sou · GRB378d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Radio- och TV-lagen (1996:844) reglerar sändningar av ljudradio- och TV-program som är riktade till allmänheten och avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel. Såväl marksändningar som tråd- sändningar (kabelsändningar) och satellitsändningar omfattas. En sändning anses riktad till allmänheten endast om den sam- tidigt och utan särskild begäran är tillgänglig för vem som helst som vill ta emot den. Med den angivna definitionen av sändning till allmänheten kommer vissa former av informationssändning, vilka förutsätter att mottagaren själv efterfrågar och beställer viss sänd- ning, att falla utanför lagens tillämpningsområde. Det är värt att framhålla att en sändning kan omfattas av definitionen även om den kräver ett särskilt avtal, t.ex. betal-TV-sändningar och kabelsänd- ningar. Däremot torde TV-tjänsten beställ-TV (s.k. video on demand) inte omfattas av lagen (prop. 1995/96:160, s. 65). Utgångspunkten är att det skall råda etableringsfrihet. Eftersom frekvensutrymmet är begränsat finns det inte tillräckligt utrymme för att alla som vill sända ljudradio eller television (TV) skall få För att hushålla med den ändliga naturresursen och för att skapa ordning i etern krävs det enligt lagen tillstånd för att sända ljudradio- och TV-program med hjälp av radiovågor på radio- frekvenser under 3 GHz. Tillstånd att sända TV-program meddelas av regeringen och gäller . Sändningstillståndet kan förenas med olika slag av villkor som innebär att sändningsrätten skall utövas opartiskt och sakligt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informations- frihet skall råda i ljudradion och televisionen. Villkor får vidare avse skyldigheter om t.ex. geografisk täckningsgrad, tillgänglighet för syn- och hörselskadade, programinnehåll samt användandet av viss sändningsteknik och vissa sändare. I lagen regleras vidare närradio och lokalradio. Ny lag om elektronisk kommunikation Bestämmelser om tillstånd att använda radiosändare finns i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. För att här i landet eller på ett svenskt fartyg eller luftfartyg utomlands få använda en radiosändare krävs tillstånd enligt bestäm- melserna i 3 kap. lagen om elektronisk kommunikation (3 kap. 1 §). gällde lagen (1993:599) om radiokommunikation. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser finns i lagen (2003:390) om införande av lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Därvid gäller 6 § införandelagen tillstånd att använda radiosändare. gäller elektroniska kommu- nikationsnät och kommunikationstjänster med tillhörande installa- tioner och tjänster samt annan radioanvändning. Lagen är dock inte tillämplig på innehåll som överförs i elektroniska kommunikations- nät med hjälp av elektroniska kommunikationstjänster. Tillstånd att använda radiosändare för utsändningar som kräver tillstånd enligt annan lag eller enligt bestämmelser meddelade med stöd av annan lag får meddelas endast om sådant tillstånd föreligger. Det krävs således att tillstånd för radiobaserade sändningar av ljudradio och TV enligt radio- och TV-lagen (1996:844) måste föreligga, innan tillstånd enligt lagen om elektronisk kommunikation kan beviljas för samma radioanvändning. Den dubbla tillståndsplikten för de sändningar som skall förmedlas kräver inte att det nöd- vändigtvis är samma subjekt som omfattas av det dubbla tillstånds- kravet. Den som är tillståndspliktig enligt lagen om elektronisk kommunikation kan vara en annan än den som är tillståndspliktig enligt t.ex. radio- och TV-lagen. Sålunda har exempelvis tillstånd enligt lagen om elektronisk kommunikation för det frekvensutrymme som utnyttjas för de sändningar som har tillstånd för enligt radio- och TV-lagen. Enligt lagen om elektronisk kommunikation, liksom enligt den tidigare lagen om radiokommunikation, skall ett tillstånd att använda radiosändare avse en viss radioanvändning. Detta medför att tillstånd att använda