sou · GRB3114 · 2004-01-01 00:00:00 — Avsikten är enligt RÅ att underlätta handläggningen av dessa ärenden. Riktlinjer för handläggning av arbetsmiljöbrott Handläggningen av arbetsmiljöbrott kräver enligt RÅ specifik åkla- garkompetens och särskilda rutiner. Till ledning för åklagarväsen- dets insatser mot arbetsmiljöbrott har RÅ därför genomfört intern kompetensutveckling och dessutom, , utarbetat rikt- linjer till ledning för åklagarväsendets insatser mot denna brottslig- het. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet Metodstöd för grova våldsbrott Projektet för grova våldsbrott har genomförts som ett RPS-projekt men i samverkan med RÅ och avser ett metodstöd i form av en elektronisk handbok. har färdigställts och skall göras tillgänglig via RÅ:s intranät. Handläggning av ärenden rörande sexuella övergrepp mot barn Åklagarmyndigheterna har redovisat resultatet av ett uppdrag från RÅ om att granska hur förundersökningarna har be- drivits i ärenden gällande sexuella övergrepp mot barn . I uppdraget ingick även att analysera vilka åtgärder som bör övervägas i fråga om arbetsformer och arbetsmetoder samt att re- dovisa eventuella generella slutsatser från granskningen och analy- sen som kan vara av betydelse för den framtida bekämpningen av sexuella övergrepp mot barn. Dokumentationen från projektet har bl.a. använts som diskus- sionsunderlag vid chefsseminarier , varvid olika metoder samt åtgärder för att förbättra utredningarnas kvalitet fö- reslagits och diskuterats. RÅ har, delvis i samarbete med RPS, arbetat fram ett förslag till nya beslutstexter i syfte att skapa enhetlighet och göra besluten avseen- de förundersökning tydligare för berörda brottsoffer och misstänk- ta. Handlingsplan för bemötande av brottsoffer En handlingsplan för åklagarväsendets brottsofferarbete har tagits fram . Planen utgör en sammanställning av åtgärder som redan påbörjats samt sådana som planeras. Handlingsplanen är ett led i en pågående process och kommer att revideras . Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet RÅ startade ett projekt som syftade till en effektiva- re organisation av verksamheten vid åklagarkamrarna. Idéer till or- ganisationslösningar togs fram och diskuterades inom åklagarorga- nisationen. Utifrån dessa idéer utvecklade åklagarmyndigheterna och åklagarkamrarna sina egna lösningar för en effektivare kam- marorganisation. På grundval av samtliga åklagarkammares redo- visning av sina lokala organisationslösningar avslutade RÅ projek- tet genom en skrift med titeln – en presentation av organisationsmodeller. Elektronisk post mellan polis och åklagare Projektet, som bedrivits av RPS och RÅ gemensamt, har syftat till att ta fram en säker e-postlösning för kommunikation mellan polis och åklagare. E-postlösningen har driftssatts nationellt och projek- tet avslutades . Polis och åklagare kan nu utbyta information och meddelanden elektroniskt. 3.3.3Pågående eller avslutade utvecklingsprojekt Syftet med projektet framgår av avsnitt 3.3.1. Ett övergripande organisationsförslag har tagits fram av RÅ i samverkan med åklagarorganisationens medarbetare. Förslaget lämnades till regeringen . Mängdbrottsreformen fortsätter genom bl.a. utveckling av den svenska modellen för mängdbrottsbekämpning samt dokumenta- tion av mängdbrottsåklagarnas arbete (jfr avsnitt 3.3.2). Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet Fördelning av förundersökningsledning mellan polis och åklagare beslutade riksåklagaren och rikspolischefen gemensamt att låta en arbetsgrupp utarbeta ett förslag till arbetsfördelning mel- lan polis och åklagare beträffande förundersökningsledning. Upp- draget redovisades . Frågan bereds vidare. Hållbara domslut – en förtroendefråga för rättsväsendet RÅ har tillsatt en arbetsgrupp som skall analysera behovet av för- bättrade arbetsmetoder med syfte att åstadkomma att lagakraft- vunna domar står sig och inte blir föremål för resningsbeslut. Ar- betsgruppen består av