sou · GRB376d2 · 2004-01-01 00:00:00 — I BTJ SEELIG:s register är en titel kodad som inbunden, kartonnage, häftad, pocket eller hö rbok (kassett eller CD). Några andra, udda, bandtyper har uteslutits. Inbundna bö cker har underindelats efter huruvida de har skyddsomslag. Vikt i gram. Denna uppgift finns i BTJ SEELIG:s register men har också uppmätts av KB då registeruppgifterna inte är fullständiga. Ett medelvärde av de bägge uppgifterna har använts om båda funnits för en viss titel. Fö ljande viktklasser har tillämpats: i) , ii) 500–, iii) 300–, iv) 150–och v) mindre än . Trade/professional. Fackbö cker har underindelats efter huruvida de bedö mts ha en professionell (fö r arbete eller studier) eller mer nö jesinriktad användning (trade). Variablerna har utvalts efter en statistisk regressionsanalys som gett till resultat att dessa variabler är de som överlag har störst inflytande på priset. Fö r samma 1 000 titlar som prismäts i sortimentsbokhandeln redovisas prisutvecklingen fö r tre nätbokhandlar såväl i vår- som hö stmätningen45. Denna prismätning genomförs av fö r SCB:s räkning genom prisinsamling direkt från Internet. Sammanlagt har cirka 2 500 prisobservationer använts . Detta förfarande upprepas vid varje mättillfälle –2004. Beräkningen för de tre ingående nätbokhandlarna fö ljer samma mö nster som de för sortimentsbutiker, beskrivna ovan. Kvalitetsklassningen enligt faktaruta 1 har alltså tillämpats även här. Den enda skillnaden är att de två beräkningsstegen enligt (1) och (2) ovan ersätts med ett enda, där ett medelpris beräknas ö ver de tre 44Eftersom Svenska Fö rläggarefö reningens uppgifter inte är heltäckande avser SCB att utreda om bättre omsättningsuppgifter kan tas fram. I så fall kan de uppgifter som redovisas i denna rapport komma att revideras. 45Priser har totalt insamlats från sex web-platser. Av de insamlade priserna har endast de tre webplatser som representerat nätbutiker med avsevärd omsättning medtagits i prisjämfö relserna. nätbokhandlarna direkt med ledning av dessas omsättning. Om vi betecknar omsättningen med vk sker beräkningen som: S2M = YN S2MN YN samt S3M = YN S3MN där p2jk och p3jk är priset för titel j i webbutik k resp. 2003. Priserna inkluderar den genomsnittliga expeditionsavgiften för leveransen, beräknad som fö r bokklubbarna nedan (avsnitt 5.1.1, formel (7)). Uppgifter om aktuellt boksortiment har infö r varje mättillfälle inhämtats från tre stora varuhuskedjor som har ett stö rre boksortiment. Dessa kedjor tillämpar var för sig enhetliga priser ö ver hela landet, varför endast ett varuhus av varje slag undersö kts. Från sortimenten har vid varje mättillfälle ett slumpmässigt urval av c:a 300 titlar per kedja dragits för prismätning. Av dessa har i sin tur c:a 200 återfunnits i butiken och ett pris kunnat uppmätas. Genom att titelns ISBN-nummer har inhämtats medelst matchning mot BTJ SEELIG AB:s register har en kvalitets- klassning av titlarna kunnat gö ras, i stort sett enligt faktaruta 1. Beräkningen följer därfö r samma mönster som den för bokhandlar med den skillnaden att såväl beräkningssteg (1) som (2) bortfaller. Pocketbö cker säljs, utö ver i reguljär bokhandel, även i fö rsäljningskanaler med mer allmänt varuinnehåll. Två sådana kanaler har prismätts inom ramen för projektet. Fö r dessa fö rsäljningsställen har samtliga svenska pocketböcker som salufö rts vid besö kstillfället listats och deras pris samt sidantal noterats. Prisutvecklingen har beräknats med kvalitetsklasser indelade efter sidantal (0–199, 200–499 samt 500– sidor). Prisfö rändringar har beräknats fö r varje sådan kvalitetsklass som sedan sammanvägts efter antal titlar, som i formel (4) ovan. har de två försäljningskanalerna sammanvägts med ledning av uppgifter om respektive fö rsäljningskanals bokomsättning. Primärmaterialet fö r bokklubbsberäkningen utgö rs, för jämfö relsen , av medlemstidningar fö r de 13 största bokklubbarna i , en nettoö kning med en klubb jämfö rt med fö regående år. Bokklubbarna