radiosändare som avser utsändning av radioprogram till allmänheten som utgångspunkt inte får användas för interaktiv telekommunikation. I den nya lagen om elektronisk kommunikation finns en bestämmelse i 3 kap. 10 § enligt vilken tillstånd som avser digital utsändning av radioprogram till allmän- heten skall kunna förenas med rätt att använda radiosändaren för annan användning, motsvarande högst av den digitala kapaciteten i frekvensutrymmet, om villkor enligt 3 kap. 2 § 8 radio- och TV-lagen inte uppställts för motsvarande sändnings- tillstånd och det inte i övrigt inverkar menligt på konkurrensen. I avsnitt 14.3.4 i propositionen Lag om elektronisk kommu- nikation, m.m. (prop. 2002/03:110) anges bl.a. följande. Digitala rundradiosändningar kan användas såväl för ljudradio- och TV- utsändningar som för olika interaktiva tillämpningar som med det dåvarande regelverket skulle vara att hänföra till televerksamhet. Båda dessa verksamheter hamnar nu inom ramen för ett och samma regelverk, lagen om elektronisk kommunikation. Antalet tillstånd som kan beviljas för de aktuella sändningarna till allmänheten är begränsat. Enligt propositionen finns dock inte möjlighet att tillämpa ett allmänt inbjudningsförfarande för sådan radioanvänd- ning som avser utsändning till allmänheten av program i ljudradio eller annat som anges i 1 kap. 1 § tredje stycket yttrandefrihets- grundlagen (YGL). Om det skall vara möjligt att använda marknät för digital-TV för annat än sändningar till allmänheten måste det alltså regleras särskilt i den nya lagen. Det framhålls att interaktiva tillämpningar, som ju är tekniskt möjliga, skulle ge digital-TV och digitalradio ett mervärde för konsumenterna i förhållande till dagens analoga utsändningar. Flera av dessa tillämpningar kommer att vara sådana att de inte faller under 1 kap. 1 § tredje stycket YGL. Ett exempel är anordnande av uppkoppling mot Internet över digital-TV-nätet. Den nya bestämmelsen gör det således möjligt att använda digitala marknät för ljudradio och TV för interaktiva tillämpningar såsom uppkoppling mot Internet med högre överföringskapacitet till abonnenten än vad det allmänna telefonnätet (PSTN) medger. Tillämpningen är särskilt användbar i glesare befolkade delar av . Som returkanal måste dock det fasta allmänna tele- fonnätet eller radiobaserade nät som GSM (även med GPRS), UMTS eller yttäckande radioaccess användas. kan det dock bli aktuellt att använda en returkanal i det digitala marknätet. För detta måste dock nya frekvenser allokeras på internationell nivå vid en världsradiokonferens. Det är tillståndsmyndigheten enligt lagen om elektronisk kommunikation, enligt 10 förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation, som bestämmer i vilken omfattning denna möjlighet att använda digitala marknät för digital TV eller ljudradio kan utnyttjas för interaktiv kommu- nikation. I bolagsordningen för Teracom9 anges beträffande verksamhetens syfte (3 §) att bolaget skall som oberoende distributör av radio- och TV-sändningar skapa förutsättningar för att målet för medie- politiken uppfylls samt för att svenska folket kan få information vid höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Målet för mediepolitiken återges i bolagsordningen. Det är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och till- gänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Icke-konkurrensutsatt verksamhet skall enligt bolagsordningen baseras på kostnadsprissättning och redovisas separat. Den konkurrens- utsatta delen skall bedrivas i enlighet med sunda affärsmässiga principer i syfte att bereda vinst till aktieägarna. I bolagsordningen (4 §) anges beträffande verksamhetens inrikt- ning att bolagets verksamhet skall vara att bedriva utsändning och överföring av radio- och TV-program. Under förutsättning av begränsad finansiell risk och rörelserisk kan bolaget vidareutveckla, marknadsföra och utföra andra tjänster med stöd av de resurser som har byggts upp för radio- och TV-verksamheten