sou · GRB3129d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Brist på resurser gör att det inte pågår någon systematisk digital registrering. Cirka 1 650 föremål är avbildade i högupplöst format och lagras på cd-skivor. Den årliga tillväxten av högupplösta digitala avbildningar kan uppskattas till 600 föremål. pågår också ett projekt att digitalisera Gripsholms- samlingens drygt 4 000 analoga fotografier. fotoateljé fotograferar analogt men digitaliserar sedan fotografi- erna. Det främsta målet för digitaliseringen av sam- lingar är att göra samlingarna tillgängliga och att förmedla kunskap om föremålen till forskare och alla andra verksamma inom utbild- ningsväsendet och till en intresserad allmänhet. Utgångspunkter för den genomförda digitaliseringen har varit det som registrerats i de tidigare databaserna, nämligen samlingarna av måleri, skulptur, miniatyrer samt konsthantverksföremål. Därtill har ett stort antal teckningar av svenska konstnärer registrerats och försetts med digitala påsiktsbilder. Planeringen för långsiktigt bevarande innebär att såväl databas- hanterare som applikation uppdateras för att följa den tekniska ut- vecklingen och säkerställa den registrerade informationens läs- barhet. Påsiktbilderna i databasen lagras på server medan föremål inskannade i TIFF-format lagras på cd. För tillfället är föremåls- databasen endast tillgänglig för museets personal, men ett beslutat projekt ska publicera delar av informationen i föremålsdatabasen på Internet. saknar ännu en gemensam policy för digitalise- ringsarbetet liksom gemensamma kriterier för urvalet. I realiteten har dock digitaliseringen av den inventarieförda föremålssamlingen varit prioriterad. Av drygt 360 000 inventarienummer finns f.n. drygt 30 000 föremål digitaliserade. Lågupplösta versioner av mot- svarande bildfiler ska länkas till respektive inventarienummer i den nya föremålsdatabasen . En successiv digitalisering av det äldre fotografiska materialet i arkiv pågår dess- utom. Urvalet styrs i hög grad av efterfrågan, i viss mån av be- varandehänsyn. F.n. finns cirka 10 000 högupplösta bil- Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering der/fotografier men de är endast tillgängliga internt. Planer finns på att överföra dem till fotomodul. Den externa tillgängligheten till det digitaliserade materialet är ännu begränsad, men en webb-version av . Infor- mationen i denna allmänt tillgängliga version kommer att vara kraftigt reducerad, främst p.g.a. personuppgiftslagen (PuL). Sen- , alltså innan webbversionen av är klar, kommer museet att på sin hemsida presentera cirka 3 000 bilder av föremål i de samiska samlingarna. En plan för det långsiktiga bevarandet saknas . De högupplösta digitala bildfilerna förvaras på cd och på hårddisk. Lösningar för en säkrare backup och lagring samt en bättre tillgänglighet till dessa filer diskuteras. En stor del av utvecklingen har bekostats av det ordinarie anslaget och med hjälp av museets egna fotografer, som allt mer övergått till digital teknik. Resurserna har drygats ut genom Sesam- projektet, Kulturarvs-IT, tillfälliga medel från Jordbruksdeparte- mentet samt projektanställda fotografer på särskilda anslag. Mycket arbete återstår dock, framför allt när det gäller kompletterande registrering. Konkurrensen om museets resurser har stadigt hårdnat och möjligheten att inom ramen för de knappa anslagen bekosta digitalisering från ax till limpa är ytterst begränsad. Ur det Antikvarisk-topografiska arkivet har cirka 300 000 sidor kyrkohandlingar digitaliserats. Det innebär att man täckt cirka 2/3 av aktmaterialet (i textform) om kyrkorna i uppförda . Materialet är eftertraktat av i första handläggare hos läns- museer och länsstyrelser, kyrkoantikvarier samt forskare. Det är ännu inte tillgängligt men kommer troligen att kunna nås från RAÄ:s bilddatabas . Vidare har 120 000 bilder på kyrkor, kyrkointeriörer och kyrkliga inventarier digitaliserats. Det digitaliserade materialet sträcker sig . Även detta är eftertraktat av i första hand handläggare hos länsmuseer, länsstyrelser och kyrkoantikvarierna men också av intresse för forskare och allmän- heten. Materialet är tillgängligt genom RAÄ:s webbdatabas för bilder, Kulturmiljöbild () . Långsiktigt bevarande sker i TIFF-format på cd-rom och planeras överföring till hårddisk med backup. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Vidare har cirka 25 000 nytagna bilder på kulturmiljöer digitali- serats, vilka är för kulturarvssektorn och allmänheten ett mycket eftertraktat material. Bilder av hög fotografisk kvalitet i färg fr.o.m. cirka har prioriterats. De är liksom Antikvarisk-topogra- fiska arkivets kyrkobilder tillgängliga genom databasen . Långsiktigt bevarande genom Photo-cd format på cd- rom, och TIFF-format på hårddisk med backup . om digitalisering vid museer i landet samlar in statistik om digitalisering av framför allt museernas samlingar. Uppgifterna som levereras är hämtade års statistik vilken ännu inte har publicerats. De 250 största museerna lämnar uppgifter. Föremålssamlingarna är mycket stora. De 26 regionala museerna har cirka 5,5 miljoner föremål varav är digitaliserade, till det kommer cirka 21 miljoner fotografier varav i digital form. Till- växten när det gäller föremålen är inte särkilt stor, cirka 174 000 och fotografier cirka 71 000 och det varierar mycket från institution till institution. De kommunala museerna anger ett föremålsbestånd om cirka fyra miljoner objekt och fotosamlingar som består av 14,5 miljoner fotografier. Digitaliseringsgraden är ungefär lika hög som för de regionala museerna. Ett av de problem som funnits och fortfarande finns är att museerna använder olika system för sin digitalisering, SOFIe är det mest använda. Detta har tagits fram av . Bristen på samordning gör att det är svårt att göra sökningar i sam- lingar över länsgränserna. Det finns dock projekt som arbetar med att lösa problemen så att korssökningar ska kunna göras oavsett teknisk plattform. Ganska få museer har databaser i vilka det är möjligt för besökare att själva göra sökningar. Digitalisering av museernas samlingar har diskuterats intensivt det . Mycket har blivit gjort men det återstår så stora beting att museerna för sitt inre arbete borde upprätta planer för vad som ska digitaliseras och i vilken ordning. Det senare borde ta sin utgångspunkt i ett medborgarperspektiv. De statliga centrala museerna borde ha digitaliseringen av före- måls- och arkivsamlingar som en mycket starkt prioriterad uppgift. arkiv t.ex. är av central betydelse för besökare Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering vid museer och arkiv – kanske också biblioteken – runt om i landet, men i hög grad otillgängligt. Övriga museer och arkiv Situationen vid mindre museer och arkiv kan exemplifieras med scenkonsten, betraktat som ett gemensamt ABM-område. På finns böcker och arkiv- material från och med 1700-talet. Av detta är ingenting digitali- serat. dokumenteras dock med projektmedel från RJ ett antal nutida teaterföreställningar genom inspelning av ljud och (rörlig) bild, intervjuer med upphovsmän/kvinnor, program- blad, skisser m.m. på cd-skivor. Dessa är dock av upphovsrättliga skäl inte allmänt tillgängliga. har överfört fotografier av kostymer från (1910- och 20-tal), av vilka museet äger ett stort antal, på cd-skivor. Dessa används som påsiktsbilder av forskare och av andra museer som vill låna kostymer för utställningar. Vid finns en repertoarförteckning lagrad i digital form, som omfattar svensk teater . Flera band har getts ut i tryck, men det digitala materialet, som byggdes upp , är inte tillgängligt för allmänheten. Ytterligare material om scenkonsterna finns t.ex. på Teater- museet i , , , i , De Kungl. Teatrarnas Arkiv (KTA), och Operans arkiv, Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) samt i betydande utsträckning på KB. Inga av dessa samlingar, som innehåller tryck, bilder, rörliga bilder och (tredimensionella) före- mål, har digitaliserat något av sitt material. Digitaliseringsprojekt kring en dramatiker, t.ex. Digitale () skulle kunna vara ett samarbetsprojekt mellan dessa. 