sou · GRB390d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Slutligen nämndes diffusa aktörer i näringslivet: Önskemål från olika krafter i näringslivet. (nr 478). Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt De idéer som uppkom utifrån/externt uppkom mer konkret på exempelvis följande sätt: Personerna från de utvalda miljöerna pekade t ex. på staten, projektledaren och dialoggruppen. Svaren om idéernas externa källor varierade mycket. En svarade Microsoft och (nr 6). En nämnde studieresor: Uppslaget kom från , där ett gäng boråsare varit på konferens. Först tillämpades idén bland skolledare i och sen tog 7–9-skolan över (nr 37). En pekade på trender: Vi märker att samhällsklimatet har hårdnat och ville göra något åt det (nr 4). Medborgarna i kommunen var en viktig källa: Av alla skolbarns föräldrar eller av några drivande föräldrar (nr 27). EU-pengar som katalysatoraktörer hade tipsat om fanns också: Dels genom att andra skolor sökt EU-pengar och att vi blev kontaktade av en konsult som visade ett alternativ (nr 41). Statliga kontrollorgan ska icke förglömmas när det gäller idégenerering: Arbetsmiljö- inspektionens tillsynspersonal (nr 42). Likaså var universiteten viktiga: Forskardialog (nr 61). Analys av det internationella samtalet var också en källa: Ursprungligen från internationella överenskommelser om färdriktningen beträffande skolgången för personer med funktionshinder (nr 92). Fackliga överens- kommelser stimulerade också: Centralt avtal (nr 120). Kommuncheferna pekade på konsulter: tillsammans med , framför allt konsulten (nr 602) eller nationella satsningar: (nr 353) Näringslivs- och turistcheferna pekade på akademin som källa till idéer. Ett bland flera exempel var: Vid en träff med representanter för högskolan i (nr 408). De idéer som upplevdes ha uppkommit på annat sätt uppkom mer konkret på exempelvis följande sätt: Personer från de valda miljöerna pekade ofta på medborgarna i kommunen: Från en förälder när vi skulle diskutera hur vi skulle lösa platsbristen på vår förskola under ett möte med föräldrarådet (nr 21). Notis av omvärldsinformation via massmedia var också en källa: Jag läste en tidningsartikel där vuxna dyslektiker berättade om sina hemska skolår (nr 52). Kommuncheferna pekade på entreprenörer som idégivare: kom från Rockparty och , dvs.. några drivande personer som var/är verksamma där (nr 341). Andra pekade på analys av andra kommuner: Genom kontakter med andra kommuner (nr 308). Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Även näringslivs- och turistcheferna pekade på dialogen mellan kommuner: Genom diskussioner kommunerna emellan (nr 414). Flera av svaren pekade på att respondenterna själva var källan till idéerna: Då jag tillträdde min tjänst (nr 430). 5.6.7Vilken betydelse har innovativa processer? Vad hade de satsningar eller den förnyelse vissa av personerna angav i fråga 1 betytt? Flera tycker att det blivit bättre arbetsmiljö/delaktighet för både personal och barn/elever. Många pekar också på bättre resultat/ökat engagemang/mer aktivitet hos barnen/eleverna. Här följer några exempel på de svar som gavs som svar på frågan om vilka effekter och vilken nytta innovativa processer leder till. En person från de valda miljöerna pekade på att vi har lyckats bibehålla en lugn och avspänd atmosfär med relativt få barn inomhus åt gången och mycket frisk luft och naturupplevelser för barnen. Bra kvalitet trots 21 barn på en avdelning (nr 21). En person skrev: Personalen upplever det positivt med sammanhängande ledighet – vi har lagt en del flyttid i systemet vilket ger möjlighet för ordinarie personal att gå in vid kortare ledigheter. Minskat timvikariebehov (nr 35). Flera beskrev framsteg i undervisning: Bättre språk hos eleverna. Utökad förmåga till empati. En välvårdad