eller som på 9 Efter beslut vid bolagsstämma (ändrad , , och ). annat sätt är förenliga med verksamheten inom radio- och TV- området De nämnda bestämmelserna i bolagsordningen (3 och 4 §§) erhöll sin nuvarande lydelse vid bolagsstämman . Aktiekapitalet i skall enligt bolagsordningen vara lägst och högst . Aktiekapitalet är f.n. . Staten innehar samtliga aktier i bolaget. Enligt protokollet från bolagsstämman (12 §) anmälde företrädarens för staten såsom aktieägare () att ägardirektiv för upphör att gälla samt att ägardirektiven delvis ersätts av ändringar i bolagsordning- en och delvis av de under följande punkt på stämman presenterade ekonomiska målen. Under den följande punkten på stämman, 13 §, Ekonomiska krav, anmälde statens representant följande: finns det inget mål uttryckt för bolaget av- seende bolagets finansiella ställning, dvs. soliditet eller därmed jämförbart mått. När ett sådant mål upprättats kommer det att ligga till grund för en revidering av målen vad gäller avkastning och utdelning. Ägaren skall därför tillsammans med bolaget ta fram ett samlat förslag till styrelsen för beslut vid nästa bolags- stämma. Det planerade soliditetsmålet och de reviderade målen för avkastning och utdelning kommer att bli vägledande för när återbetalningen av det nu liggande förslaget om ett villkorat kapitaltillskott från ägaren på kan genomföras. Fram till dess kvarstår de ekonomiska förutsättningarna som definieras ägardirektiv vad gäller avkastningskrav och utdelning, dock med förändringarna att: avkastningskraven omdefinieras till avkastningsmål, avkastningsmålen omfattar hela koncernen till skillnad från tidigare enbart moderbolaget, avkastningsmålen för den konkurrensutsatta verksamheten skall uppnås långsiktigt, medan de i den icke-konkurrensutsatta verksamheten målen skall uppnås varje enskilt år. Bolagsstämman konstaterade att de ekonomiska förut- sättningarna för Teracomkoncernen att gälla fram till nästa bolags- stämma därmed är följande: Avkastningen för Teracomkoncernen skall relateras till det schablon- beskattade resultatet efter finansnetto i förhållande till genomsnittligt justerat eget kapital. Avkastningsmålet för den konkurrensutsatta delen av verksamheten skall långsiktigt uppgå till en nivå som mot- svaras av den femåriga obligationsräntan plus . Avkastnings- målet för den icke-konkurrensutsatta verksamheten, som skall gälla för varje enskilt år, skall uppgå till en nivå som motsvaras av den femåriga obligationsräntan plus . Beträffande utdelningen skall målet vara långsiktigt och ses utifrån resultatet över en konjunkturcykel. Ägarens mål är att utdelningen på den konkurrensutsatta delen normalt bör motsvara 1/3 av resultatet efter finansnetto med avdrag för schablonskatt. En förutsättning för utdelning är att aktiebolagslagens (1975:1385) utdelningsregler medger att det sker. Kärnverksamheten är att bedriva utsändning till allmänheten av radio- och TV-program som är tillgängliga i hela eller större delen av landet utan kostnad men teknikkonvergensen gör det allt svårare att särskilja ljudradio och TV-distribution från telekommunikation. Internet-protokollet (IP) har vuxit fram och är den unifierande tekniken för en stor del av den elektroniska kommunikation som sker över världen. Som exempel går även tele- fonin allt mer över till s.k. IP-telefoni och även den traditionella broadcast-tjänsten börjar använda sig av Internet som ett komple- ment. Till exempel sänder radio en stor del av sina program inte bara via det markbundna radionätet utan också som webbradio via Internet. Eftersom telekommunikationsverksamhet i dessa samman- hang kan betraktas som en del av kärnverksamheten uppstår per definition inte några identifierbara intressekonflikter. vision är att vara ett ledande europeiskt energiföretag. producerar el och värme till cirka 6 miljoner kunder i norra . De största elkunderna är industrier och energi- företag. kan sägas starta sin verksamhet 1909 när Trollhätte kanal- och vattenverk efter