, reklamtexter, promemorior, datorprogram, föredrag, tidskriftsartiklar, reportage, vetenskapliga beskrivningar eller bruksanvisningar. Kravet är dock att verket har tillräcklig originalitet. Kraven som ställs på originaliteten – dvs. frågan om verkshöjd – är dock i regel måttliga. Med konstnärligt verk, i juridisk bemärkelse, avses alster av bildkonst (teckningar, målningar, grafik osv. ), alster av – konst (ritningar, byggnader osv. ), av brukskonst (konsthantverk, glaskonst osv. ), sceniska verk i framförande (teaterpjäser, koreografi osv. ), musikaliska verk (både framförande och noter) samt filmer. Upphovsrättsligt skydd kräver att konstnären har åstadkommit något med stor självständighet och originalitet. Kraven på verkshöjd inom det konstnärliga området är lågt satta. Vidare görs ingen värdering om verket är dåligt eller bra. Sålunda är också dålig konst möjlig att skydda. Kravet för att ett verk ska ha verkshöjd är att det har höjt sig till en viss grad av självständighet och originalitet. Om något når en verkshöjd eller inte får man avgöra i fall till fall. Lagen innehåller inte någon tydligt vägledning. Men i lagens förarbeten finns ledtrådar. I betänkande 1993–94:LU 16 står: Kravet på verkshöjd kan uttryckas så, att en produkt är ett verk om det praktiskt sett inte har kunnat framställas av två personer oberoende av varandra. Utanför skyddet faller därför idéer och uppslag som flera kan tänkas komma på, [eller] prestationer av rutinmässig eller alldaglig karaktär. I praktiken brukar det fastställas genom prövning om det föreligger någon nämnvärd risk för dubbelskapande. Med det avses risken/möjligheten att någon annan skulle utforma verket på i stort sett samma sätt. Några exakta metoder för sådan bedömning tycks saknas. Kraven för vad som ska nå en verkshöjd är inte så stora i . Även ett vanligt brev anses uppnå en verkshöjd i . 1927 fastslog dock att ett matrecept inte uppfyller de forskning om innovativa processer kriterier som ställs för att det ska uppnå en verkshöjd. Ingen hänsyn tas till om verket har hög kvalitet eller ej. Den centrala frågan är om verket är unikt, om det har originalitet och om det är ett resultat från skaparens individualitet. Kan patenträtten ge idéer till att bedöma och definiera innovationer? Patent ges på tekniska nyskapelser. Skyddet gäller själva idéns utformning och användning. Patent gäller således inte bara är produkter utan även metoder och användningar. Villkoret är dock att de är av teknisk karaktär. För att vara patenterbar ska en uppfinning vara ny, vara möjlig att tillgodogöras industriellt samt ha uppfinningshöjd. Med teknisk karaktär menas att uppfinningen ska vara något som bedömarna anses vara påtagligt, t.ex. ett föremål eller ett konkret sätt att tillverka något. Det kan med andra ord inte vara en ren upptäckt eller teori. Uppfinningen ska fungera tekniskt och lösa ett problem på ett tekniskt sätt för att avses ha teknisk effekt. Effekten i sig behöver vara varken ny eller bättre än de lösningar som redan finns. Att uppfinningen ska vara ny innebär att den inte får vara känd innan man lämnar in patentansökan. Med uppfinningshöjd avses att uppfinningen väsentligt skiljer sig från tidigare uppfinningar. Det får inte heller ligga nära till hands för en fackman att göra samma uppfinning. 3.4.4Syntes så här långt En syntes av de definitioner som finns leder oss till följande kännetecken på en innovation, eller som vi vill uttrycka det, resultatet av en innovativ process: A.ska vara principiellt nytt B.ska vara något originellt C.ska inte bara vara resultat av tanke utan också av verkstad (handling) D.ska vara introducerad, dvs. aktivt överförd till och mottagen av marknad eller samhälle Men vi vill lägga till två kriterier: E.ska ha något vi valt att kalla prestationshöjd F.ska innebära stor betydelse för någon eller samhället forskning om innovativa processer Kriterierna kan vara föremål för olika tolkningar. Allt nytt bygger i någon mån på tidigare framsteg, men graden av nyhet är olika från fall till fall. Tankar kan ses som handlingar och handlingar kan sällan ske utan tankar. Prestationshöjd är en fråga om åsikter och bedömningar. Graden av betydelse kan alltid diskuteras. Ett förslag för att övervinna dessa problem är att utnyttja den demokratiska vägen. Om de flesta betraktare anser att fenomenet är en innovation enligt A, B, C, D eller E så låter vi det bli definierat som en innovation. Ett annat förslag är en nyanserande modell. Vi fortsätter därför diskussionen i kapitel 7, sedan vi också smält ner inspiration från de empiriska fall- och breddstudier som vi gjort. 