skola där man tar ansvar. Större kännedom hos elever om vad som sker utanför skolan (nr 60). Någon var mycket entusiastisk: Enormt mycket. Barnens utveckling och lärande dokumenteras bättre. Föräldrarna får insikt om att förskolan inte bara är barnpassning. Personalens engagemang och trivsel har ökat, liksom kompetensen. Barnen motiveras bättre till utveckling, lärande och trygghet (nr 66). Kvalitetsvinster nämndes: Säkrare pedagogisk bedömning. Bättre utvecklingssamtal med föräldrar (nr 87). Förändring av mentala kartor var också en vinst från innovativa processer: En ny syn på elever med problem. Samsyn i organisationen. Bättre samarbete mellan de olika enheterna. Ny syn på hur jobbet skall göras (nr 82). Allmänna vinster på flera fronter lyftes också fram av personerna i de utvalda miljöerna: Mindre övertid, bättre struktur, ökat ansvar för medarbetarna att planera sin verksamhet (nr 120). Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Enligt kommuncheferna i de utvalda miljöerna handlar det främst om att tillsammans tänka nytt och sträva mot samma mål, ett ökat engagemang och bättre kvalitet: Mindre sjukskrivningar. Bättre kontinuitet och kvalitet. (nr 604). Satsningarna har också gett ökad tillväxt i form av viss inflyttning alternativt hävd utflyttning och nyföretagande. Marknadsföringsframgångar var en del av detta: Givit kommunen stor uppmärksamhet såväl nationellt som internationellt. Har satt på kartan! (nr 602). Förbättrad tjänstekvalitet nämndes: Bättre inlärningsförmåga samt psykisk och fysisk hälsa bland eleverna (nr 398). Relationen chefer/medarbetare hade förbättrats: En gemensam referensram och värdegrund har byggts upp. Ledarna har synliggjorts och deras roll i förhållande till medarbetarna tydliggjorts och stärkts (nr 396). Ytterst konkreta resultat blandades ibland med mer diffusa sådana: Fler invånare, starkare ekonomi, tydligare ledning och större framtidstro (nr 327). Några pekade på förbättrad kompetens: Metodiskt och engagerat arbete. Bredare kunskaper och bättre förståelse. Insikt om omvärldsbevakning. (nr 303). Känslomässiga förändringar fanns med bland flera svar: Ökad självkänsla och stolthet. Positiv förstärkning av den bild som kännetecknar vår kommun (nr 376) Enligt närings- och turistcheferna har satsningarna ofta lett till bättre samarbete, ökad samhörighet och ökat engagemang. Givetvis nämner man även ökad tillväxt i form av nya jobb och etableringar följt av inflyttning. Vidare syns att det blivit fler utbildnings- möjligheter och stärkt intresse för dessa, samt att kännedomen om kommunen blivit större. Mentala kartor och känslor var inte sällan en vinst från innovativa processer: Många invånare känner numera att har framtidstro och vill engagera sig (nr 471). Framsteg i internationell konkurrens om attraktiva evenemang nämndes: Satsningen på har inneburit att konkurrerar med , , m.fl. stora europeiska städer om megaevenemang, konserter och kongresser (nr 474). Konkreta data förs ibland fram: Att den negativa befolkningsutvecklingen har vänt (nr 437). Några pekar på framsteg i visionära projekt: Förstudie av ett gymnasium (nr 521). Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt 5.6.8Vilka faktorer underlättar respektive försvårar? I enkäten till kommunerna listade vi ett antal faktorer och bad respondenterna kryssa i om respektive faktor hade underlättat eller försvårat den innovativa process de själva angav tidigare i enkäten. De hade också möjlighet att kryssa i alternativen att faktorn både har underlättat och försvårat samt alternativet att det vare sig har underlättat eller försvårat. Dessutom fanns alternativet vet ej/finns ej. Det visade sig att de faktorer som har underlättat arbetet kan delas in i fyra grupper. De viktigaste faktorerna är eldsjäl, personalens