företrädare för polisen, åklagarväsendet, domstolarna, advokatkåren samt rättsvetenskapen. Gruppen skall redovisa sitt uppdrag . Genomförande av den europeiska arresteringsordern Utvecklingsarbetet i samband med införandet av den nya lagstift- ningen omfattar bl.a. utveckling av rutiner och blanketter i samver- kan med det nationella sambandskontoret samt utbildning av åkla- gare vid de internationella åklagarkamrarna. Kartläggning av behovet av regelförändringar för lagföring av organi- serad, komplicerad och allvarlig brottslighet En kartläggning och en analys genomförs beträffan- de behovet av regelförändringar när det gäller bekämpning av den organiserade, komplicerade och allvarliga brottsligheten. Farlighetsbedömning av enskilda narkotiska preparat Projektet syftar till att skapa en samlad bild av frågeställningarna kring farlighetsbedömningar av enskilda narkotika, öka enhetlighe- ten och förutsebarheten i bedömningarna och skapa bättre förut- sättningar för behovet av rättslig utveckling på detta område. Arbe- tet skall redovisas i en rapport. Det går inte nu att exakt ange när denna rapport kommer. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet Som ett led i åklagarväsendets strävan att höja kvaliteten i åklagar- arbetet skapas s.k. ämnessidor på intranätet RÅNET. Detta för att enligt RÅ på ett enhetligt sätt kunna samla relevant information beträffande prioriterade och aktuella områden. RÅ uppger att äm- nessidorna skall ses som ett första steg mot kunskapsåtervinning. Sidorna öppnades successivt och skall nu utvecklas såvitt gäller metodfrågor. Syftet med ämnessidorna är enligt RÅ att skapa förutsättningar för en enhetlig rättstillämpning och en snabb spridning av kunskap i organisationen med högre lagföring som följd. Utveckling av RÅ:s samordnande uppgifter vid brottmål inom ar- betsmiljöområdet Inom projektet analyseras orsakerna till den enligt RÅ relativt låga lagföringsprocenten inom arbetsmiljöområdet. Detta sker genom bl.a. uppföljning av domar och kartläggning av problem. Åtgärder som skall vidtas är enligt RÅ att utveckla nuvarande riktlinjer och omsätta dem i praktiken, utveckla åklagarnas kompetens samt att i en rättsutvecklingsplan lägga fast vilka områden som behöver bely- sas genom avgöranden i . Som ett led i RÅ:s arbete med kvalitetsuppföljning och kvalitetsut- veckling pågår en studie av åklagares muntliga insatser i rättssalen med avseende på gärningsbeskrivning, sakframställning, förhör och plädering. I studien tillämpas retorikens metod och insatserna ana- lyseras med avseende på innehåll, struktur, språk, memorering och framförande. En pilotstudie avslutades och en huvud- studie pågår. Studien genomförs i samarbete med universi- tet. Riktlinjer för användning av modern presentationsteknik vid brott- målsförhandlingar RÅ tillsatte en arbetsgrupp med uppdrag att ta fram riktlinjer från RÅ för åklagarnas användning av modern presenta- Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet tionsteknik i brottmålsprocessen. I arbetsgruppen har ingått repre- sentanter för åklagarväsendet, polisen, domstolarna, advokatkåren och rättsvetenskapen. Arbetsgruppen har analyserat hur den nya tekniken skall användas på ett effektivt sätt som kraven på rättssäkerhet och grundläggande principer för den muntliga för- handlingen i brottmål inte eftersätts. Arbetsgruppen har i decem- ber 2002 lämnat ett förslag till riktlinjer. Frågan bereds alltjämt hos RÅ. Med utgångspunkt i skriften Kvalitetsutveckling och kvalitetsupp- följning i åklagarverksamheten (se avsnitt 3.3.2 ovan) pågår vida- reutveckling av metoder för kvalitetsuppföljning. En pilotstudie skall genomföras för att testa urvals- och granskningsmetoder för ärendestudier. Studien avser lagföring av våldsbrott. Det går inte nu att ange exakt när studien kommer att genomföras. En översyn av mål, resultatmått och publicering av verksamhetsre- sultaten har påbörjats. Uppföljningssystemet skall enligt RÅ anpas- sas till den nya organisationens krav. Enhetliga resultatmått för polis och åklagare I en förstudie, som bedrivs av RPS och RÅ gemensamt, undersöks möjligheter att införa gemensamma resultatmått. RÅ samverkar med RPS när det gäller omvärlds- och framtidsana- lys avseende brottsutveckling m.m. För att förbättra underlaget för sådana analyser pågår utveckling av fasta rutiner för RÅ:s om- världsbevakning. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet En arbetsgrupp har förutsättningslöst tagit fram modeller för hur kanslistödet vid åklagarkamrarna skall utformas och dimensioneras. Syftet är att åklagarna skall kunna arbeta koncentrerat och ratio- nellt med sina åklagaruppgifter samt att allmänheten skall ges en hög servicenivå. Arbetsgruppen redovisade sina förslag . Utveckling av åklagarkarriären och rekrytering av åklagare Regeringen har uppdragit åt RÅ att se över regleringen och ord- ningen för rekrytering av åklagare. RÅ utreder dels möjligheterna att förändra rekryteringsprocessen, dels möjligheter att bredda un- derlaget för rekrytering av åklagare. Uppdraget skall redovisas se- nast (se även avsnitt 2.7.3). Automatisering av administrativa rutiner Följande utvecklingsprojekt pågår när det gäller automatisering av administrativa rutiner. Utveckling av ett system för distansutbildning via nätet pågår och tas i drift. Nytt IT-stöd för åklagarverksamheten (projekt ). RÅ har för avsikt att etappvis utveckla ett modernt datastöd som skall innefatta elektronisk ärende- och dokumenthantering samt ett avance- rat besluts-, förundersöknings- och kunskapsåtervinningsstöd för åklagarväsendets operativa verksamhet. De nuvarande systemen Brå- Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet dis, EnVis och delar av WÅNS skall ersättas av ett nytt ärendehanter- ingsstöd och ett vidareutvecklat beslutsstöd med en ökad automatise- ring. Den första etappen pågår och skall vara färdig senast den 31 de- cember 2005. Utveckling och införande av ny teknisk plattform. Utveckling av IT-säkerhetslösningar. Nytt intranät för åklagarorganisationen. Upphandling och utveck- ling har skett av programvara för ett nytt intranät, som ersätter det tidigare, . 3.3.5Löpande och återkommande utvecklingsarbete Samverkansplan RÅ/RPS En gemensam samverkansplan utarbetas av RÅ och RPS. Planen upptar utvecklingsprojekt där samverkansinsatser krävs. Enligt RÅ är det en viktig uppgift för myndigheten att föra rättsut- vecklingen på det straffrättsliga området framåt och att verka för att lagstiftarens kriminalpolitiska intentioner får ett snabbt genom- slag i rättstillämpningen. För detta syfte fastställer RÅ en rättsut- vecklingsplan som uppdateras . EBM inrättade en självständig utvecklingsenhet vid myndighetens stab. Utvecklingschefen leder arbetet vid enheten och ingår i . Enligt EBM har utvecklingsfrå- gorna därigenom fått en mer framskjuten position inom myndighe- ten. Utvecklingsenheten omfattar huvudsakligen tre verksamhets- områden och arbetet bedrivs inom utbildningsfunktionen, utveck- lings- och analysfunktionen och IT-funktionen. Vid analysfunktio- nen sker ett fortlöpande arbete med att samla in och analysera ekobrottslighetens utveckling. Analysresultatet ingår i den lägesbe- skrivning avseende ekobrottsligheten som EBM rapporterar till statsmakterna. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet Rättsenheten, under ledning av myndighetens chefsjurist, leder myndighetens arbete när det gäller rättsutvecklingsfrågor. Enheten arbetar också med metod- och kvalitetsfrågor som rör den operati- va verksamheten. Redovisningen nedan avser det utvecklingsarbete som bedrivits eller bedrivs centralt inom myndighetens utveck- lings- och rättsenheter. Frågan om hur arbetet vid EBM:s operativa enheter skall bedrivas har behandlats i ett antal olika rapporter bl.a. i Rapport om kvali- tetssäkring av EBM:s operativa arbete och Revisorernas roll i EBM:s operativa verksamhet. Förslag om en försöksverksamhet med fasta arbetsgrupper