4 Under ytan - konkreta fall I detta kapitel beskrivs översiktligt några av de fallstudier som gjorts. Syftet var att öka förståelsen för de innovativa processernas innebörd, förutsättningar och resultat. Fallen handlar om aktörer som vi uppfattade bedriver eller har bedrivit innovativa processer. Men fallen består också av aktörer, verktyg eller metoder som har stimulerat innovativa processer hos andra aktörer. Det är en defini– tionsfråga om man vill se dessa stimulansfaktorer som delar av de studerade processerna. Men rent metodmässigt innebär det att närma sig de innovativa processerna från två principiella håll: dels inifrån redan identifierade innovativa processer, dels utifrån faktorer som antas stimulera innovativa processer. Det sistnämnda kan handla om politiska initiativ, forskningsprogram, tidskrifter, patientorganisationer, databaser, mediabevakningstjänster, böcker, mässor eller konferenser. Till och med reklam och marknads– föringsinsatser kan stimulera innovativa processer. Historien visar att just marknadsföring är en viktig faktor bakom spridningen av nya företeelser, eftersom företag är en central plattform för värdeskapande i det västerländska samhället. Hur identifierades då fallen? Vi använde oss av en rad kanaler, t.ex. databassökningar och utnyttjande av personliga nätverk hos våra samarbetspartner. Vi sökte efter något vi benämnde kandi- dater till innovativa processer. Det innebär att vi ville hålla frågan öppen om huruvida ett visst fall verkligen var att betrakta som innovativ process. Svaret fick växa fram i interaktion mellan fördjupad empirisk analys av fallet och stöd från dels teori, dels en teoretisk diskussion som vi fört som gått. En modell för klassificering av olika typer av innovativa processer presenteras i kapitel 7. Under ytan - konkreta fall Inför varje fallstudie utgick vi från ett antal frågor. Beroende på fallets karaktär varierade frågepaketen. Här är ett exempel på frågor: Hur och när uppkom idén/starten till den innovativa processen (projektet, satsningen)? Vad är det ni har gjort? Vilka faktorer har hämmat processen? Var och en av dessa bröts sedan ner i flera delfrågor. Vilka faktorer har stimulerat processen? Vilka effekter har den innovativa processen (satsningen/ projektet) haft? En självklar begränsning men också styrka med denna metod är att vi fångar inifrån-bilder av processerna och de nätverk och incitament som är verksamma. Vetenskapliga utvärderingar kan förhoppningsvis småningom ge mer objektiva bilder. Målet var att kondensera de ofta stora informationsmängderna till mellan 1 och 3 sidor text. Det visade sig vara svårt. blev det ett omfång på över 20 sidor trots ambition att hålla omfånget nere. Vi nöjde oss dock inte bara med verbal information. Som framgick av kapitel 1 strävade vi efter nya beskrivningsspråk och en del av detta var intresset för bilder. Av trycktekniska och ekonomiska skäl kan vi inte visa hela tolkningsunderlaget för de olika fallen. Omslaget till betänkandet ger dock en ledtråd till hur vi arbetar med bilder. Av olika skäl slutfördes inte alla av de påbörjade fallstudierna. Det var också en del av vår strategi. Sökarljuset riktades som sagt mot fall som vi betraktade som kandidater till innovativa processer. När vi väl informerat oss närmare framkom ofta att det vi studerade var en tänkt förändring eller en förändring, men dock inte någon innovativ förändring. Det var en subjektiv tolkning från vår sida. Erfarenheterna från denna tankeprocess lade dock grund för den modell av innovativa processer som vi nämnde tidigare. Vid sidan om innovativitetskriteriet fanns en rad andra faktorer som gjorde det svårt att fullfölja alla. Det intressanta är dock de fallstudier som fullföljdes. I