engagemang, personal med speciella kunskaper, intern- eller fortbildning samt det administrativa ledarskapet. De näst viktigaste faktorerna upplevs vara kunderna/medborgarna/ brukarna, attityder, möjligheter att avsätta tid, informationssök- ning, verksamhetens organisation, ekonomiska resurser, bok/ forskningsrapport/tidskrift, företag i omvärlden samt nyanställd med ny aktuell utbildning. Bland de faktorer som inte upplevdes underlätta innovativa processer fanns statliga organ, kommunens egen FoU-enhet (finns dock sällan) samt lagar och regler. Det är intressant att konstatera att de fyra viktigaste faktorerna (eldsjäl/speciella kunskaper/engagemang/administrativa ledningen) kan ses som interna aspekter på en verksamhet. Först på femte plats kommer det politiska ledarskapet. Samspelet med högskolan förefaller mindre välutvecklat och denna faktor kom först på åttonde plats i rangordningen. De interna förhållandena i en verksamhet förefaller således avgörande för innovativa processer i kommunerna. Se tabell 11. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Den grad med vilken olika faktorer har underlättat för innovativa processer (%) En speciell eldsjäl internt Personal med speciella kunskaper Administrativa ledningen/ledarskapet Politiska ledningen/ledarskapet Möjligheter att avsätta tid Kontakt med universitet/högskola Kunder/medborgare/brukare Bok, forskningsrapport, tidskrift En nyanställd med aktuell utbildning Statligt organ av någon sort Egen forskning och utveckling (FoU) Interna föreskrifter – vad man får göra Vilka faktorer är då försvårande? Högst på listan kommer ekonomiska resurser och vi antar att de avser brist på sådana. Därefter följer lagar/regler och attityder. I nästa grupp finns verksamhetens organisation samt föreskrifter om vad man får eller inte får göra. Det fanns också exempel på faktorer som både underlättar och försvårar. Vi vet inte om de avser att faktorn gör det på en och samma gång, eller om faktorns olika karaktär vid olika tillfällen är det som avgör. Hur som helst pekade man på verksamhetens organisation samt på attityder. Man kanske kan dra slutsatsen att dessa faktorer, beroende på hur de förhåller sig, i hög grad inverkar Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt SOU 2003:90 på den innovativa aktiviteten. Även skriverier i media och kunder/brukare/medborgare fanns högt på denna lista. 5.7Hur bra anser sig kommunerna vara på att stimulera tillväxt? Uppfattningarna om hur bra kommunen är på att stimulera företagande och tillväxt varierar kraftigt. I 4 av de utvalda kommunerna ansåg kommunchefen att de är mycket bra medan kommuncheferna i 7 kommuner svarade inte så bra. Det är svårt att tolka svaren, eftersom de antingen kan ha att göra med reella situationer (en expertgrupp skulle kunna göra en sådan bedömning) eller om det har att göra med graden av antingen ödmjukhet eller upplevt prestationsgap. Man kan också konstatera att kommunchefernas svar inte alltid överensstämmer med näringslivs- eller turistchefernas. I de fall där svar inkom från en näringslivs- eller turistchef visade sig att svaren skiljde sig i 6 av de 20 kommunerna. I ett fall ansåg kommunchefen att man var mycket bra medan näringslivschefen skrev inte så bra. Se tabell 12. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Upplevd skicklighet att stimulera tillväxt. kommunen är på att kommunen är på att Vi bad kommunerna också om information gällande hur mycket pengar de satsade på att stimulera tillväxt. Det visade sig vara svårt att tolka dessa data. Vi kan dock nämna att en av de sårbara kommunerna (Jernköping) satsade 2 miljoner för detta. Det kan jämföras med en av de mindre kommunerna med starkt varumärke (Skutan) som satsade hela 10 miljoner på att stimulera tillväxt. De större kommunerna satsade förstås betydligt mer. Vad i detta som är egna pengar eller t.ex. EU-medel framgår inte. Det känns angeläget att stärka forskningen om när satsade medel på tillväxt skapar mest värde för pengarna. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt 5.7.1Vad upplevs som det största tillväxtproblemet? En fråga till näringslivs- och turistcheferna löd: Vad anser du är det största problemet när det gäller att stimulera företagande och tillväxt i din kommun? Här följer en sammanfattning av vad några av dem hos de utvalda kommunerna svarade: Den kommunala strukturen, dvs.. förvaltande rollen som mål för verksamheten. Brist på entreprenörer och riskkapital. Få direkta verktyg. Vi verkar mest stödjande. Brist på engagemang och tid hos företagen. Attityderna till privat företagande. Brist på ekonomiska resurser. Sannolikt tillgång till riskkapital, men även tid att samarbeta, tid att verksamhetsutveckla, tid att produktutveckla osv., samt attityd till varandras Boendes rädsla för förändringar vid utvidgning av befolkningen eller skapande av nya företagsområ– veksamhet/osäkerhet/otydlighet hos den Vi skulle behöva mer ekonomiska resurser för olika projekt, t.ex. för att få igång samarbeten, nätverk En negativ attityd till företagande dominerar hos Man söker hellre tryggheten i en anställning hos det dominerande företaget i Kommunen är en för liten enhet för att göra något aktivt utöver att tillhandahålla en god infrastruktur och goda boendeförhållande (inkl skola, omsorg). Att stödsystemet är oflexibelt och inskränkt . Företagsklimatet i kommunen. Att få företagen att tänka nytt. omvärldsanalys och dåligt kunnande. Tillgång till riskkapital samt lagstiftningen kring hur privat riskkapital hanteras. Om vi kombinerar dessa svar med sammanställningen ovan och nöjer oss med att peka ut de kommuner där kommunchefer och näringslivschefer gör en likartad bedömning framträder ett Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt I de kommuner där skickligheten att stimulera tillväxt betecknas som Inte så bra finns dålig ekonomi, hög sårbarhet och ingen större stad. Tillväxtproblemet anges särskilt vara attityder till det privata företagandet. De kommuner som tilldelas epitetet Mycket bra kännetecknas av de inte utgör kommuner med stor befolkning eller hög sjukfrånvaro. De förenas i bedömningen av att det största tillväxtproblemet har att göra med entreprenörskap. Samma fråga ställdes till näringslivs- och turistchefer i övriga kommuner. Hur bra anser de att sin kommun är på att stimulera företagande och tillväxt? God kontakt, bra samarbete och bra företagsklimat nämns som kommentarer bland dem som svarat Mycket bra eller Bra. De nämner även ofta specifika insatser, t.ex. Tillväxt 2000 och skapandet av näringslivscentra. I var man positiv: Vägen mellan företag och politiska beslutsfattare är i regel kort. Även gav positiva signaler: Klimatet i kommunen är oerhört positivt till privata initiativ. Avknoppning är vanligt. pekade på relationer och samverkan: Kommunen är en nätverksbyggare och hjälp i kontakter vilket är särskilt viktigt i en kommun med många små företag. Bland dem som svarat Inte så bra eller Definitivt inte bra finns kommentarer som att samarbetet är dåligt, att det råder brist på resurser och att det saknas en övergripande strategi. Vi vill inte avslöja vilka kommuner som svarat vad i denna känsliga fråga. En kommun, som vi kan kalla Lilla Ängen svarade: Bristande förtroende mellan politiker och företagare, långa beslutsvägar. Flera kommuner hade inte ens någon person som arbetade med tillväxtfrågor på allvar. En kommun, som vi kan kalla Lamellerud gav svaret: Tyvärr har vi ingen näringslivsfunktion förutom kommunchefen, och han har ju annat på sitt bord. Här följer några exempel på kommentarer från övriga kommuner: Inga