5.2.4Digitalisering av objekt vid några universitet/högskolor Universitet och högskolor framhåller genom () att man inte vill satsa resurser på bevarandefrågor utan koncentrera sig på sina huvuduppdrag – ut- bildning och forskning. befinner sig dock många Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering universitets-/högskolebibliotek i en bevarandesituation, och SUHF befarar att det utförs dubbelarbete. SUHF anser vidare att ansvarsfördelningen bör klargöras när det gäller det långsiktiga bevarandet av såväl digitalt som icke digitalt material och att det är av största vikt att nationella standarder fastställs. Om varje institu- tion skapar egna system kommer stora tekniska problem att upp- stå. skulle också tjäna på att ansluta sig till de europeiska standarder som tagits fram. Ömtåligt, dyrbart, stöldbegärligt eller högfrekvent material väljs ut för digitalisering. Digitaliserat material finns ibland tillgängligt via webbsidan, ibland endast som cd. Digitaliseringen är ett led i det långsiktiga bevarandet. Kvaliteten på det digitaliserade materialet hålls så hög att forskaren endast undantagsvis får tillgång till originalet. bör allt digitaliserat material vara tillgängligt via Libris och den lokala bibliotekskatalogen. Frågan om långsiktigt bevarande av det digitaliserade materialet är fortfarande olöst. Digitaliseringen av Lunds universitetsbiblioteks samlingar har be- kostats av projektanslag eller av enskilda beställare. Någon öron- märkt budget finns inte för denna verksamhet. Ur Universitetsbibliotekets samlingar är följande digitaliserat: Digital Manuscript Library, 67 volymer medeltida handskrifter (), UB:s Linnébrev, originalteckningar till de egna verken Skandinaviska Foglar och Skandinaviska Däggdjur samt till figurer, Intervjuer med lägerfångar från Ravensbrück (25 av 500, i original och engelsk översättning, projektravensbruck/index.html.sv), 500 foton (av 20 000 av lundafotografen ). Båda projekten ska fortsättas. Vidare arbetar man med (1500-talshandskrift med 28 handkolorerade teckningar), , kartor och byggnadsritningar ur arkiv (330 st.) och (Kashgar) 1933–37. Följande är utvalt för digitalisering: Brev till (15 band), , versmanuskript, kinesiska akvareller 50 st. samt ett urval handskrifter (Jarringsamlingen och illuminerade österländska), Schubertsamlingen och . Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering har koncentrerat sina digitaliseringsinsatser på (http:// publications.uu.se/) med cirka 30 000 objekt (brev, föreläsnings- och publikationsmanuskript, rapporter, intyg m.m.) av hög internationell klass, vilket varit vägledande för valet. Den innehåller dokument från ett mycket stort antal märkespersoner i naturvetenskapens och medicinens historia från medeltiden . Även humanister och politiker är represente- rade. Samlingen publiceras löpande fritt tillgänglig på Internet. Katalogiseringsmodulen är datatekniskt avancerad, lättanvänd och utvecklad av enhet för digital publicering. Därmed finns förutsättningar för säkert långtidsbevarande. Ännu fortsätter dock bränning av cd-romskivor som säkerhetskopior. En likartad databas för bilder är under utarbetande. Bland handskriftssamlingens rariteter har tre utvalts för cd-romproduktion i tekniken Touch&Turn, som ger ett bläddringsbart visningsformat, bl.a. en 1300-talshandskrift av Eddan. Flera andra större och mindre digitaliseringsprojekt före- kommer i samverkan med andra institutioner, men de har ännu inte nått slutstadiet vad gäller teknisk utveckling eller fullskaleproduk- tion. Exempel: Carta , staden , , Dübensamlingens 1600-talsmusikalier, ett virtuellt museum och en universitetshistorisk bildsamling. Finans- ieringen av projekten sker vid sidan av ordinarie medelstilldelning för . Inom