sou · GRB396 · 2004-01-01 00:00:00 — teten av dessa har minst en treårig gymnasieutbildning tyder på att det inte främst är de elever som inte har fullföljt gymnasiet som går vidare till vuxenutbildning. Men det finns en svag anty- dan till att många av kommer från mer studieovana miljöer. Ett nytt inslag i gymnasieskolan är den s.k. betygsintagningen som införts i . Det är att dra någ- ra slutsatser om vilka effekter det haft på segregationen mellan sko- lor. En studie som har studerat hur elevsammansättningen har för- ändrats pekar på att det har skett en ökad geografisk rörlighet. Studien pekar också på att skillnaden mellan skolorna har ökat med avseende på elevernas socioekonomiska bakgrund, utländsk bakgrund och kön. En viktig slutsats av denna genomgång av vägen genom utbild- ningssystemet är att det är viktigt att sätta in insatser tidigt i ut- bildningskedjan för att åstadkomma en jämnare fördelning av kun- skap. 8 Har vi en likvärdig skola? 8.1Sveriges grundskoleresultat i ett internationellt perspektiv Denna rapport har visat att den sociala snedrekryteringen i stor utsträckning består och att förändringarna har varit små . Hur förhåller sig i ett internationellt perspek- tiv. Är bättre eller sämre än andra länder att skapa en skola för alla? För grund- och gymnasieskolan, liksom för vuxenutbildningen är ambitionen att utbildningen ska vara likvärdig var den än anord- nas i landet. Det är också en viktig del i att skapa en jämn utbild- ningsnivå i landet. I detta kapitel ska vi därför beröra hur väl detta mål verkar uppnås. En omfattande OECD-undersökning som möjliggör internatio- nell jämförelse är det s.k. (Programme for Interna- tional Student ).147 De första resultaten från projektet redovisades . I jämförs femtonåringars läsförmåga och kunskap i matematik och naturvetenskap i 27 OECD-länder.148 Förutom rena faktakunskaper försöker PISA- studien också mäta annat såsom förmågan att sätta in kunskaper i ett sammanhang, att förstå processer, tolka och reflektera över in- formation samt förmågan att lösa problem. I den internationella studien testades drygt en kvarts miljon ele- ver. I deltog ca 5000 elever. resultat hamnar relativt högt i jämförelse med övriga . Svenska femtonåringar presterar över OECD- genomsnittet inom samtliga tre studerade områden. Med tanke på att tillhör de länder där kostnaden per elev är högre än ge- 147OECD [2001] samt den nationella rapporten från [2001b]. 148I en senare rapport från [2003] har antalet länder utvidgats i analysen, men det påverkar inte nämnvärt resultaten för . Har vi en likvärdig skola? Bilaga 10 till LU 2003 nomsnittet inom OECD149 kan det också förväntas att svenska ungdomar uppvisar bättre resultat än genomsnittet. Syftet med det- ta kapitel är inte att analysera om resultaten är rimliga i förhållande till kostnaden. Fokus här är i stället hur förhåller sig till andra länder när det gäller att skapa en jämn utbildningsnivå i sam- hället. I redovisas resultat som ger viss information i denna fråga. 8.1.1Sverige har en jämn nivå på läsförståelse internationellt sett150 Den totala variationen (mätt som variansen) i elevprestationer inom varje land ger en indikation på om landets utbildningssystem lyckas skapa en jämn utbildningsnivå. I tabell 8.1 anges för varje land den totala variationen i elevprestationer i läsförståelse. Det land som har överlägset minst total variation i elevprestationer i läsförståelse är . Andra länder med liten total variation är , och . Det kan tilläggas att har en låg medelpoäng på lässkalan, varför läsförmågan där är jämn men låg. , däremot, har en mycket hög medelpoäng som prestationerna varierar lite mellan eleverna. De som uppvisar högst variation är , och . har den sjätte lägsta totala variationen, det vill säga en jämförelsevis liten variation i läsförståelse totalt sett. ham- nar på åttonde plats vad det gäller medelpoäng på lässkalan (av 27 länder). 149OECD [2002b]. 