riksdagsbeslut omvandlades till Kung- liga Vattenfallstyrelsen. Trollhätte kanal- och vattenverk hade startats , bland annat för att tillgodose vägars (SJ) behov när järnvägen skulle elektrifieras. I samband med att elmarknaden avreglerades 1992 bolagiserades . Kvar blev endast Trollhätte kanalverk som ett självständigt affärs- drivande statligt verk. består koncernen av moderbolaget och unge- fär 130 aktiva dotterbolag (Vattenfallsbolagen). Genom förvärvet av av polska Electrocieplownie Warszawiskie ökade antalet medarbetare från ungefär 8000 till drygt 12 000 (utanför ). Den internationella expansionen har fort- satt och är största majoritetsägda dotterbolag () i och Elektrocieplownie Warszawskie S.A. (EW) i . Koncernen har 33 900 anställda och hade en omsättning på . producerar både el och värme med hjälp av såväl vatten- kraft, kärnkraft och vindkraft som fossila bränslen, biobränslen och avfall. I är vattenkraft och kärnkraft basen i elproduktion- systemet. driver tre kärnkraftverk med tillsammans åtta reaktorer och ett hundratal vattenkraftverk varav 28 har en effekt större än 100 MW. Koncernens totala produktionskapacitet är 32 000 MW el och 13 000 MW värme. Inom affärsenheten Elnät finns fyra lokalnätsbolagen, Norrnät, Västnät, Östnät och Sveanät samt regionnätsbolaget . Dessa äger tillsammans kraftledningar. Utöver distribution av elkraft har också en enhet som svarar för försäljning av värme samt äger och driver anläggningar för kraftvärme, fjärrvärme och färdig värme. Dessutom är Vatten- fall delägare i och . Inom enheten tjänster bedrivs konsult-, entreprenad- och FoU- verksamhet inom energi-, infrastruktur- och industrisektorn. Totalt finns kraftledningar där fiber antingen har lindats runt någon av linorna eller en lina bytts ut till en som innehåller en fiberkabel. De båda teknikerna har använts ungefär lika mycket. Det betyder att av kraftledningarna är fiber- försedda men här bör noteras att för full utbyggnad krävs inte att av kraftledningarna har fiber. För att nå alla privatpersoner och företag och organisationer som kan nås med fiber i kraft- ledning krävs endast en partiell utbyggnad. Exakt var den nivån ligger är inte känt . slogs bredbandsverksamhet samman med . Det sammanslagna bolaget gavs nyttjande- rätten till fibernät. köptes Arrowhead av , som tidigare hette Tele1 Europe, som blev största ägaren i . I affären ingick också det nationella fibernät som etablerats av /Arrowhead. Beträffande de delar av nätet som ingår i elnät är de upplåtna på långtidskontrakt till . I dessa delar ägs fiberkablarna alltjämt av Vattenfallsbolagen. behöll dispositionsrätten endast för något eller några fiberpar för eget internt bruk. Statlig infrastruktur SOU 2003:78 således inget eget fibernät där ledig kapacitet kan säljas externt. I anslutning till kraftledningarna äger markområden som kan användas av mobilteleoperatörer för att bygga . Sådan upplåtelse förekommer. Det förekommer vidare att Vatten- fallsbolagen upplåter kanalisationsutrymme åt t.ex. kommuner för att dra fram fiberkablar i Vattenfallbolagens kraftledningsgator. har därtill ett erbjudande man kallar kanalisation. I korthet innebär det att man erbjuder extern part att hänga en fiberledning i kraftledningsnät. Rent teoretiskt skulle kanalisation kunna erbjudas även när fibern runt någon av kraftledningens linor, med s.k. wiring-teknik, men i praktiken gör inte det. Entreprenad för montering av optisk fiberkabel innefattas inte i avtalet med . I stället går avtalen ut på att utomstående aktörer får hänga upp sin utrustning i stolpar. Produkten erbjuds i första hand kommuner som ett led i utbyggnaden av ortssammanbindande nät, men i princip kan även andra komma ifråga. Avtal har slutits bl.a. med ett antal kommuner i och . Kanalisationsavgiften är ca 10–/m. Ersättningen avser upplåtelsen och merkostnader, bl.a. kost- nader för att förbättra nätet för den ytterligare belastningen. Upplåtelse sker på basis av ett ramavtal för upplåtelse av kanal- isation