den pågående reproverksamheten sparas beställda digitaliserade avbildningar på eget datornätverk. GUB prioriterar digitalisering av efterfrågat material som kan skadas av för stor användning. Backup-kopior tas löpande med samma ambitionsnivå som för övriga system, och då ovanliga filformat används sparas även en kopia i TIFF- eller jpg-format. En uppskattning av kostnaden för arbetet (baserad på kostnaderna för Ostindie-materialet) är . GUB har digitaliserat cirka 10 000 sidor av arkiv. Hela Ostindie-beståndet vid GUB är digitaliserat, arbetet fortsätter med att skanna relevanta samlingar Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering vid andra arkiv. Därmed skapas ett sammanhållet virtuellt ostindiskt arkiv. Hela projekt omfattar cirka 20 000 sidor. Se Kvinnohistoriska tidskrifter. Tidskriften Framåt 1886–1889 är skannad i sin helhet 1 015 sidor. Ur för hemmet 1859– 1885 är 7 000 sidor skannade, 2 800 sidor återstår. Ur Rösträtt för kvinnor, utgiven av rösträtt 1912–1919 är cirka 600 sidor skannade ( samlingar/kvinn/digtid/) –14 består av cirka 3 000 sidor som beskriver det svenska samhället (emigrationsutredningen/start.html) och Århundrade består av cirka 550 sidor (samwebb/textarkiv/ellen_key/meny2key.html). Hittillsvarande skanningar har mest gällt äldre material utan upphovsrättsskydd. GUB har anskaffat programvara som stödjer administration av digitala upphovsrätter och har varit aktivt i ut- vecklandet av tjänster som också gör upphovsrättsligt skyddat material tillgängligt. GUB planerar att skanna in en väsentlig del av Svensk Historisk Statistik. Offert har lämnats, denna inskanning skulle göra ett efterfrågat och ibland svåråtkomligt material mer tillgängligt. Statistiken avses skannas numeriskt på så sätt att data kan importeras direkt till kalkylprogram. GUB har anskaffat god digital utrustning med kamera, flatbäddsskanner och filmskanner av mycket hög kvalitet. har genom depositionen av Kungl. bibliotek stora samlingar av äldre naturvetenskaplig litteratur. En del av samlingens äldre litteratur har digitaliserats genom REGNET , dock endast ett mindre urval av planscher ur speciellt värdefulla äldre naturvetenskapliga böcker. Önskvärt vore att digitalisera ett urval svåråtkomliga och värdefulla naturvetenskapliga böcker i sin helhet som till exempel i originalupplagan . Det svenska bokliga kulturarvet inom naturvetenskaperna bör också prioriteras i ett eventuellt nationellt digitaliseringsprojekt. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Härutöver har cirka 200 äldre ekonomiska kartor skannats in på Geobiblioteket. Urvalet har huvudsakligen byggt på efterfrågan. Kartorna är digitalt tillgängliga endast på Geobiblioteket men kan släppas på nätet efter viss bearbetning. Generellt gäller att 1) utan särskilda resurser är det inte möjligt att göra systematiska digitali- seringsinsatser och 2) digitaliserat material bör vara fritt tillgängligt på nätet. har inte genomfört några digitaliserings- projekt men vill framhålla att stöder projekt (se avsnitt 5.2.6). Digitaliseringen, som i huvudsak skett i form av bildskanning, har både fokuserats på att lyfta fram material ur egna samlingar och på att tillföra digitalt material ur andra arkiv (genom egen skanning eller via samarbetspartners). Tyngdpunkten ligger på förtecknat material för att enkelt kunna knytas till sökdatabaser. Generellt finns en inriktning mot norrländskt material (profil). Därtill en prioritering av material som är svåråtkomligt, efterfrågat och skyddsvärt (någon eller flera av faktorerna) och där inga legala hinder för digitalisering finns. Totalt rör det sig om ett 60-tal volymer om totalt cirka 20 000 sidor. Speciella projekt för att digitalisera ett urval av samiska ur- kunder, äldre böcker med norrländsk anknytning och delar av handskriftssamlingen pågår. Speciellt kan nämnas den satsning på tillgängliggörande av samiskt material som görs vid . På initiativ av (CeSam) och med stöd av