utkommer med 8–13 boktidningsnummer . Prisjämförelserna inom en given bokklubb görs mellan medelpriserna inom en viss så kallad kvalitetsklass. En kvalitetsklass bestäms, enligt uppgifter i katalogerna, av bandtyp (till exempel inbundet, häftat, mjukband, pocket) samt av sidantal och illustrationsmängd enligt vidstå ende informationsruta. Jämfö relserna görs ö ver , det vill säga bö cker tillhö rande en viss kvalitetsklass beaktas över samtliga årets kataloger tillsammans. Bö ckerna i varje bokklubb indelas i de tre huvudkategorierna skö n-, barn- och facklitteratur. (Varje bokklubb har inte varje kategori.) Klassning efter bandtyp tillämpas för samtliga bokklubbar. Bandtyper, som inte fö rekommer i tillräckligt antal för att mö jliggö ra jämförelser mellan åren, utesluts Ö vriga indelningar presenteras i stora drag nedan (vissa avvikelser kan förekomma). )DNWDUXWD .YDOLWHWVNODVVQLQJ ERNNOXEEVSULVHU 301–500 sidor 501–800 sidor Illustrerat i svart/vitt alt. illustrerat46 Illustrerat i färg alt. illustr. sv/v och färg Sidantalsindelningen är individuell fö r varje bokklubb. 201–400 sidor 401–800 sidor Illustrerat i svart/vitt alt. illustrerat Illustrerat i färg alt. illustr. sv/v och färg Fö r vissa bokklubbar sidantalindelas även den illustrerade facklitteraturen (i de flesta fall i två grupper: < 100 sidor och 101–800 sidor). Så kallade bokpaket innehållande två böcker beaktas som en särskild kvalitetsklass i de fall paketen bedö ms vara av lika kvalitet mellan åren. Annars utesluts de. Det lilla fåtal bö cker som har mer än 800 sidor utesluts också. Vid utarbetandet av detta system fö r kvalitetsklassning sker samråd fortlö pande med fö reträdare fö r bokklubbsbranschen. Berä kning: Gången är i stora drag den att vi först beräknar medelpris inom bok- klubb fö r titlar som tillhö r en viss kvalitetsklass, med tillägg av den expeditions- avgift som belastar ett bokinkö p. Därefter aggregeras medelpriserna till de tre litteraturgenrerna skön-, barn-, respektive facklitteratur. Sedan sammanvägs alla bokklubbars prisutveckling inom resp. genre med ledning av deras medlemsantal och genrens tyngd i bokklubben. Till slut sammanvägs genrerna efter deras andelar av totalmarknaden. Vi beskriver nu beräkningsgången mellan två påföljande år i stö rre detalj och inför fö ljande beteckningar. är priset fö r boktitel j i kvalitetsklass g i bokklubb h t. är priset fö r boktitel j i kvalitetsklass g i bokklubb h t+1. är genomsnittlig expeditionsavgift per beställd titel i bokklubb h under år t resp. t+1. (Den definieras som expeditionsavgiften inom dividerat med genomsnittligt antal beställda bö cker per tillfälle .) 46 Illustrationstypen grundar sig på de citerade angivelserna i bokklubbskatalogerna. Det första beräkningssteget är nu att bilda medelpriser per kvalitetsklass som relateras till varandra: och SW + 1 samt nthg och nt+1hg är antalet titlar som ingår i respektive beräkningsgrupp. I det andra beräkningssteget beräknas ett delindex för huvudkategori G (skö n, barn respektive fack) inom bokklubb med hjälp av samma indexformel som för bokhandeln ovan. QKJW QKJW+ 1 SKJW+ 1 I det fjärde steget beräknas index fö r kategori G ö ver alla bokklubbar. Härvid an- vänds vikter vhG grundade på information från bokklubbarna om antalet medlem- mar, Mh. Medlemstalen fö rdelas ut på de tre huvudkategorierna efter den skattade proportion, som varje kategori har i respektive bokklubb så att följande vikter erhålls: 6K* och 6 Index fö r kategori G beräknas därefter som: YK* ,K* beräknas ett totalindex för bokklubbarna ö ver de tre huvudkategorierna (skö n, barn, fack) på samma sätt som i ekvation (5) ovan, dvs. med vikter hämtade från Svenska Förläggarefö reningens branschstatistik. Alternativ berä kningsmetod. Här beskrivs hur de i kapitel 2.1.3 Tillvä gagå ngssä tt bö cker ovan redovisade resultaten av den alternativa beräkningen framtagits. Det är alltså här fråga om den beräkning, där huvudbokens prisutveckling getts en vikt som motsvarar dess