har lagts fram. Avsikten är att utvärdera hur arbetsgrupper skall formeras så att de olika kompetenser (åkla- gare, poliser, revisorer och administratörer) som myndighetens medarbetare består av tas tillvara på bästa sätt samt hur man hittar former för prioritering och styrning av utredningsverksamheten. För att effektivisera det operativa arbetet har EBM i samverkan med ett konsultföretag tagit fram en utbildning som vänder sig till myndighetens åklagare. Syftet med utbildningen är att åklagaren i sin roll som förundersökningsledare dels skall lära sig en metodik för hantering av omfattande brottsutredningar med bl.a. beaktande av tids- och resursfaktorer, dels skall få kunskaper i ledarskap för att kunna leda utredningsteamet på ett bra sätt. Ekobank är ett pågående projekt för att skapa ett databaserat sy- stem för att fånga upp och göra de kunskaper och erfarenheter som myndighetens verksamhet genererar sökbara. Systemet skall också tillhandahålla annan kunskap inom ekobrottsområdet samt skapa kontaktmöjligheter mellan myndighetens medarbetare. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet Rapport avseende kvalitetssäkring av EBM:s operativa arbete En arbetsgrupp under ledning av chefsjuristen har tagit fram ett antal konkreta förslag till åtgärder för att förbättra kvaliteten i myndighetens operativa arbete. Bland annat föreslås inrättandet av en s.k. bollplanksfunktion där åklagare skall ges möjlighet att stämma av olika överväganden som uppstår i komplicerade ären- den. Vidare skall en modell för förmedling av kontakter till perso- ner med särskild kompetens tas fram. En särskild utbildning i in- formationssökning på Internet och intranätet förordas också. För att förbättra utredningsarbetet föreslår gruppen en modell för upp- följning och utvärdering av mer omfattande ärenden. De erfarenhe- ter som framkommer genom utvärderingarna skall kunna spridas inom myndigheten. För att minska antalet ogillade domar föreslås en modell för en generell analys av samtliga domar som ogillas. Analysen skall ske i samverkan mellan ansvarig åklagare och rätts- enheten. Projekt att spåra och återföra utbyte av brott Avsikten med projektet är att ta fram en modell för hur det opera- tiva arbetet skall bedrivas för att uppnå att vinsterna av ekobrottslig verksamhet kan spåras och förverkas. Att myndigheterna lägger beslag på dessa vinster har bedömts viktigt inte minst ur ett preven- tivt perspektiv. Ribicon är ett projekt som syftar till att effektivisera rutinerna för brottsutredningar i konkursärenden. Projektet omfattar ett flertal seminarier där bl.a. samverkande myndigheter och konkursförval- tare deltar. Ett projekt där EBM i samverkan med bl.a. Patent- och registre- ringsverket utarbetar förslag till åtgärder mot oseriösa lagerbolags- bildare. Avsikten är att förhindra att bolag som saknar erforderlig täckning för aktiekapitalet används för ekonomisk brottslighet. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet På initiativ av har ett samrådsarbete startats med revisorsorganisationerna, FAR och SRS, för att utbilda och utveck- la rutiner avseende revisorernas skyldighet att under vissa förut- sättningar anmäla brott som de uppmärksammar i sin revisions- verksamhet. EBM delar IT-miljö med RÅ och deltar, på flera plan, i RÅ:s Cåb- ra-projekt (se avsnitt 3.3.4 ovan). EBM har främst drivit frågan om införande av ett dokumenthanteringssystem för den operativa verksamheten. Behovet av ett dokumenthanteringssystem är stort och eftersom hela utredningsarbetet bedrivs inom myndigheten (polis och åklagare delar utredningsakt) och en allt större del av materialet finns i digital form. Presentationsteknik och digitala förundersökningsprotokoll Högpresterande skannrar har införskaffats och rutiner för hur ma- terial skannas in och lagras har tagits fram. Vid myndighetens av- delningar har utvecklats metoder för hur elektroniskt förundersök- ningsmaterial kan användas i domstol. En särskild