i lokalnät för optisk fiberkabel, exempelvis mellan och en kommun. Till ramavtalet fogas som bilaga bl.a. ett kontrakt om upplåtelse av kanalisation. I ramavtalet anges att bakgrunden till ramavtalet är att i enlighet med målet för betänkande IT-infrastruktur för stad och land (SOU 2000:111), att ge hela tillgång till data/telekommunikationsnät med hög bandbredd (s.k. bredband), är flertalet kommuner i stånd att upphandla eller anlägga orts- sammanbindande nät. Norrnät har i egenskap av nät- ägare i aktuella delar av landet möjlighet att erbjuda upplåtelse av kanalisation för förläggning av optisk fiberkabel i befintligt lokal- nät, anges det i ramavtalet. Eftersom anläggningarna är förlagda i ledningsnät skall hänsyn tas mellan verksamheterna exempelvis vid etablering, underhåll och felavhjälpning. Det klargörs i ramavtalet att beställaren är medveten om att Norrnät som elnätsföretag har att följa den sär- skilda lagstiftning som gäller för nätverksamhet, bl.a. ellagen. ger beställaren rätt att från Norrnät beställa upplåtelse av kanalisation i Norrnäts lokalnät till viss ersättning oavsett Norrnäts faktiska kostnader. Den som hyr in sig i kraftledningsgator för att hänga upp ledningar måste själv vända sig till berörda markägare för att få tillåtelse i förhållande till denne. Vid byggnation i kanalisation i enlighet med ramavtalet åligger det beställaren att söka lednings- rätt, teckna avtal om servitut eller annan nyttjanderätt med mark- ägare. I allmänhet brukar enligt uppgift från markägarna gå med på det. Vanligen begär markägaren inte heller någon ytterligare ersättning för detta utöver vad de erhållit från Vatten- fall. Problem förekommer främst i förhållandet till stora markägare. 3.6.3Ellagstiftning, ledningsrätt, m.m. När det gäller ellagstiftning och ledningsrätt hänvisas till vad som redogjorts för i avsnitt 3.4.3 beträffande . I princip samma förhållanden bör gälla beträffande Vatten- fallsbolagen. En omständighet som dock kan medföra vissa skillna- der i elsäkerhetshänsyn är att i allmänhet innehar ledningar med högre spänning än Vattenfallsbolagens ledningar. Vattenfallsbolagens bolagsordningar och ägardirektiv Enligt bolagsordningen för skall bolaget direkt eller genom dotter- och intressebolag bedriva energiverksamhet samt tillhandahålla och bedriva handel med produkter och tjänster inom områden som befrämjar, stödjer eller kompletterar energiverksam- heten, företrädesvis inom data- och telekommunikationsområdena samt abonnemangsrelaterade produkter och tjänster. Därutöver skall bolaget bedriva entreprenad- och konsultverksamhet inom främst energiområdet. Bolaget skall vidare direkt eller genom dotter- och intressebolag äga och förvalta dels fastigheter, dels aktier och andra värdepapper med anknytning till nämnda verksam- heter. Därjämte skall bolaget bedriva annan med det föregående förenlig verksamhet. Bolagsordningarna för övriga berörda bolag inom ser ut enligt följande. Enligt bolagsordningen för skall bolaget ha till föremål för sin verksamhet att bedriva elnätsverksamhet samt annan därmed förenlig verksamhet. skall ha till föremål för sin verksamhet att distribuera ledningsbunden energi, utföra entre- prenader inom eldistribution och idka därmed förenlig verksamhet. har till föremål för sin verksamhet att distri- buera ledningsbunden energi samt bedriva därmed förenlig verk- samhet. skall direkt eller genom dotter- och intressebolag bedriva nätverksamhet samt bedriva annan verksam- het inom områden som befrämjar eller kompletterar nätverksam- heten, företrädesvis inom data- och telekommunikationsområdena. Bolaget skall vidare direkt eller genom dotter- och intressebolag dels äga och förvalta optofibernät, dels upplåta fibrer eller kapacitet på optofibernät, dels ock bedriva handel med produkter och tjänster som förmedlas på optofiberbnät. Därjämte skall bolaget bedriva annan med det föregående förenlig verksamhet. skall direkt eller genom dotter- eller intressebolag bedriva nätverksamhet enligt