150Detta avsnitt bygger på [2001b]. Bilaga 10 till LU 2003 Har vi en likvärdig skola? Tabell 8.1 Elevprestationer på lässkalan 1 Lutningen på den linje som beskriver sambandet mellan prestation och socioekonomisk bakgrund. Ett högt värde på gradienten innebär att socioekonomisk bakgrund har ett starkt inflytande på elevprestationen. Anm: har ett allmänt stort bortfall och är därför inte medtaget. har stort bortfall i uppgift om socioekonomisk bakgrund och dessutom ett avvikande sätt att definiera skolor. Uppgift från uteläm- nas i studien av okänd anledning. Källa: [2001b]. I konstateras, liksom i föregående kapitel, att elever från hem med hög socioekonomisk status genomgående presterar bättre än andra elever. Det är också resultatet från andra liknande undersökningar. Men sambandet mellan elevprestation och socioe- Har vi en likvärdig skola? Bilaga 10 till LU 2003 konomisk bakgrund151 varierar mellan olika länder. Med hjälp av så kallade socioekonomiska gradienter belyses relationen mellan soci- oekonomisk bakgrund och elevprestationer. Gradientens stigning är den genomsnittliga skillnad i läsprestation mellan elever med en enhets skillnad i socioekonomiskt index. Ett högt värde på gradien- ten innebär att socioekonomisk bakgrund har ett starkt inflytande på elevprestationen. Lägre värden på gradienten visar på ett relativt mindre inflytande av socioekonomisk bakgrund på elevprestatio- ner. Gradienterna för , , , , Por- tugal och uppvisar högst värden (se tabell 8.1, sista kolum- nen). I dessa länder har alltså den socioekonomiska bakgrunden störst påverkan på läsförmågan. Klart minst stiger gradienten i , följt av och . gradient är 1,7. Det är något under OECD-genomsnittet som är 1,9. Med den siffran tillhör de nio som uppvisar mindre effekt av socioekonomisk bakgrund på prestation än OECD-genomsnittet. Enligt tycks därför ha ett internationellt sett måttligt inflytande av socioekonomisk bakgrund på läsförståelse. Socioekonomisk bakgrund för andra elever på skolan har betydelse Inte bara elevens egen socioekonomiska bakgrund har betydelse för hur eleven kan förväntas prestera. En elevs prestationsnivå hänger också samman med hur hög den socioekonomiska bakgrund- statusen är för övriga elever på skolan. Ju högre genomsnittlig so- cioekonomisk status eleverna på skolan har, desto bättre tenderar den enskilde eleven att prestera, allt annat lika. Resultaten från 2000 visar generellt att skolans socioeko- nomiska status har en ännu större effekt på elevens förväntade pre- stationsförmåga än vad elevens egen socioekonomiska bakgrunds- status har. För del har dock de två faktorerna ungefär lika stor effekt på den förväntade elevprestationen. 151 Socioekonomisk bakgrund baserar sig i studien på föräldrarnas yrke, samt internationell data om yrkens relation till utbildning och inkomst. Bilaga 10 till LU 2003 Har vi en likvärdig skola? Flickor har betydligt bättre läsförståelse än pojkar I samtliga presterar flickorna i genomsnitt bättre än pojkarna när det gäller läsförståelse. Den högsta skillnaden mellan flickors och pojkars prestationer finns i . tillhör den tredjedel av där resultatskillnaderna är som störst. Den största skillnaden finns i uppgifter som kräver förmåga att re- latera en text till egna erfarenheter, kunskaper och åsikter. I matematisk kunskap är könsskillnaderna mindre än i läsförstå- else internationellt. I ungefär hälften av länderna presterar pojkarna bättre än flickorna. I har pojkar något högre medelvärde i det matematiska testet än flickor, men skillnaden är inte signifi- kant. När det gäller den naturvetenskapliga kunskapen finns det enligt ingen signifikant skillnad mellan flickors och pojkars resultat i . Detta resultat skiljer sig från vissa tidigare studier, där pojkar uppvisat bättre resultat än flickor i just naturvetenskap. Det kan troligen förklaras av olikheter i hur testen är konstruerade. utgår från omfattande texter, som gör att god läsförmåga är en styrka i testet. Det kan också konstateras att resultaten i avviker något från de betygsskillnader