tabell 1 finns en översikt över några av dem. Under ytan - konkreta fall Några av de fallstudier som bedrevs. Akuten i (arbetstidssystem) Arctic Falls (biltest/isbanor) Arns fotspår (regionalt entreprenörskap/faktor X) (trotsa nej-säjare) (ledarskap som skapar värde) AstraZeneca Gärtuna (ständiga förbättringar) (offentliga sektorn som motor) BBCs satsning på dinosauriedokumentär (Mode 2) Blombäckarnas blodsjukdomsforskning (vetenskapliga framsteg i samverkan mellan företag och akademi) Coming Through (företag som möter problem) (sjukvårdssystemens suboptimering) Elektronikindustrin (innovationer som stafettlöpning) Elmia (arena för innovativa idéer) Folktandvården (kundvård – jfr voice) Fyruddens minilivs (arbetstidssystem) Gatubolaget i (idéhantering) (stora virtuella projekt) Gränsfors Bruk (yxtillverkning) (Mode 2, innovationsstimulans) Industrilandskapet i Innocentive (innovationsbolag hos ) (brännskadefall) Jönköpingskommuner i samverkan (omvärldsanalys) (DNA-projekt) Karliniska sjukhusets bibliotek (ledarskap) (utv. av nya lärandemiljöer) kommun (från kris till världsattraktion) Komanco (kommunföretag) (nystartat företag) kommun (balanced scorecard) (kreativitet som följd av neddragningar) (golvföretag) Medicinsk sekreterarutbildning Research Triangle Park (regionprojekt i ) (regissör – konsten som inspiration) Runnagården (musikterapi) Skoldagarna (årlig mässa/konferens) i (mentorsprojekt) Studsviks kärnkraftsverk (cancerforskning) Swift (entreprenör i ) (personalpool) Tallidsgården (äldreboende) Toyota (japanska undret) (digitalisering av röntgen) Innovation Arena (upplevelsesatsning) university omsorg (IT-projekt) Åre (samverkan för tillväxt) Äldreboende i (arbetstidssystem) Som synes av tabell 1 studerades inte bara innovativa processer från kommuner och landsting. Vi ville hämta erfarenheter också från andra sammanhang eftersom vi tror på gränsöverskridande inspira- tion. Vidare har vi genom valet av fall också försökt spegla kommu- ner eller landsting från en utomståendes perspektiv. Exempel på det är företaget som försökte utveckla och lansera en bärgningsmotorcykel som kunde bärga bilar och ta sig fram genom köerna. Från en gatuansvarig på en kommun kan denna innovation vara guld värd, men som fallet visade stötte Under ytan - konkreta fall processen på flera problem. är gränsen mellan t.ex. kommun och företag svår att dra. började som en satsning från kommun men utvecklades till att vara ett företag. Fallstudierna gjordes i samarbete med en rad personer. Här kan nämnas , , , och . Inte minst bidrog personer som representerade fallen. Här finns inte utrymme att presentera fallen i sin helhet. Snarare väljer vi att presentera ett litet urval av fallen, dessutom i nedkortad form. Eklundaskolan är ett mönsterexempel på hur ledarskap, medarbe- tarnas energi och impulser från internationell forskning kan skapa stora framsteg till förmån för eleverna och i förlängningen hela samhället. Vad ligger bakom sådana framgångar? Eklundaskolan i består av förskola, särskola och grundskola. Där arbetar 55 personer och elevantalet är cirka 260. En av skolans tidigare rektorer, , är en känd personlighet inom skolvärlden. Han är fil dr i pedagogik, författare till ett trettiotal böcker om inlärning, påverkan och värderingar och har erfarenhet som studiedagsledare och fortbildare. Hans stora engagemang har också smittat av sig på medarbetarna och finns gott om engagerade lärare, fritidspedagoger och förskollärare. Många av dessa har dessutom en egen brinnande energi och genom kombinationen ledare/medarbetare med stort engagemang så händer det stora saker. Steinberg ägnar sig mycket åt föreläsningar och bokskrivande. Skolans nuvarande rektor heter . Hon är utbildad fritidspedagog och lärare för de yngre åldrarna. Hennes vision är att skolan ska vara en lärande organisation för alla, barn och vuxna ska kunna känna glädje och trygghet i skolan. Arbetsmiljö och arbetssätt ska vara sådant att det befrämjar inlärning och personlig utveckling. Alla, elever, föräldrar och personal ska känna delaktighet och ha möjlighet att påverka verksamhetens utveckling. En viktig roll är att aktivt marknadsföra sina