ellagen samt bedriva annan verksam- het inom områden som befrämjar eller kompletterar nätverksam- heten, företrädesvis inom data- och telekommunikationsområdena. Bolaget skall vidare direkt eller genom dotter- och intressebolag dels äga och förvalta optofibernät, dels upplåta fibrer eller kapacitet på otofiberbnät, dels ock bedriva handel med produkter och tjänster som förmedlas på optofibernät. Därjämte skall bolaget bedriva annan med det föregående förenlig verksamhet. har samma skäl som att förse sitt nät med fiber för den egna interna kommunikationen (se avsnitt 3.4.4). planerar relativt stora investeringar för att ytterligare öka graden av fjärrstyrning av nät och produk- tionsenheter. Det kommer att öka de interna kommunikations- behoven och det egna nätet kommer att brukas allt intensivare. har ingen intern verksamhet inom området för elektronisk kommunikation som kan hamna i konflikt med den egna kärnverksamheten. De fibernät som har anbringats på Vattenfallbolagens kraft- ledningar ägs visserligen alltjämt av Vattenfallsbolagen men är till största delen upplåtna på långa tider (10–) till , ett bolag som äger till . Där finns en potentiell konflikt mellan eldistributionen och behovet av åtkomst till fibernätet för reparationer, kompletteringar och under- håll. Enligt är det dock inte något problem. Kompetens- mässigt är det inget problem eftersom arbetet med fibern utförs på entreprenad av extern personal. Krav uppställs då på att entrepre- nören har erforderlig kompetens. Dessutom ligger fibern mer skyddad mot åverkan i luftledning än markförlagd fiber, vilket gör att behovet av underhåll är mycket litet. Det är viktigt i samman- hanget att det är fråga om en kabel som inte är metallisk. 3.7Samlad bild av den statliga infrastrukturen Uppgiften har varit att beskriva omfattningen och karaktären av den infrastruktur som staten förfogar över i anslutning till den verksamhet som bedrivs av i första hand , och , och som eventuellt kan användas för att underlätta utbyggnad av nät med hög överförings- kapacitet samt att visa hur och i vilken omfattning infrastrukturen utnyttjats och skulle kunna utnyttjas för anläggande av IT- infrastruktur. Till uppgiften har följande data använts: Fiberlängderna har sammanställts på kommunnivå och redovisas uppdelat på kraftledningar, vägbankar och banvallar. Kartorna visar den andel av sträckorna i respektive kommun som har fiber samt total längd fiber per kommun. Masterna redovisas punktvis. som har kunnat ange ungefärlig nyttjandegrad av masterna redo- visas i olika färger beroende på nyttjandegraden. För ges ingen sammanställning över mastbeståndet eftersom de meddelat utredningen att de inte lämnar sådan infor- mation. En generell beskrivning i ord av infrastruktur ges i avsnitt 3.5. Mer information om infrastruktur finns att läsas i digital-TV kommitténs betänkande (s. 53, SOU 2001:90) och regeringens proposition Digitala TV-sändningar (s. 11–13, prop. 2002/03:72). I de data vi samlat in angavs vanligtvis endast mellan vilka orter fibern är förlagd. För att få fram längden mättes avståndet mellan orterna längs kraftledningarna avseende kraftbolagen markerade på fastighetskartan och längst banvallen avseende fiber- kablar. I några fall har det varit svårt att avgöra vilken ledning som avsågs men då inga större orter har varit berörda kan man utgå ifrån att resultatet inte påverkats i stort. Totala längden kraftledning per kommun, som används för att göra kartorna, räknades fram från fastighetskartan. De ledningar som har tagits med vid beräkningar- na är stamledningar, regionledningar samt fördelningsledningar. Vissa områden i fjällkedjan omfattas inte av fastighetskartan. Eventuella kraftledningar som finns där finns alltså inte med i beräkningarna. Totala längden banvall per kommun räknades fram från fastighetskartan. Sträckor redovisade som övrig järnväg (för- ortsbana, tunnelbana, industrispår skilt från övriga järnvägsnätet, museijärnväg m.m.) är inte med i beräkningarna.