mellan flickor och pojkar som redovisades i föregående kapitel. Vad det beror på är svårt att avgöra. En trolig förklaring är att även annat än den rena kunskapsnivån i ett ämne avspeglas i betyget. Liten variation mellan olika svenska skolor Inom många av finns det betydande skillnader i elevprestationer mellan olika skolor. Det beror bland annat på so- cioekonomiska och andra skillnader mellan elever som finns i sko- lornas olika upptagningsområden. Den totala variationen som redovisades i tabell 8.1 kan delas upp i variation mellan skolor och variation inom skolor. Mellan- skolvariationen ger ett mått på hur stora skillnader det är i presta- tion mellan skolor inom ett land. I tabell 8.2 redovisas mellanskol- variationen i absoluta tal samt uttryckt som andel av den totala va- riationen. Den genomsnittliga variationen mellan skolor i OECD- länderna ligger på av den totala variationen. har den näst lägsta mellanskolvariationen av alla OECD- Har vi en likvärdig skola? Bilaga 10 till LU 2003 har en lägre mellanskolvariation. Den största variationen mellan skolor finns i , , , Ös- terrike och . Tabell 8.2 Mellan- och inomskolvariation på lässkalan Inomskolvariation1 (% av varia- Mellanskolvariation2 (% av varia- tionen inom land) tionen inom land) 8 445 () 1 888 () 4 748 () 7 025 () 7 992 () 1 876 () 7 087 () 1 009 () 4 883 () 5 060 () 7 266 () 1 566 () 7 840 () 3 995 () 4 844 () 3 957 () 3 377 () 7 437 () 1 588 () 6 888 () 3 069 () 3 470 () 3 969 () 9 682 () 1 111 () 9 794 () 1 892 () 3 695 () 6 127 () 5 906 () 3 457 () 5 806 () 4 421 () 5 736 () 1 473 () 7 616 () 2 114 () 7 732 () 3 073 () 1 840 () 4 241 () 4 814 () 4 760 () 6 903 () 3 191 () 6 408 () 7 760 () 3 236 () 4 315 () 6 417 () 5 970 () 3 272 () 1Inomskolvariationen är variationen för elevprestationer inom skolor. 2Mellanskolvariationen är variationen för elevprestationer mellan skolor. Anm.: har ett allmänt stort bortfall och är därför inte medtaget. Källa: [2001b]. Bilaga 10 till LU 2003 Har vi en likvärdig skola? tillhör däremot de länder som har den högsta variationen inom skolor. Den ojämförligt största andelen av den totala varia- tionen i resultaten i läsförståelse utgörs därför av variation inom skolor och inte av skillnader mellan skolor. Inom 2000 har man också gått vidare för att studera bak- omliggande faktorer som påverkar elevvariationen. En slutsats som dras är att både den totala elevvariationen och prestations- skillnaderna mellan skolor tenderar att vara större i länder med ut- bildningssystem med tidig uppdelning av eleverna på olika utbild- ningslinjer. Det skulle betyda att förslaget till den nya gymnasie- skolan med bredare ingång och successiv specialisering skulle kun- na bidra till att minska elevvariationen i prestationsskillnader. Det bör understrykas att det är viktigt att elever med hög pre- stationsförmåga tas tillvara och får möjlighet att utvecklas i den takt som är lämpligt för dem. En sammanfattning av resultaten från 2000 är att tycks, tillsammans med andra nordiska länder som och Fin- land, ha skolsystem med högre grad av likvärdighet än många andra länder. Men befinner sig inte, trots ambitionen om hög grad av likvärdighet, på någon topposition. Flera av de nordiska länderna har vidare den lägsta mellanskolvariationen av alla OECD- länder och en total variation under medelvärde. De tillhör också de länder där elevernas socioekonomiska bakgrund slår ige- nom minst på deras prestationer när det gäller läsförmågan. Alla dessa resultat gäller endast för läsförmåga, och går inte att generalisera till andra förmågor. får läsförmågan anses vara en grundläggande faktor för förutsättningarna att prestera väl också i andra sammanhang. mäter femtonåringars prestationer och graden av skillnader i elevprestationer inom . Någon motsva- rande studie finns inte på gymnasienivå eller på högskolenivå. Det är även här, liksom inom den kommunala vuxenutbildningen, rele- vant att studera i vilken grad skolor och lärosäten skiljer sig