utvecklingsidéer och sin verksamhet till politiker, förvaltningar och andra intresserade – att skapa stolthet! Speciellt intressant med Eklundaskolan är att de medvetet arbetar efter en teori, nämligen teorin om multipla intelligenser Under ytan - konkreta fall som utvecklades av vid i i arbetet med Project Zero. presenterade teorin i boken . Teorin är egentligen ett synsätt som förenklat bygger på tesen att alla människor är smarta, men på olika sätt. Implikationen är att barn lär sig bäst på olika sätt. Året var alltså 1983 då presenterade sin teori om multipla intelligenser. I varje människa finns enligt honom sju (eller fler) olika intelligenser. Var och en har sin speciella intelligensprofil, dvs. sin speciella blandning och ordning av styrkor inom och mellan de olika intelligenserna. Var och en kan bli bättre inom varje intelligenstyp. Träningen av de olika intelli-genserna sker med hjälp av alla sinnen. Hur snappade då Eklunda upp teorier? En av lärarna, , läste böcker om teorin om multipla intelligenser. Den första boken var en julklapp från hennes far. Sedan köpte hon fler titlar som hon fick tips på från bl.a. bokhyllor med pedagogisk litteratur. Hon blev även skickad till en kurs om nya inlärningsmetoder. När hon diskuterade innehållet med sina kollegor valde speciellt en kollega att nappa med hull och hår. Därefter spred sig idéerna till alla och finns många som aktivt och energiskt arbetar vidare med den teorigrundade metodiken. Vilka är då de olika intelligenserna? Så här ser tolkar Eklundaskolan teori: Lingvistisk intelligens innebär förmågan att tänka med ord, att använda språket för att uttrycka tankar, att läsa och skriva. Logisk-matematisk intelligens är förmågan att göra beräkningar, att mäta, att använda logik och att lösa matematiska och vetenskapliga problem. Musikalisk intelligens är förmågan att uppfatta och använda tonhöjd, rytm och klangfärg. Intrapersonell intelligens är förmågan att förstå sina egna känslor och vem man verkligen är. Interpersonell intelligens är förmågan att umgås med andra, att förstå andra människor och att samspela med dem på många olika sätt. Visuell-spatial intelligens är förmågan att tänka i bilder och att uppfatta och skapa bilder eller mönster med form, Under ytan - konkreta fall färg och storlek. Taktil-kinestetisk intelligens är förmågan att använda hela kroppen och händerna med stor skicklighet. På Eklundaskolan har man omsatt teorier i praktiken. Det gjordes första gången i klass för eleverna som då gick i första klass. Teorin om multipla intelligenser är alltså något som avspeglar sig i deras pedagogiska arbete. Ett viktigt mål är att stärka barnens själv- förtroende och självkänsla. I praktiken kan det gå till så att eleverna får reda på vilket mål man arbetar med i det aktuella ämnet. Några elever i gruppen/klassen får sedan vara med att planera sju olika sätt att arbeta för att nå målet. Därefter får alla elever i gruppen/klassen arbeta för att nå målet genom att välja bland de sju olika sätten och träna in. Det kan även gå till så att eleverna i ett par klasser delas in i blandade grupper. Grupperna får sedan gå runt till olika stationer som leds av olika pedagoger. På varje station arbetas det med betoning på en av intelligenserna, mot mål i kursplanen. Ytterligare ett sätt är att eleverna i ett par klasser får välja vilken genomgång de vill vara med på för att nå ett visst mål. Pedagogerna i det aktuella arbetslaget håller i varsin genomgång. Alla de olika genomgångarna har samma mål, men på varje ställe använder man sig av olika verktyg för att nå målet, olika intelligenser. En av de främsta effekterna på barnen är att de blir mer medvetna om att smarthet kan framträda på många olika sätt. Det kan vara en hjälp för den enskilda eleven att öka toleransen mot andra människor. En annan effekt är att de blir mer medvetna om sitt eget lärande. Sannolikt var skolan först i att så systematiskt tillämpa teorier. Det har skapat ett stort intresse från många andra håll. Minst tre personer på skolan åker runt i landet och föreläser för andra skolor och intresserade om den intressanta pedagogiken. De har också egna bolag för att hantera detta.