relativa omsättning inom bokklubben. Huvudbö ckerna inom en bokklubb isoleras i denna beräkning till ett eget beräkningsstratum, i vissa fall ytterligare uppdelade efter sidantal. Deras medelpris ö ver året beräknas enligt formel (7) ovan och samtliga huvudboksstrata sammanvägs i fö rekommande fall enligt formel (8). Efter denna fö rsta aggregering beaktas den uppgift om huvudbokens (HBOK) resp. ö vriga bö ckers (Ö VR) omsättningsandel som bokklubbarna lämnat till SCB. (Denna andel avser andelen ö ver samtliga huvudkategorier.) Om denna kallas ch beräknas prisutvecklingen inom bokklubb och den huvudkategori som huvudboken tillhör47 som 47 Inom en viss bokklubb tillhö r huvudboken med få undantag samma litteraturgenre (skö n-, barn- eller facklitteratur). ,K* = (FK )/(FK + GK* ) , där GK* = (1 FK ) * 6K* / ( 6K* enligt (14)) Index fö r huvudkategori G beräknas som i (10) ovan med den skillnaden att vikten, där huvudbö cker ingår, nu definieras som 0K6K* (FK + GK* ) / 3 beräknas totalindex fö r bokklubbar som Y* ,K* , där Y* = Denna slutliga aggregering innebär att huvudbokens betydelse slår igenom även på fö rdelningen mellan huvudkategorierna. Sättet att väga samman dessa utgår alltså, till skillnad från i huvudberäkningen, från de specifika, relativa omsättningsförhållandena inom bokklubbsmarknaden. 5.1.2 Bö cker 2001–2002 I detta avsnitt beskrivs den tillämpade metodiken i de prismätningar som re- dovisades . Eftersom projektet startade var det stora svårigheter med att samla in priser i butik . Fö r jämfö relser används i stället de konsumentinriktade bokkataloger som butikerna använder. Urvalet av kataloger gjordes så att ett slumpmässigt urval av var femte bokhandel enligt tidskriften matrikel 2001/2002 tillfrågades om huruvida de använde bokkataloger och i så fall vilka kataloger. Resultatet av denna fö rfrågan blev de fem kataloger som ingår i undersö kningen. Någon av dessa kataloger tillämpas av av alla sortimentsbokhandlar. I princip inkluderas samtliga titlar som presenteras med prisuppgifter i katalogerna. Samlingsvolymer (flera titlar i en volym) och paketerbjudanden (flera bö cker till ett pris) exkluderas. Jämförelser av medelpriser görs kategorivis enligt de rubrice- ringar (till exempel deckare, bilderbö cker fö r barn, mat och dryck) som tillämpas i respektive katalog. Samma rubricering i samma katalogtyp jämförs mellan de två åren. I de fall katalogbeteckningarna mellan de två åren skiljer sig åt görs en bedö mning av vilka beteckningar som är jämförbara. Resultatet av denna process blir ett antal jä mfö rbara bokkategorier inom respektive katalogtyp. Det totala antalet prisobservationer som ingår i dessa mätningar är fö r reakatalo- gerna 8 980 (4 602 respektive 4 378 fö r 2002), för vårkatalogerna 1 911 (915 fö r 2001 respektive 996 fö r 2002), för höstkatalogerna 5 765 (3 005 respektive 2 760 fö r 2002) samt fö r julkatalogerna 4 548 (2 525 och 2 023 fö r 2002). Totalt ingår 21 204 observationer (11 047 respektive 10 157 ) i mätningarna. Fem olika slags kataloger användes vid rea- och höstmätning- arna, fyra vid julmätningen samt tre vid vårmätningen. Här redogörs för beräkningen av prisutvecklingen på grundval av bokkatalogerna. Vi kallar varje katalog och mättillfälle för ett katalogpar. Det kan till exempel utgöras av en bokhandelskedjas vårkataloger 2001 och 2002. Inom ett katalogpar gö rs en indelning av boktitlarna i jämförbara bokkategorier enligt ovan. Bokkategorierna hänförs till någon av huvudkategorierna skö n-, barn- eller fackbö cker. Vi beskriver nu beräkningsgången matematiskt och infö r följande beteckningar. S1,W är priset fö r boktitel j i bokhandelskedja h i den jämförbara bokkategorin g fö r säsong48 t . S2,W är priset fö r boktitel j i bokhandelskedja h i den jämförbara bokkategorin g fö r säsong t . Priserna p är våra beräkningsatomer, som avläses direkt ur katalogerna. Det fö rsta beräkningssteget är nu att bilda medelpriser som relateras till varandra: S2,W och samt n är