åt. Utbildningens kvalitet är en fråga som har aktualiserats . Den ökade lokala friheten för skolan genom mål- och resultatstyrning förutsätter att det går att följa hur skolornas resul- tat utvecklas. Också föräldrar och elever har Har vi en likvärdig skola? Bilaga 10 till LU 2003 fått en ökad valfrihet, vilket förutsätter tillgång till information om olika skolors resultat. I det sammanhanget har det också framförts krav på en ökad användning av indikatorer och benchmarking inom skolans område. är det en kontroversiell fråga. Bland annat har det framhållits att om felaktiga indikatorer väljs, riskerar det att leda till att skolan fokuserar på fel områden. Skolornas resultat kan inte studeras utan att hänsyn också tas till de resurser som finns avsatta för verksamheten. Men det för för långt att fördjupa sig i frågor kring detta i denna rapport. Här ges därför endast en mycket översiktlig bild av hur olika skolors och lärosätens kvalitet kan mätas och vilka slutsatser de resulterat i rö- rande utbildningars likvärdighet. 8.2.1Inte tillräckliga kvalitetsjämförelser mellan skolor Statskontoret152 har i en rapport kartlagt kvalitetsjämförelser inom utbildningsområdet. En slutsats i Statskontorets rapport från sko- lans område är att kvalitetsjämförelser i vid bemärkelse görs i viss omfattning. Men för att upprätthålla en likvärdig skola i alla delar av landet krävs organiserade jämförelser mellan skolor. För att följa upp och utvärdera skolan samlar in och standardi- serar en mängd uppgifter rörande skolan. Uppgifter på kommunni- vå är tillgängliga i rapporter och på Internet i den s.k. jämförelseda- tabasen. De avser kostnader, lärare per elev, viss betygsstatistik m.m. Uppgifterna används t.ex. av enskilda kommuner för jämfö- relse med genomsnittet. databas för skolor har därför skapat förutsättningar för organiserade jämförelser mellan olika skolor. Skolverket153 har också gjort en studie om sambandet mellan re- surser och resultat i 900 grundskolor. gör också på re- geringens uppdrag kvalitetsgranskningar, s.k. inspektioner, av sär- skilda förhållanden inom skolan. Granskningarna gäller enskilda kommuner och skolor men syftar till att ge en bild av skolan i hela landet genom att bygga på riksrepresentiva urval. Syftet är att se om skolan som helhet lever upp till de mål som riksdag och reger- ing har satt upp. På kommunnivå bedrivs ett mycket litet antal jämförelseprojekt som syftar till kvalitetsutveckling. 152Statskontoret[2001]. 153Skolverket [1999]. Bilaga 10 till LU 2003 Har vi en likvärdig skola? Det konstateras vidare i Statskontorets rapport att den kommu- nala vuxenskolan och inte har varit föremål för någ- ra jämförelser alls utöver den tillsyn som utövar.154 Det är särskilt förvånande för den kommunala vuxenskolan som har funnits . Med tanke på att även den kommunala vuxen- utbildningen enligt skollagen ska vara likvärdig är avsaknaden av jämförelser särskilt anmärkningsvärd. Inom den högre utbildningen genomför olika typer av kvalitetsbedömningar. Formen för bedömningarna är bland annat s.k. peer reviews. Det innebär att en grupp, bestå- ende av i första hand ämnessakkunniga lärare från olika lärosäten, granskar en utbildning utifrån professionella kriterier. 8.2.2En studie av gymnasieutbildningens likvärdighet En metod att jämföra skolor prövas i på skolan.155 Där betygsätts 382 gymnasieskolor utifrån ett antal in- dikatorer. Indikatorerna speglar på olika sätt målen och måluppfyl- lelsen för gymnasieskolan: medelbetyg, skolornas bidrag till elever- nas kunskapsutveckling (value added), skillnader mellan pojkar och flickor, kärnämneskurser med lägst betyget Godkänd bland elever med olika förutsättningar samt i vilken utsträckning eleverna i en skola fullföljer gymnasieutbildningen respektive får behörighet till högskolestudier. Flera av dessa indikatorer kan sägas vara mått på likvärdigheten i utbildningen. Det intressanta med studien är att den inte enbart använder me- delbetyg som en indikator på hur