mikrofilmas och skannas den unika samiska klippsamlingen i . Vid Demorafiska databasen () registreras kyrkböcker från samiska områden och vid Universitetsbiblioteket har ett projekt påbörjats som syftar till att digitalisera samiska urkunder. Universitetsbiblioteket () har deltagit i DAF- projektet (Digital arkivöverföring för forskning vid universitet och högskolor). De riktigt stora digitaliseringsinsatserna har skett Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering och sker vid DDB som sysslat med storskalig registre- ring av historiskt material fördelat över riket (folkbokföring, be- folkningsstatistik m.m.). Ambitionerna är att efterfrågat material ska göras tillgängligt via Internet. Frågan om långsiktigt bevarande är inte löst. Det finns ett stort behov av en svensk standard, kanske i form av gemensamma rekommendationer, rådgivning, eventuellt möjlighet till central lag- ring. I avvaktan på bättre lösningar sker lagringen i huvudsak på cd-rom. Digitaliseringsverksamheten bedrivs i huvudsak inom ramen för ordinarie verksamhet och den del som omfattar mer långsiktig digitalisering motsvarar cirka en heltidstjänst. KI är ansvarigt för (HB), ett medicinhistoriskt forskningsbibliotek eller snarare Bokmuseum med 23 000 titlar. De flesta är tryckta och den äldsta är . KI avser att påbörja digitalisering av delar av materialet och är därför speciellt intresserade av digitaliseringsfrågorna. Den övervägande delen av samlingarna utgörs av gåvor och donationer från namnkunniga svenska läkare , men flera värdefulla donationer av privata specialsamlingar tillkom även , däribland . Som en inledning till att nå ut och marknadsföra HB som ett internationellt föredöme för ett aktivt och levande medicin- historiskt bokmuseum med forskningsbibliotek, har HB lagt upp ett projekt för att presentera ett urval ur samlingarna i ett virtuellt bokmuseum. I redigerad form avses kommenterade katalogise- ringar, kompletterade med digitala bilder, läggas ut på Internet på en egen hemsida, och enligt planerna bli ett framtida elektroniskt bokmuseum av världsklass. Planer finns att genom ett nätverk även samarbeta med andra svenska bibliotek med liknande slumrande samlingar (t.ex. KVA, IVA, m.fl.) vars äldre veten- skapliga böcker kunde presenteras i detta elektroniska bokmuseum (se prospekt: Systema Naturae). Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Tekniska högskolan (KTH) Den äldre litteratursamlingen vid KTHB innehåller många rariteter och omfattar . Trots dess unika dokument är dess största tillgång dess accessions- visa uppställning som tillåter betraktaren att följa den teknik- historiska utvecklingen genom att vandra längs hyllraderna. Littera- turen finns endast tillgänglig genom kataloger för besökare. Medel saknas för en digital katalogisering. Endast en successiv digitalisering av noga utvalda monografier är ekonomiskt rimligt att tänka sig, då processen torde bli långsam genom valet av metod. Förutsättningen är att monografierna inte förstörs i processen. Urvalet av dokument torde följa dess betydelse för den teknikhistoriska utvecklingen, dess roll i landets övergång från agrart samhälle till industrialismen samt dess antikvariska attraktion. Urvalet måste också föregås av studier för att bestämma det enskilda dokumentets unika karaktär. Kostnader för digitalisering av ett urval dokument är starkt beroende av vald ambitionsnivå, dvs. frågan kan egentligen inte besvaras innan en förstudie har genomförts. För att bygga upp en egen digitaliseringsfunktion vid KTHB krävs resurser för urval, utrustning och lokalytor för digitalisering samt en flerårig insats av en eller två personer. Sammantaget torde kostnaden inte understiga , totalt 4–. Finansieringsmöjligheter saknas helt . Enskilda dona- torer torde vara intresserade av att bidra till delar av denna ut- veckling under förutsättning att de ekonomiska frågorna kring infrastrukturen kan lösas. Det är en uppgift som inte ligger inom KTH:s