utbildning i äm- net är under planering. Ett utvecklings-/utvärderingsprojekt avseende användning av digi- tala bandspelare har avslutats. Den nya tekniken ger möj- ligheter att hantera ljudinspelningar (förhör) som vilken fil som helst i datanätet samt underlättar utskrifter av förhörsutsagor. För- hoppningen är enligt EBM att den nya tekniken skall förkorta ut- redningstiderna. Inom utvecklingsenheten har en särskild utbildningsfunktion bil- dats. EBM har tagit på sig ansvaret att anordna ekoutbildning för Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet Det innebär att även poliser, ekoåklagare, ekorevisorer som arbetar utanför EBM och i viss utsträckning skattebrottsutre- dare deltar i de ekokurser som EBM tillhandahåller. En kursplan som omfattar drygt tio kurser finns dokumenterad i myndighetens kurskatalog. Kursplanen är utformad för att tillgodose såväl yrkes- gemensamma utbildningsbehov som yrkesspecifika sådana behov. Avsikten är att främja både behovet av spetskompetens och be- hovet av en utvecklad samverkan mellan olika yrkesgrupper. Ut- vecklingsenheten och rättsenheten har fått uppdraget att kvalitets- säkra kurserna. En statsåklagare vid svarar för en stor del av den litteratur som används vid de olika ekokurserna. Vi redovisar här det utvecklingsarbete som har avslutats, pågår eller planeras inom domstolsväsendet. Redovisningen är be- gränsad till att avse sådana frågor som ligger inom ramen för vårt uppdrag. Det innebär bl.a. att förvaltningsdomstolarna inte, annat än undantagsvis, ingår i redovisningen. Uppgifterna har lämnats av DV. Utvecklingsarbetet inom domstolsväsendet kan enligt DV delas upp i fyra huvudområden; domstolsväsendets yttre och inre organi- sation, renodling av verksamheten samt förbättringar av det pro- cessuella regelverket. Det två sistnämnda lämnas dock utanför den- na redovisning av DV:s eget utvecklingsarbete. De två sistnämnda områdena, även om det påverkar domstolarna och även innebär krav på förändrat arbetssätt m.m., avser enligt den redovisning som DV har lämnat huvudsakligen arbete som bedrivs utanför DV, främst vid . I avsnitt 2.5.1 finns en redogörelse för domstolsväsendets organisa- tion och i avsnitt 2.5.3 en redogörelse för den omorganisation som påbörjades och som berör den yttre tings- rättsorganisationen. Som framgår i det sistnämnda avsnittet har sammanlagt 39 tingsrätter berörts av förändring- Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet Antalet tingsrätter uppgår nu till 72 stycken, med dömande verksamhet på 79 orter. I årets budgetproposition behandlas de förslag till ytterligare för- ändringar av tingsrättsorganisationen som DV har gett in till regeringen. Förslagen berör 11 tingsrätter och innebär att tingsrät- terna i , och förs samman till en tingsrätt med kansliort i och tingsställen i och , att tingsrätterna i , , och Kristine- hamn förs samman till en tingsrätt med kansliort i med två tingsställen, att och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i och tingsställe i Ström- stad samt att tingsrätterna i och läggs samman till en tingsrätt med kansliort i . Vidare föreslås i budgetpropositionen att endast skall ha kansliort i . DV:s förslag angående tingsrättsorganisa- tionen i län har inte behandlats i budgetpropositionen. DV avser att ytterligare utreda tingsrättsorganisationen. Inled- ningsvis berörs tingsrätterna i , och , tings- rätterna i , , , , , Ud- devalla, och samt tingsrätterna i , , , , , och . I en regeringsskrivelse har föreslagits att minskas och att antalet tingsrätter i minskas från nio till sju och att tingsrätterna i och läggs samman till en tingsrätt med kansliort i och tings- ställe i samt att tingsrätterna i och läggs samman till en tingsrätt med kansliort i . Förslaget beträf- fande tingsrättsorganisationen i arbetades fram som en översyn gjordes av bl.a. ledningsfunktioner, organisation och arbetsformer. I samband med organisationsförändringarna har frågan om för- utsättningarna för