sou · GRB364d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Det skall vidare bestämmas vilka ekonomiska och materiella resurser arbets- tagarrådet skall förfoga över, punkt e. Enligt punkt f kan parterna besluta att i stället för ett arbets- tagarråd inrätta något annat förfarande för information och samråd. I direktivet anges inga särskilda krav på detta alternativa förfarande. Det måste dock vara fråga om ett samrådsförfarande och inte enbart ett informationsförfarande. Om parterna enas om att medverkan skall gälla i bolaget skall huvudinnehållet i en ordning för medverkan bestämmas, punkt g. Parterna skall bestämma hur många ledamöter arbetstagarna skall ha rätt att välja, utnämna, föreslå eller avvisa och hur detta skall gå till. Vidare skall dessa ledamöters rättigheter bestämmas. Avtalets löptid skall bestämmas, punkt h. Parterna bör särkilt bestämma i vilka fall strukturella förändringar inom bolagsgruppen, större förändringar i arbetsstyrkan och byte av sätesland skall med- föra att avtalet skall omförhandlas. Det är även viktigt att de bestämmer vad som skall gälla om nya förhandlingar, efter avtals- tidens utgång eller på grund av väsentliga förändringar, inte leder till ett nytt avtal. De kan till exempel bestämma att det tidigare avtalet skall fortsätta att gälla eller att det skall gälla med vissa i förväg bestämda justeringar. Att avtalet även bör hantera vad som skall ske om parterna efter omförhandlingar inte lyckas ingå något nytt avtal, har ingen motsvarighet i direktivet. tveksamheter om vad som skall gälla i en dylik situation, är det dock lämpligt att parterna avtalar även om detta. Paragrafen motsvaras av direktivets artikel 4.4. Se även avsnitt 4.7.3. I bestämmelsen anges att parternas avtalsfrihet begränsas i de fall europabolaget etableras genom ombildning. Avtal som ingås i dessa fall måste innehålla minst samma nivå för arbetstagarnas med- verkan i alla avseenden, som det inflytande som arbetstagarna har rätt till i det bolag som skall ombildas. Om ledningen i det bolag som skall ombildas valt att byta från monistisk till dualistisk organisationsmodell, måste alltså parterna enas om i vilken omfattning antalet eller andelen arbetstagarleda- möter skall ökas i förhållande till vad som tidigare gällt. Detta för det materiella innehållet i rätten till medverkan skall kunna nå upp till minst samma nivå som tidigare gällt. Vad som gäller om avtal inte träffas När reglerna skall tillämpas Paragrafen motsvarar direktivets artikel 7.1. Se även avsnitt 4.8.2. Om förhandlingsdelegationen inte beslutat att avstå från arbets- tagarinflytande i enlighet med 23 § första stycket, skall förhand- lingar om ett avtal om arbetstagarinflytande pågå som längst som anges i 18 §. Om förhandlingsperioden löpt ut utan att parterna enats om ett avtal och de deltagande bolagen registre- rar europabolaget, skall referensbestämmelserna för information och samråd d.v.s. bestämmelserna i 29 44 §§ bli tillämpliga i de fall europabolaget skall ha sitt säte i . Referensbestämmelserna för information och samråd kan även bli tillämpliga genom att parterna särskilt avtalar om att så skall vara fallet. När parterna avtalar om att referensbestämmelserna skall gälla för arbetstagarinflytandet i europabolaget, bör av avtalet framgå om referensbestämmelserna för medverkan skall gälla endast om förutsättningarna i 28 § är uppfyllda eller om de skall gälla oberoende av om dessa är uppfyllda. Paragrafen motsvarar direktivets artikel 7.2. Se även avsnitt 4.8.2. Om referensbestämmelserna i 29 44 §§ blir tillämpliga och medverkan i de deltagande bolagen gäller i den omfattning som anges i 28 §, skall även referensbestämmelserna för medverkan i 45- 55 §§ blir tillämpliga. När europabolag bildas genom fusion eller i form av holdingbolag eller dotterbolag, och medverkan finns i något av deltagande bolagen men omfattar av arbetstagarna i dessa, disponerar alltså förhandlingsdelegationen över huruvida medverkan skall införas i europabolaget. Parterna kan naturligtvis särskilt avtala om att tillämpa referens- bestämmelserna för medverkan även om inte medverkan före- kommer i något av de deltagande bolagen. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 1 e. Se även avsnitt 4.9.1. Av bestämmelsen framgår att arbetstagarna i varje EES-stat, där europabolaget, dess dotterbolag eller filialer har anställda, skall tilldelas minst en plats i arbetstagarrådet. Platserna skall fördelas så att en plats tilldelas arbetstagarna i var och en av dessa stater för varje påbörjad tiondel av det totala antalet anställda som sysselsätts i den staten. I paragrafen anges hur de platser som tilldelats arbetstagare i skall fördelas mellan arbetstagarna i de olika enheterna. Fördelningen skall ske mellan de olika enheterna, med en plats i taget i fallande ordning efter antalet anställda i dessa. Om arbets- tagarna i alla enheter i fått en plats, skall fördelningen upp- repas efter samma system till dess alla platser är fördelande. De organisationer som enligt 31 § skall utse ledamöter får avtala om en annan ordning för fördelning mellan enheterna. I paragrafen anges hur ledamöterna för arbetstagarna i de svenska enheterna skall utses. Att det skall införas nationella regler för val av ledamöterna framgår av direktivets referensbestämmelse del 1 b. Motsvarande bestämmelse för förhandlingsdelegationen finns i 15 §. I denna paragraf anges dock uttryckligen att ledamöterna skall utses bland de anställda. Att enbart anställda är valbara följer av direktivets referensbestämmelse del 1a. Representativiteten för ledamöterna i arbetstagarrådet skall fast- ställas på samma sätt som detta skall ske för ledamöterna i för- handlingsdelegationen. Se även avsnitt 4.9.1. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 1 f. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 1 b andra stycket. Se även avsnitt 4.9.1. Enligt paragrafen skall arbetstagarrådet en gång pröva om dess sammansättning skall förändras på grund av förändringar inom europabolaget, dess dotterbolag och filialer. Detta gäller om inte parterna avtalat om något annat. Om verksamhet tillkommit eller upphört i någon EES-stat eller om antalet arbetstagare för- ändrats så att arbetstagarrådet skall ges en annan sammansättning, skall ett nytt arbetstagarråd utses. Europabolaget skall tillhandahålla de uppgifter som arbetstagar- rådet behöver för att kunna ompröva sin sammansättning. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 1 c och d. Se även avsnitt 4.9.1. I paragrafen regleras i vilka frågor arbetstagarrådet har rätt till information och samråd. Bestämmelsen motsvarar direktivets refe- rensbestämmelse del 2 a. rätt till information och samråd är begränsad till frågor som rör europabolaget, dess dotterbolag och filialer i någon annan EES-stat än den där europabolaget har sitt säte eller som faller utanför beslutsbefogenheterna för de beslutsfattande organen i någon enskild EES-stat. Nationella system för information och förhandling påverkas inte av att 29 44 §§ blir tillämpliga. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 2 b. Enligt första stycket har arbetstagarrådet rätt till minst ett möte för information och samråd med europabolaget. Parterna kan dock träffa avtal om fler möten. Om sådana omständigheter som avses i 38 § inträffar kan ytterligare möten bli aktuella. Enligt andra stycket skall europabolaget förse arbetstagarrådet med handlingar inför mötet. I tredje stycket räknas upp de frågor som skall behandlas vid mötet. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 2 c. Enligt första stycket skall europabolaget lämna information till arbetstagarrådet om särskilda omständigheter som påverkar arbets- tagarnas intressen i betydande utsträckning. Information skall läm- nas och före beslut. Enligt andra stycket får arbetstagarrådet eller arbetsutskottet begära ytterligare möten, utöver dem som skall ske enligt 37 §, med europabolaget om sådana omständigheter som särskilt påverkar arbetstagarnas intressen. Enligt tredje stycket skall europabolaget om det överväger att inte handla i enlighet med den uppfattning som arbetstagarrådet framfört, ge detta tillfälle till ytterligare ett möte. Vid detta möte skall parterna försöka nå enighet. Bolaget har dock kvar sin be- hörighet att fatta beslut. Regler för arbetstagarrådet och arbetsutskottet Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 2 f. Kostnaderna för experthjälpen skall enligt 44 § bäras av europa- bolaget, i den utsträckning de är skäliga. Se även avsnitt 4.6.2. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del . Se även avsnitt 4.9.2 Första stycket motsvarar direktivets referensbestämmelse del 2 d andra stycket. Andra stycket har ingen motsvarighet i direktivet. Se även avsnitt 4.6.2. Enligt första stycket har arbetstagarrådet eller arbetsutskottet rätt att på europabolagets bekostnad sammanträda enskilt inför möten med bolaget. Enligt andra stycket har arbetstagarrådet rätt att sammanträda enskilt en gång utöver de sammanträden som sker i anslut- ning till möten med europabolaget. Bestämmelsen är ett utnyttj- ande av möjligheten att fastställa särskilda budgetbestämmelser för arbetstagarrådets verksamhet. Jämför direktivets referensbestäm- melse del 2 h tredje stycket. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 2 e. Enligt bestämmelsen skall de fackliga företrädarna på de olika enheterna informeras av ledamöterna i arbetstagarrådet om inne- hållet och resultatet av informations- och samrådsförfarandet. Någon möjlighet att, med förbehåll om tystnadsplikt, vidare- befordra sekretessbelagda uppgifter finns alltså inte enligt denna paragraf. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del . När arbetstagarrådet har funnits skall det pröva om det skall inledas förhandlingar om ett avtal om arbetstagarinflytande. har alltså en rätt och europabolaget en skyldighet att förhandla om ett avtal. Om parterna är överens kan det inte vara något som hindrar att förhandlingar inleds och att ett avtal träffas innan fyraårsperioden gått ut. Om förhandlingar inleds och förhandlingsperioden löper ut utan att något avtal ingås skall referensbestämmelserna vara tillämpliga på samma sätt som före förhandlingarna. Bestämmelsen motsvaras av direktivets referensbestämmelse del 2 h. Se även avsnitt 4.6.2. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 3 a. Av bestämmelsen framgår att arbetstagarna i europabolaget, när detta bildas genom ombildning, har rätt till medverkan i minst samma omfattning som de hade före ombildningen. Om bolagsled- ningen väljer samma organisationsmodell för europabolaget, som var tillämplig i det nationella bolaget, kan medverkanssystemet kopieras till europabolaget. Ett bolags säte får inte flyttas från en EES-stat till en annan i samband med ombildningen, förordningen artikel 37.3. Detta innebär att enbart svenska bolag är föremål för regleringen i denna paragraf. För svenska bolag gäller den monistiska organisationsmodellen. Om bolagsledningen väljer en dualistisk organisationsmodell för europabolaget måste medverkan införas så att arbetstagarna får en större andel ledamöter i tillsyns- organet än vad i hade i det svenska bolagets styrelse. Det finns inte några allmängiltiga principer för hur mycket arbetstagarledamöter- nas andel behöver ökas för att ge samma grad av medverkan. Denna frågeställning har behandlats i avsnitt 4.3.3 och 4.7.3. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 3 b första stycket. Se även avsnitt 4.3.3. Om medverkan skall gälla i europabolaget har arbetstagarna, när detta bildas i form av dotterbolag eller holdingbolag eller genom fusion, rätt till samma andel arbetstagarrepresentanter i aktuellt bolagsorgan som arbetstagarna hade i det av de deltagande bolagen som hade den högsta andelen arbetstagarmedverkan. I dessa fall är det en rent matematisk beräkning av andelen medverkan som skall överföras till europabolaget. Om således ett av de deltagande bolagen är ett tyskt bolag, där arbetstagarna har rätt att utse hälften eller en tredjedel av leda- möterna i tillsynsorganet skall denna andel medverkan införas i europabolaget, om inget annat av de deltagande bolagen har en högre andel medverkan. I vilket organ medverkan skall införas är beroende av vilken organisationsmodell bolagsledningarna i de deltagande bolagen beslutat införa i europabolaget. Paragrafen motsvarar direktivets artikel 7.2 sista stycket. Se även avsnitt 4.8.2. Enligt paragrafen får förhandlingsdelegationen besluta vilken form för medverkan som skall införas i europabolaget i de fall då det inom de deltagande bolagen fanns mer än en form för med- verkan. Om inte förhandlingsdelegationen fattar något beslut om vilken form för medverkan som skall tillämpas, får i stället de deltagande bolagen bestämma vilken form för medverkan som skall införas. Det finns två olika former för medverkan enligt lagen. Den ena formen ger arbetstagarna rätt att välja eller utnämna ledamöter till något organ i bolaget. Den andra formen för medverkan ger arbetstagarna rätt att föreslå eller avvisa kandidater eller framföra invändningar mot befintliga kandidater inför val av ledamöter som sedan sker i annan ordning. Den senare formen tillämpas enbart i . Någon rätt till dylik medverkan finns dock inte i alla holländska bolag. Rätt till medverkan finns inte i alla EES-stater, men i de stater det förekommer sker detta alltså i den första formen utom i . Det kan alltså enbart bli aktuellt att välja form för medverkan om något av de deltagande bolagen är ett holländskt bolag av den kategori i vilken det finns rätt till medverkan. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 3 b tredje stycket. Se även avsnitt 4.9.3. Om arbetstagarledamöter skall utses till något av bolagens organ, skall arbetstagarrådet fördela tillgängliga arbetstagarplatser mellan arbetstagarna i de olika EES-staterna. Fördelningen skall ske pro- portionellt i förhållande till hur många arbetstagare europabolaget, dess dotterbolag och filialer sysselsätter i de olika EES-staterna. Om en proportionell fördelning skulle leda till att arbetstagarna i någon eller några av dessa stater inte får minst en plats, skall en plats undantas. En proportionell fördelning skall då i stället göras av alla tillgängliga platser utom en. Den undantagna platsen skall sedan tilldelas arbetstagarna i den stat där europabolaget skall ha sitt säte om inte dessa arbetstagare fått någon plats genom den proportionella fördelningen. Om arbetstagarna i säteslandet redan fått en plats, skall den undantagna platsen i stället tilldelas arbetstagarna i den av staterna som har flest anställda i dotterbolag eller filialer och som inte tidigare fått någon plats. Paragrafen har inte någon motsvarighet i direktivet. Se även avsnitt 4.9.3. När europabolag skall ha sitt säte i , skall arbetstagarrådet utse ledamöter från de stater som inte har nationella system för hur dessa ledamöter skall utses. Paragrafen har inte någon motsvarighet i direktivet. Se avsnitt 4.9.3. Ledamöter till de platser i europabolagets organ som tilldelats arbetstagare i svenska enheter, skall utses av de arbetstagarorga- nisationer som utser ledamöter i övrigt enligt denna lag. Fördelning mellan olika arbetstagarorganisationer skall ske efter samma mönster som övriga fördelningar mellan organisationerna enligt denna lag. Organisationerna får avtala om en annan fördelning. De får även avtala om att avstå rätten att utse ledamöter till arbets- tagarrådet. Paragrafen har inte någon motsvarighet i direktivet. Se avsnitt 4.9.3. Den som utser ledamöter skall även bestämma mandattiden. Paragrafens innehåll finns i direktivets referensbestämmelse del 3 b tredje stycket. skall besluta om vilka kandidater som skall föreslås eller avvisas, i de fall arbetstagarnas medverkan skall utövas genom denna rätt. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 3 b sista stycket. Se avsnitt 4.9.4. Paragrafen motsvaras delvis av direktivets artikel 8.3. I bestämmelsen uttalas att arbetstagarledamöterna inte får delta i vissa beslut på grund av jäv. Av paragrafen framgår också att de inte får delta i beslut som gäller verksamhetens mål och inriktning om företagets verksamhet är av sådan natur eller har ett sådant innehåll som avses i 5 §. Paragrafen har inte någon motsvarighet i direktivet. Se avsnitt 4.9.4. Av bestämmelsen framgår att en av arbetstagarledamöterna får närvara och delta i överläggningarna när ett ärende, som senare skall avgöras av det organ i vilket arbetstagarna har representanter, bereds av särskilda ledamöter eller befattningshavare i bolaget. Paragrafen har ingen direkt motsvarighet i direktivet. Den be- handlas i avsnitt 4.13. Första stycket erinrar om att arbetstagarnas förhandlingsdele- gation och arbetstagarrådet är juridiska personer. Av andra stycket framgår att förhandlingsdelegationen upphör att finnas till när ett arbetstagarråd börjar verka. Paragrafen motsvarar direktivets artikel 10. Se även avsnitt 4.11. De arbetstagarrepresentanter som är verksamma enligt denna lag skall vara tillförsäkrade samma skydd som nationell lagstiftning och praxis ger arbetstagarrepresentanter. Genom denna paragraf görs vissa regler i förtroendemannalagen tillämpliga för arbetstagar- representanter som utför uppgifter enligt denna lag. Hänvisningen till vissa bestämmelser utesluter givetvis inte att hela lagen i och för sig kan bli tillämplig, om förutsättningarna härför är uppfyllda. Den som är utsedd av en lokal kollektivavtalsbärande arbetstagar- organisation omfattas direkt av förtroendemannalagen, när organi- sationen har underrättat arbetsgivaren om uppdraget. Paragrafen hänvisar till vissa delar av förtroendemannalagen. Hänvisningen till 3 § första stycket innebär att arbetsgivaren inte får hindra en förtroendeman från att fullgöra sitt uppdrag. Hän- visningen till 4 § avser rätten att under och efter uppdraget behålla samma villkor som om arbetstagaren inte haft något uppdrag. Vidare omfattas reglerna om rätt till ledighet och betalning under ledigheten i 6 och 7 §§. All ledighet som avser verksamhet i en förhandlingsdelegation eller ett arbetstagarråd får anses röra den egna arbetsplatsen. Hänvisningen till 8 § avser företrädesrätt till fortsatt anställning vid uppsägning på grund av arbetsbrist och permittering. Paragrafen motsvarar direktivets artikel 8.1. Se även avsnitt 4.10. Enligt första stycket ges möjlighet för europabolag och del- tagande bolag att föreskriva tystnadsplikt för arbetstagarrådet, för- handlingsdelegationen och för de experter som biträder dessa organ samt för övriga arbetstagarrepresentanter som fullgör uppgifter inom informations- och samrådsförfarandena. Enligt andra stycket får ledamöter och experter i arbetstagarråd och förhandlingsdelegation trots tystnadsplikten föra informa- tionen vidare till ledamöter och experter inom samma organ under förutsättning att de informerar även om tystnadsplikten. I sådant fall gäller tystnadsplikten även för mottagaren. Paragrafen motsvarar direktivets artikel 11. Se även avsnitt 4.12. I första stycket slås fast att regleringen i lagen inte får miss- brukas i syfte att frånta eller förvägra arbetstagarna rätt till in- flytande. Andra stycket innehåller en bevisbörderegel. Enligt denna pre- sumeras ett syfte ha förelegat att frånta eller förvägra arbetstagarna inflytande, om väsentliga förändringar i bolagsgruppen inträffar från det att europabolaget registrerats och dessa förändringar skulle ha lett till en högre grad av inflytande, om de varit för handen redan då europabolaget registrerades. De förändringar som här avses är i framför allt strukturella föränd- ringar, byte av sätesland och större förändringar i arbetsstyrkan. Presumtionen bryts om bolaget visar andra skäl för att föränd- ringarna skett efter att europabolaget registrerats. Paragrafen innehåller regler om skadeståndsskyldighet för den som bryter mot lagen eller mot avtal enligt lagen. Den behandlas i avsnitt 4.13. Hänvisningen till medbestämmandelagen innebär bland annat att såväl allmänt som ekonomiskt skadestånd kan blir aktuellt. Vid tillämpning av reglerna jämställs europabolag, deltagande bolag dotterbolag och filialer med arbetsgivare samt arbetstagarråd, förhandlingsdelegation och andra organ för information och sam- råd med arbetstagarorganisation. Enligt tredje stycket företräds arbetstagarna innan förhandlings- delegationen har bildats av berörda arbetstagarorganisationer. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.14. Enligt första stycket skall tvister enligt lagen följa processordningen i arbetstvistlagen. Enligt andra stycket jämställs avtal som avses i lagen med kollektivavtal vid tillämpning av arbetstvistlagen. Alla tvister enligt lagen skall enligt tredje stycket handläggas av Arbetsdomstolen som första instans. Enligt fjärde stycket skall mål om tillämpning av tystnads- pliktsregeln handläggas skyndsamt. Paragrafen hänvisar till reglerna om tvisteförhandling och rättegång i 64, 65 och 68 §§ medbestämmandelagen. Den behandlas i avsnitt 4.14. Hänvisningen till 64 § medbestämmandelagen innebär att för- handling måste äga rum mellan parterna innan talan väcks. Detta är en förutsättning för att Arbetsdomstolen skall kunna ta upp en tvist till prövning enligt 4 kap. 7 § arbetstvistlagen. Preskriptions- fristen börjar löpa då för- handlingen avslutas. Direktivets reglering skall genomföras . Se direktivets artikel 14.1. Se även avsnitt 4.16. 5.2Förslag till lag om ändring i lag (1996:359) om europeiska företagsråd Den nya paragrafen motsvaras delvis av direktivets artikel 13.1. Se avsnitt 4.15.1. Av paragrafen framgår att lagen inte skall tillämpas på bolags- grupper vilkas arbetstagare får del av arbetstagarinflytande enligt den föreslagna lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. I första meningen anges huvudregeln, att lagen inte skall vara tillämplig på gemenskapsföretag eller kontrollerande företag om dessa är europabolag. I dylika fall skall lagen inte heller tillämpas på dotterbolag till europabolaget. I andra och tredje meningarna anges de båda undantag som finns från huvudregeln. Enligt andra meningen skall lagen gälla på gemenskapsföretag eller kontrollerande företag som blir dotter- bolag till ett europabolag efter att europabolaget har registrerats, så länge arbetstagarna inte får del av inflytande enligt den föreslagna lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Detta kan bli aktuellt i två fall utöver vad som anges i sista meningen. Arbetstagarnas möjligheter att få del av inflytandet enligt den föreslagna lagen kan bli olika beroende på om inflytandet regleras genom avtal eller genom tillämpning av referensbestämmelserna. Om inflytandet i ett europabolag regleras genom avtal, kan avtalet vara utformat så att de i vart fall inte genast beaktas. Om in- flytandet i europabolaget regleras genom referensbestämmelserna kan det dröja bortemot innan arbetstagarrådet prövar om sin sammansättning. Jämför 34 § förslaget till lag om arbetstagar- inflytande i europabolag. Om förhandlingsdelegationen har beslutat att inget inflytande enligt den föreslagna lagen om arbetstagarinflytande i europabolag skall gälla i europabolaget, skall följande gälla. Om förutsätt- ningarna enligt lagen om EFR är uppfyllda skall denna tillämpas på europabolaget och dess dotterbolag. I dessa fall kommer samma lag att blir tillämplig på bolag som efter att europabolaget har registrerats blir dotterbolag till detta. 5.3Förslag till lag om ändring i lag (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda Tillägget i 2 § första stycket har gjorts för att klarlägga att europabolag inte skall omfattas av reglerna i lagen. Dotterbolag till europabolag, vilka inte själva är europabolag, omfattas däremot om övriga förutsättningar i lagen är uppfyllda. Motsvarande bestämmelse finns i direktivets artikel 13.2. och 13.3b. Se även avsnitt 4.15.2. 6 Konsekvenser av förslaget