antalet titlar som ingår i QKJ M = 1 Dessa delindex ska nu successivt aggregeras till hö gre nivåer. I det andra steget vill vi aggregera inom kedja till en huvudkategori (skö n-, barn, respektive facklitteratur) som vi kallar G. Denna beräkning gö rs enligt fö ljande indexformel49: ,K*W = Q1KJ,W QKJ2,W SKJ2,W QKJ1,W QKJ2,W SKJ1,W 48Säsongerna är rea, vår, hö st respektive jul. 49Formeln approximerar en så kallad Walshs indexformel under antagandet att varje titel inom en jämfö rbar bokkategori säljs i samma volym. Walshformeln tillhö r familjen av så kallade superlativa indexformler som bland annat karakteriseras av att de behandlar de bägge tidsperioderna som skall jämfö ras på ett symmetriskt sätt. I det tredje steget vill vi aggregera över bokhandelskedjor till ett nationellt index fö r en huvudkategori och infö r variabeln vh som är vår bästa skattning av den totala bokomsättning som bokhandelskedjan representerar. YK , K* I det fjärde steget aggregerar vi de jämfö rbara bokkategorierna till de tre huvudkategoriindexen (skön, barn, fack) samt dessa tre till ett totalindex. I detta steg använder vi oss av Svenska Förläggarföreningens branschstatistik (senast tillgängliga version) avseende fö rsäljningsvärden inom respektive huvudkategori: I ett femte steg aggregerar vi de fyra säsongerna till en helårsjämförelse . Vi utgår då återigen från beräkningens fö rsta steg och aggregerar simultant ö ver säsonger och jämförbara bokkategorier: ,K* = Q1KJ,W QKJ2,W SKJ2,W Q1,W Q2,W S1,W Därefter tillämpas åter formlerna (17) och (18) fö r att aggregera ö ver bokhandels- kedjor respektive ö ver huvudkategorier av bö cker. Fö rfarandet var detsamma som –2002, beskrivet ovan i avsnitt 5.1.1. Här beskrivs beräkningen av prisutvecklingen fö r tidskrifter . 109 tidskrifter ingår i beräkningarna , 110 . (Några tidskrifter har upphö rt medan några nya tidskrifter har tillkommit.) Såväl lö snummer- som abonnemangspris beaktas. Tidskrifterna är indelade i ett antal underkategorier med ledning av den indelning som gjorts av : Hem, bostad, trädgård Ekonomi, teknik, hobby, foto Idrott, motion, friluft Ö vriga momssänkta tidskrifter Sammanvägning av prisfö rändringarna inom en årsberäkning , såväl inom som mellan kategorierna har gjorts med avseende på lö snummer och abonnemang var fö r sig. Fö r sammanvägningen har använts uppgifter om tidskrifternas omsättning i kronor, såväl inom som mellan tidskriftskategorierna ovan. har även den totala abonnemangs- och lösnummersprisutvecklingen sammanvägts efter respektive distributionssätts omsättningstal. I stö rre detalj har beräkningen skett enligt följande. Vi inför fö rst några beteckningar: SWMK är priset fö r tidskrift j i kategori h fö r basperioden, oktober år t. SWMK+ 1 är priset fö r tidskrift j i kategori h fö r jämförelseperioden, april eller oktober år t+1. Prisfö rändringen (uttryckt som index) för en viss tidskrift, ett lö snummer eller ett abonnemang, beräknas som Index fö r kategori h beräknas nu som Y MK , MK där Y MK = SWMK T MK och qjh är antalet sålda lö snummer/abonnemang t. Totalindex fö r alla kategorier beräknas som: , där YK = Ovanstående beräkningsschema tillämpas fö r lö snummerpriser och abonnemang var fö r sig. Till slut sammanvägs dessa två index med hänsyn till de båda delarnas totala värdesumma i kronor. Fö r vissa tidskrifter sker kvalitetsfö rändringar ö ver tiden, som måste beaktas. När antalet utgåvor per abonnemang har förändrats har beräkningen av prisfö rändring gjorts så att den avser priset per utgåva. När tidskriftens innehåll har väsentligt fö rändrats har den berörda prisförändringen vägts bort så att den inte påverkar resultatet. Vid smärre fö rändringar beaktas prisfö rändringen utan justering. I något fall har bedö mts att en prishö jning motiverats av ett utö kat sidantal och den har därfö r justerats bort. 5.1.4 Kedjade prisfö rä ndringar 2001–2003 Fö r såväl bö cker som tidskrifter beräknas prisfö rändringen som en kedjad förändring. Detta innebär att fö rändringen multipliceras med förändringen som skattas med delvis annat urval och i de fall som framgår ovan även enligt annan metodik. Nedan följer ett exempel på hur multipliceringen av prisförändringarna går till. till 2002 uppmättes en prissänkning på skö nlitteratur i bokhandel med -15,. Under den senaste har priserna på skö nlitteratur i bokhandel stigit . Fö r att få prisutvecklingen multipliceras dessa värden. (1-0,155)*(1+0,066) = 0,90077, vilket ger en prisfö rändring på (1-0,90077) . 