möjligheter och uppdrag. har tagit initiativ till ett projekt rörande elektronisk lagring av viktigare litterära verk och viss annan litteratur. Frågan har utretts av professor , , och RJ har beviljat till projektet för ett pilotprojekt . Följande bygger på den projektbeskrivning som tagits fram. Litteraturbanken bör bedrivas som ett samarbete mellan flera svenska aktörer som har arbetat med verksamhet som faller inom Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Litteraturbanken ska vara en organisatoriskt och ekonomiskt självständig enhet, och konstrueras som ett samarbets- projekt mellan tre organ med nationellt ansvar för olika områden: Kungl. , Språkbanken vid och (). Verksamheten bör ledas av en före- ståndare vid huvudredaktionen, som förläggs till . Denne är underställd en styrelse med representanter för de samarbetande institutionerna, forskarvärlden, folkbibliotek m.m. Litteraturbanken ska publicera digitala slutversioner av svenska skönlitterära verk och viss humanistisk litteratur. Den ska vara ett gemensamt nationellt initiativ vars verksamhet ska vara oberoende av enskilda universitets tillfälliga prioriteringar. Verksamhet av denna typ pågår i andra länder, men har inte fått nationell omfattning och samordning i . Litteraturbankens uppgift är att vara en kulturhistorisk och litterär resurs för forskning, under- visning och folkbildning. Dess målgrupp ska vara forskare, högskolestuderande, gymnasister och litterärt allmänintresserade. De verk som publiceras inom Litteraturbanken ska förses med introducerande och kommenterande material för att fungera pedagogiskt. Materialet ska vara textuellt kvalitetssäkrat och publi- ceras i fulltextversioner. Litteraturbankens huvuduppgifter ska vara att samla in, arkivera och publicera material, samt göra det möjligt för användare att arbeta med det. Den ska också fungera rådgivande för liknande projekt. De digitala slutversionerna består dels av sådana som kan hämtas från förlag, vetenskapliga textutgivare och viss publicering på Internet, dels sådana som kan skapas genom digitalisering av tryckta utgåvor (textkritiska utgåvor eller originaltryck). Litteraturbanken omfattar däremot inte material som enbart har publicerats på Internet, inte s.k. e-böcker och inte heller digitala författararkiv (arbetsversioner etc.). Litteraturbanken ska vara gratis och icke-kommersiell. Insam- lingen av upphovsrättsligt rättsligt skyddat material bygger på att det ställs till Litteraturbankens förfogande på frivillig basis. Insamlingen av författarrättsligt fritt material bygger främst på egna initiativ från Litteraturbanken. Publiceringen sker via Internet. Verken ska länkas till den nationella biblioteksdatabasen . Den digitala publiceringen inom Litteraturbanken kan ske på flera nivåer, och varje verk bör om möjligt göras tillgängligt i flera format. Produktion av tryckta böcker (via s.k. Print-On- Demand) är dock inte aktuell. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Litteraturbankens verksamhet startas i form av ett pilotprojekt som omfattar publicering dels av verk som föreligger i digital form, dels digitalisering av redan tryckta verk (textkritiska utgåvor, äldre och nyare verk i originalutgåvor). Projektet löper och är avsett att prova ut de tekniska och pedagogiska lösningar som ska användas. Till Litteraturbanken förs den digitala utgåva av C J L som tagits fram i regi. Projekt () är en databas med digitala utgåvor av äldre svensk och annan nordisk litteratur. Projektet startade och bedrivs som ett ideellt projekt av intresserade frivilliga medarbetare i en studentförening. Texterna digitaliseras och görs tillgängliga kostnadsfritt via Internet. ryms där 300 titlar i digital text och drygt 100 titlar i digital faksimil. De senare omfattar 300 volymer med 145 000 inskannade sidor ur böcker och tidskrifter, varav 45 000 sidor utgörs av första och andra utgåvan av familjebok. Data- basen innehåller också verk av bl.a. av , , och .