bra en skola är (se indikatorerna ovan). Medelbetyget avspeglar i första hand skolans elevsamman- sättning, och säger mycket lite om i vilken utsträckning skolan bi- dragit till elevernas kunskapsnivå. Av de 382 undersökta gymnasieskolorna i studien är det 108 skolor som i följd har varit framgångsrika på att bidra till sina elevers kunskapsutveckling. Eleverna på dessa skolor har fått bättre kunskaper i kärnämneskurserna än andra elever på skolor med jämförbara förkunskaper och studieförutsättningar (mätt med grundskolebetygen). För närmare hälften av skolorna 154Statskontoret [1999] har dock själva gjort en analys Hur mycket kostar ? – en analys av kommunernas kostnader och bidrag. Har vi en likvärdig skola? Bilaga 10 till LU 2003 varierar prestationen mellan åren och 96 skolor presterar sämre än genomsnittligt i rad. Drygt en tredjedel av de framgångsrika skolorna hör till de sko- lor som är bäst på att se till att eleverna med de svagaste grundsko- lebetygen når betyget Godkänd. Elever med höga betyg från klarar sig i genomsnitt bra i gymnasieskolan, oavsett om de går i en framgångsrik skola eller inte. Skillnaden i vilken ut- sträckning dessa elever får de lägst acceptabla kunskaperna i kärn- ämneskurserna är liten om man jämför skolor som presterar bra och de som presterar sämre. Det förefaller därför vara så att skolor är olika bra på att tillvarata elevernas förutsättningar. Det tyder på att vi inte har en likvärdig utbildning om man ser till förmågan att se till att elevgrupper med olika förkunskaper uppnår vissa minimikrav på kunskaper. Det är vanskligt att utifrån denna studie dra några slutsatser om vad som skulle krävas för att skapa en större likvärdighet olika gymnasieskolor emellan. Men studien visar på att det finns en in- tressant metod för jämförelser av skolor som ett indikatorsystem kan bygga på. Erfarenheter från andra länder är att ett sådant sy- stem kan sätta press på enskilda skolor att förbättra sin kvalitet. Studier tyder på att har en jämn och relativt hög nivå på läsförståelse internationellt sett. Men vi hamnar inte i närheten av någon topposition, trots den i högt ställda ambitionen på detta område. Det visar sig också att den socioekonomiska bak- grunden för en elev har ett måttligt inflytande på läsförståelse jäm- fört med andra länder. De samband i svenska skolor mellan socioe- konomisk bakgrund och prestation som framstod tydligt i föregå- ende kapitel är därför ännu starkare i flertalet andra . Den socioekonomiska bakgrunden för övriga elever på en skola har ett samband med vad den enskilde eleven presterar. Men för del har denna faktor en jämförelsevis mindre betydelse än i andra länder. I har elevens egen bakgrund och bakgrunden för andra elever på skolan ungefär lika stor effekt på den förväntade elevprestationen. Det kan förklara resultaten från andra studier som visar att elever med höga betyg från klarar sig bra oavsett i vilken skola de går. Bilaga 10 till LU 2003 Har vi en likvärdig skola? När skillnaden i läsförståelse mäts mellan olika skolor, fram- kommer det att det är en låg variation mellan skolor i jäm- fört med andra länder. Sammanfattningsvis tyder undersökningar på att har ett skolsystem med högre grad av likvärdighet än många andra länder. Det är svårare att dra några slutsatser om likvärdigheten i utbild- ningen på gymnasieskolan och inom den kommunala vuxen- utbildningen. I en studie av Statskontoret framgår att det finns få jämförelser gjorda särskilt inom den sistnämnda skolformen. Enligt en studie från som syftat till att betygsätta ett stort antal gymnasieskolor framkommer att dessa skolor är olika bra på att tillvarata elevernas förutsättningar. Det skulle tyda på att gym- nasieutbildningen inte kan betecknas som likvärdig. En slutsats från denna genomgång är att det är viktigt att mäta kvaliteten och prestationer om det ska vara möjligt att säga något om skolans likvärdighet. Kvalitetsmätningar är därför inte bara vik- tiga ur effektivitetssynpunkt (den bakgrund mot vilka sådana jäm- förelser ofta lyfts fram), utan också ur jämlikhetssynpunkt. 