att inrätta tingsställen varit aktuell. DV har läm- nat en rapport i ämnet till regeringen. I den föreslås vissa författ- ningsändringar som innebär att tingsrätt skall ha tingsställe på an- nan ort som regeringen bestämmer och att beslut om att dra in ett tingsställe skall fattas av regeringen i de fall tingsstället har inrättats efter lagändringen. Vidare föreslås att förutsättningarna för att hål- la förhandlingar på annan ort än på tingsställeorterna mjukas upp. DV uppger att även andra förändringar av organisationen inom domstolsväsendet är aktuella. har det t.ex. pågått en försöksverksamhet vid tingsrätterna och länsrätterna i , och , som innebär att domstolarna har gemensam Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet chef och i övrigt samverkar i administrativa frågor. Försöksverk- samheten har enligt en utvärdering inneburit att servicenivån gent- emot allmänheten höjts och arbetstrivseln ökat. Dessutom har samverkan enligt DV medfört kostnadsbesparingar. Försöksverk- samheten är nu permanentad (SFS 2002:996 och SFS 2002:997). är lagmannen i även för Länsrätten i . På ytterligare en ort prövas samverkan med gemensam chef för tingsrätt och länsrätt, nämligen i och i Länsrätten i . En annan fråga är hyres- och arrendenämndernas organisation. I en utredning som DV avlämnat föreslås bl.a. att de nio mindre nämnderna skall slås samman till fem enheter som om- bildas till särskilda domstolar inom tingsrätten på respektive ort. Förslaget bereds inom . DV framhåller här att det pågår verksam- het vid ett antal tingsrätter med en förstärkt beredningsorganisa- tion. Inledningsvis skedde det med stöd av en försöksförordning. Förordningen har numera arbetats in i tingsrättsinstruktionen. DV uppger vidare att det förändringsarbete som påbörjats vid (se föregående avsnitt) fortsätter. Föränd- ringsarbetet avser frågor om delaktighet, organisation, ledning, ar- betsformer, administration och service. Även frågor om specialise- ring har behandlats inom . Frågan om speciali- sering i den dömande verksamheten har också behandlats inom ett särskilt projekt. och DV har tillsammans genom- fört en förstudie för att se om det finns områden där det är av sär- skild vikt med en specialisering. Som en följd av förstudien under- söks nu vilket intresse det finns vid domstolarna av att starta pro- jekt som syftar till en ökad specialisering i den dömande verksam- heten. Flera hovrätter bedriver också försöksverksamheter med föränd- rad beredningsorganisation och olika typer av arbetsorganisation. När det gäller förvaltningsdomstolarna pågår försöksverksamhe- ter vid flera länsrätter, bl.a. vid Länsrätten i län. Närmare om utvecklingsarbetet inom rättsväsendet huvudsak ut på att rotelindelningen har upphört och att målen lot- tas på respektive avdelning och tilldelas särskilt utsedda föredra- gande. Avsikten är att domarna ska avlastas i stort sett allt bered- ningsarbete. Kammarrätterna har på motsvarande sätt som hovrät- terna möjlighet att bedriva verksamhet med förändrad berednings- organisation. Andra frågor med anknytning till den inre organisationen är så- dana som rör domstolsledning samt rekrytering av domare och nämndemän. I fråga om just domstolsledning har regeringen beslu- tat att genomföra en försöksverksamhet där domstolschefen ensam fattar beslut i de ärenden som avgörs av plenum eller kollegi- um. Försöket, som omfattar ett tjugotal domstolar, regleras i för- söksförordningar som trädde i kraft . Utvecklingen av det nya verksamhetsstödet i en grundversion kommer att slutföras . I sin första version kommer att ha motsvarande funktionalitet som MÅHS enligt DV. Många av de moduler som ingår i är dock enligt DV konstruerade för ett mer flexibelt utnyttjande. DV uppger att det beror till en del på att vilar på en helt ny teknisk plattform, som gör det enklare att vidareutveckla nya funktioner. Efter en pilotdrift i samtliga domstolsslag är tanken, enligt DV, att ska införas i domsto- larna och .