5.1.5 Om prismä tningarnas tillfö rlitlighet Liksom alla statistiska undersö kningar är även dessa prismätningar behäftade med felkällor av olika slag. Vi diskuterar här de viktigaste av dessa. Det första problemet gäller att det inte finns någon allmänt omfattad exakt definition av vad som skall avses med begreppet genomsnittlig prisutveckling på bö cker. Dels finns det en oklarhet vad gäller vilka egenskaper hos bö ckerna som bö r beaktas och hur. Dels är det inte alldeles självklart hur sammanvägningen av alla olika delmarknader skall ske. Detta gäller såväl litteraturkategorier som Metoderna som tillämpats i denna mätning kan ses som ett visst val av en operationell definition, grundad på den mest relevanta information som funnits att tillgå. SCB ö verväger att från och med helårsjämförelsen (som skall redovisas ) tillämpa mer ambitiö sa metoder fö r att beakta kvalitetsfö rändringar genom så kallad hedonisk regression50. Huvudmetoden kan sägas vara en indelning av boktitlarna i kvalitetsklasser, inom vilka den genomsnittliga kvaliteten antas ofö rändrad. Det stora antal sådana klasser som sammanvägs i beräkningarna tenderar att jämna ut de fö rändringar som kan äga rum inom enskilda klasser. De redovisade osäkerhetstalen kan ses som uttryck fö r det fel som kvarstår efter dessa sammanvägningar och aggregeringar. Den felrisk som därutö ver existerar är om det skulle finnas en trend på marknaden som helhet mot en högre eller lägre genomsnittskvalitet på boktitlarna som ej fångas upp av kvalitetsklassningen. Trots det stora prismaterialet i undersö kningarna föreligger naturligtvis vissa begränsningar i representativiteten. Vad gäller litteraturkategorierna har mät- ningarna koncentrerats på nyutgiven litteratur. En annan avgränsning är att undersö kningen avser litteratur utgiven av svenska fö rlag. Vad gäller de representerade fö rsäljningskanalerna utgö rs de av de volymmässigt stora sortimentsbokhandlarna samt av bokklubbar, varuhus, nätbokhandel, dagligvaruhandel och kioskhandel. Kanaler som inte ingår är specialbokhandlar med särskild inriktning, antikvariat, muséer med flera. 50 I hedonisk regression ses priset som en funktion av ett antal kvalitetsvariabler och denna funktion kan skattas med statistisk regressionsanalys, så att varje kvalitetsvariabel kommer att fö rses med ett implicit pris som en komponent av det totala priset. Dessa variabler kan sedan hållas konstanta vid beräkningen av prisutvecklingen. Vi bedömer att de ej representerade kategorierna och fö rsäljningskanalerna inte väsentligt kan snedvrida de redovisade genomsnittsresultaten. Detta grundas på det faktum att de dels inte är omsättningsmässigt stora i omfattning, dels på att det av konkurrensskäl är svårt för en viss fö rsäljare att i längden upprätthålla en väsentligt annorlunda prisnivå än andra försäljare. En annan möjlig felkälla utgö rs av det faktum att butikspriset kan skilja sig från katalogpriset för de katalogmätningar som utfö rdes . Enligt vad SCB erfarit vid kontakter med bokhandlare så ö verensstämmer katalogpriserna med få undantag med de faktiskt tillämpade priserna i butik. Undantagen är vissa priskampanjer som kan uppkomma fö r populära titlar men det är då fråga om en liten minoritet av samtliga titlar som kan påverkas. Det är värt att notera att denna felkälla endast får betydelse om skillnaden butiks-/katalogspris fö rändrar sig mellan mättillfällena. Tidskriftsurvalet har valts med ledning av uppgifter i (som utges av ) om antal