9Sammanfattning och avslutande diskussion 9.1Utbildningspolitiken som medel för en jämnare fördelning Utbildningspolitiken lyfts ofta fram som ett viktigt fördelningspo- litiskt instrument. Tanken är att en hög och jämnare fördelning av kunskaper och kompetens ska leda till en jämnare fördelning av livschanserna och livsinkomsterna. Men utbildningspolitiken har också andra syften. Framför allt används den för att korrigera för olika externa effekter, som den enskilde individen inte annars skul- le ta hänsyn till. Exempel på positiva effekter som brukar framhål- las är att demokratin stärks och den sociala utslagningen i samhället minskar med en högre och bredare utbildningsnivå. Flera empiriska studier visar också att det finns ett positivt samband mellan hög utbildningsnivå och hög tillväxt. Olika satsningar inom utbildningspolitiken har motiverats av att de ska leda till att fler grupper i samhället ska få tillgång till god utbildning. I princip har dessa handlat om att öka tillgängligheten och att öka incitamenten till utbildning. Expansionen och den regi- onala utbyggnaden av den högre utbildningen är några åtgärder som varit tänkt att leda till en breddad rekrytering. Ett generöst studiestödssystem är ytterligare ett exempel. Utöver rena rättviseskäl brukar också effektivitetsargument lyf- tas fram som motiv för en hög och jämnare fördelning av kunska- pen. Detta går ut på att resursutnyttjandet i samhället blir ineffek- tivt om utbildningen endast kommer vissa grupper till del. I ett framåtblickande perspektiv finns det också skäl som talar för att det är viktigt att breda grupper i samhället kan få en god utbildning. Den demografiska utvecklingen är ju sådan att andelen av befolk- ningen i arbetsför ålder minskar. Det ställer i sin tur krav på ett högt arbetskraftsdeltagande, vilket underlättas om arbetskraften har god utbildning. är det viktigt att framhålla att inte bara omfattningen av, utan också inriktningen och kvaliteten på, Sammanfattning och avslutande diskussion Bilaga 10 till LU 2003 utbildningen är av avgörande betydelse för att utbildningssatsning- arna ska ge god avkastning. Den sociala snedrekryteringen har minskat något –talet Befolkningens utbildningsnivå har generellt sett stigit i takt med utbildningssystemets expansion. Andelen av befolkningen i utbild- ning ökade betydligt –talet då framför allt högskolan och den kommunala vuxenutbildningen byggdes ut. Men den so- ciala snedrekryteringen till högskolan är alltjämt tydlig. Studenter med arbetarbakgrund är fortfarande underrepresenterade vid uni- versitet och högskolor. i ett historiskt perspektiv –talet har ändå den sociala snedrekryteringen till högskolan minskat påtagligt. Särskilt verkar en utjämning ha skett –1970. Då kom både fler kvinnor in på högskolan, liksom fler från lägre tjänste- mannahem och arbetarhem. skedde inga större föränd- ringar, inte heller . Utvecklingen –talet innebar att det skedde en viss breddning av rekryteringen till högskolan i gruppen nybörjare un- der . En osäkerhetsfaktor är dock att bortfallet, antalet perso- ner som saknar uppgifter om social bakgrund, har ökat betydligt . håller sig andelen högskolenybörjare från olika sociala grupper . Det vill säga, ingen ytterligare breddning av rekryteringen tycks ske bland högskolenybörjarna. Minskningen av den sociala snedrekryteringen –talet får anses vara blygsam mot bakgrund av den kraf- tiga expansion och den regionala utbyggnad som har skett inom högskolan. Dessa båda åtgärder har förväntats leda till en breddad rekrytering. Det visar sig också vara i den yngsta åldersgruppen, de som är , som den sociala fördelningen är mest skev. Expan- sionen av högskoleplatser –talet resulte- rade inte i att den totala andelen yngre som går vidare till högskole- studier ökade. Trots det kunde det märkas en minskning i den soci- ala snedrekryteringen bland de yngsta högskolenybörjarna .