abonnemang och lö snummer och kompletterats med ett antal serietidningar med känd stor upplaga. Deltagandet i tidningsstatis- tiken är frivilligt och motiveras främst av tidskriftens intresse av att ha en infö r annonsörer kvalitetskontrollerad upplagesiffra. Antalet tidskrifter som utbjuds på den ö ppna marknaden är betydligt stö rre. På TiDSAM:s51 hemsida listas nästan 300 titlar. En jämförelse mellan denna och lista visar att de tidskrifter som inte ingår i den senare och därför heller inte i SCB:s urval främst återfinns inom följande områden: Serietidningar, erotik, annonsbö rsen, samlarserier, jultidningar och bokserier. I den mån dessa senare kategorier av tidskrifter säljs i betydande upplagor samt har en annan prisutveckling än de som ingår i urvalet, skulle alltså ett systematiskt fel kunna uppkomma. De osäkerhetstal (konfidensintervall) som presenteras i anslutning till resultaten är beräknade under antagandet att de undersö kta titlarna/tidskrifterna utgö r slumpmässiga urval ur en större population. I den mån urvalen i sig själva utgö r en stor del av denna population, vilket är fallet särskilt för tidskrifterna men i viss mån även för bokklubbarna, kommer osäkerhetstalen att ö verskatta den verkliga slumpvariationen. Osäkerhetstalen avser primärt urvalsosäkerheten. De speglar även till en del den osäkerhet som beror på ofullkomligheter i kvalitets- klassningen. Osäkerhetstalen har den egenskapen att de generellt sett minskar, när aggregering gö rs till större grupper, eftersom slumpen spelar mindre roll ju stö rre det underliggande urvalet blir. Matematiskt kan man uttrycka det som att urvalsfelet minskar i takt med kvadratroten ur urvalsstorleken. Osäkerhetstalen för de kedjade prisfö rändringarna har beräknats utifrån ett antagande om att inverkan av osäkerheten är okorrelerad mellan åren. Detta antagande är helt korrekt för bokhandelsmätningarna eftersom dessa beräknats med olika metoder under de bägge åren. För ö vriga mätningar utgö r antagandet en approximation. 51 TiDSAM, , är stö rsta distributö r fö r lö snummerfö rsäljning av svenska tidskrifter. TiDSAM:s titlar säljs, enligt egen uppgift, via 10 000 återfö rsäljare runtom i landet. TiDSAM:s sortimentslista omfattade knappt 300 titlar. Information om den mer exakta beräkningen av osäkerhetstalen kan vid förfrågan erhållas av SCB. 5.2 Uppfö ljning av ekonomisk utveckling Nedan följer en beskrivning av SCB:s statistikkällor, som har använts fö r att följa upp den ekonomiska utvecklingen i bok- och tidskriftsbranschen. 5.2.1 SCB:s Fö retagsstatistik Fö retagsstatistiken är en årlig totalundersö kning. Alla fö retag med minst 50 anställda undersö ks via enkät, medan de mindre fö retagen tas in via administrativt material från . Undersö kningen innehåller bland annat uppgifter om fö retagens resultat- och balansräkningar, antal anställda och varulager. Syftet är att belysa näringslivets struktur (exklusive den finansiella sektorn) med avseende på exempelvis lö nsamhet, tillväxt, utveckling, finansiering och produktion. fö retag som bedriver näringsverksamhet i , oberoende av juridisk form. Enskilda näringsidkare som bedriver jordbruk, skogsbruk, jakt eller fiske ingår dock inte, ej heller finansiella fö retag. Den definitiva publiceringen av resultat sker 18 månader efter undersö kningsårets utgång. 5.2.2 SCB:s Omsä ttningsstatistik SCB tar fram omsättningsstatistik ö ver detaljhandelns fö rsäljning . Alla branscher inom SNI 52 (enligt SNI92) undersö ks och SCB publicerar ett så kallat Säljindex som visar utvecklingstal för vissa utvalda branscher. Däribland ingår branschen Detaljhandel med bö cker, pappersvaror och tidningar (SNI 5247). Undersökningen är en urvalsundersö kning där de stö rsta fö retagen inom varje bransch alltid undersöks och ett urval gö rs för de mindre företagen. De fö retag som ingår i populationen för SNI 5247 är de företag som har detaljhandel med bö cker, pappersvaror, tidningar eller tidskrifter som huvudsaklig verksamhet i SCB:s