nätverk, kulturen är att man ska klara sig själv. Låg arbetslöshet = låg motivation. Dålig respons från företagen för att stimulera avknoppningar. En allmänt spridd, men missvisande, negativ självbild av möjligheterna till företagande och tillväxt i kommunen. De reella förutsättningarna är goda men görs inte alltid synliga i den utsträckning vi hade önskat. Den stora av Näringslivets vänner-organisationer, t.ex. , , föreningar etc., alla med sina egna (och Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt välvilliga) mål – som dock krånglar till det för den enskilda företagaren som riskerar att gå vilse eller vilja vara med i för många sammanhang. Att kommunalskatten är hög. Att lägger ner akut– sjukhuset, nu är det till närmsta sjukhus. Den kommunala byråkratin (t.ex. vad gäller bygglov och andra tillstånd). Förlegat tänkande och stelhet hos politiker och beslutsfattare. Bruksortskulturen – man har alltid kunnat få anställning på något av de stora företagen. För ensidig näringslivsstruktur, för få tjänsteföretag. Förväntan att kommunen skall vara ensam motor. Osäkerhet om framtida regler och skatter för små företag. Det talas mycket om brist på kapital, tid och engagemang, samt de små företagens ovilja att växa. Andra problem som många nämner är bruksmentaliteten i industrisamhällena och arbetskraftsbehov som inte kan tillfredsställas (på grund av låg arbetslöshet, låg utbildningsnivå etc.). Vanliga kommentarer är också dålig mark-, lokal- och bostadstillgång, samt brister i infrastrukturen. Vidare påpekar en del attityden till företagande som ett problem, och att det inte finns någon som bygger upp samverkanskanaler. 5.7.2Vad ansåg tillväxtföretagen om tillväxtproblemen? Vi frågade även företagen om tillväxtfrågorna. Här följer en del av resultatet från den enkäten. Tillväxtföretagen valdes ut som två grupper. Vi valde företag inom samtliga branscher. Urvals- kriterierna i första gruppen var mycket hårda. Soliditet skulle vara större än i kombination med att företaget haft en resultatförändring större än det senaste bokslutet (som var 2000/2001). Dessutom skulle de ha en omsättningsförändring större en . Detta är mycket höga prestationstal. Totalt i fanns endast 1 512 företag som matchade dessa tillväxtkrav, enligt PARs register. Tillväxtföretagen i den andra gruppen skulle ha haft en resultatförändring på –mellan de senaste 2 boksluten. Det var för att minska lite på kraven jämfört med den första gruppen. Den andra gruppens företag skulle också ha en omsättningsförändring på . I den andra gruppen skulle Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt företagen ha minst 100 anställda. Skälet var att fånga upp företag som vuxit . Den första gruppen handlar som framgår om företag som haft stark tillväxt mellan . Det kan betyda tillfällig tillväxt. Vidare handlade urvalet bara om aktiebolag och om bolag som lämat in en korrekt redovisning. Man ska därför tolka data efter vad de är. Här ska inte avslöjas hela resultatet från studien av tillväxtföretag som utredningen gjorde. Men vi vill visa en tabell över vad VD i företagen anser vara de svåraste problemen. Svarsalternativen var Ett mycket stort problem, Ett stort problem, Ett mindre problem samt Vet ej/Ej relevant. I tabell 13 har vi slagit ihop de två förstnämnda. Tillväxtföretagens syn på de svåraste problemen (%). Att lyckas med marknadsföringen Betala skatter och avgifter Att få fram nya innovativa produkter Beakta lagar och regler Driva olika projekt på ett bra sätt Skapa en innovativ miljö i företaget Att förstå kunden/marknaden Utveckla den teknik man vill få fram Design av produkt eller tjänst Tillmötesgå krav från moderbolag/koncern Det är tankeväckande att de viktigaste problemen som nämns är svåra att relatera till den lokala eller regionala miljön med ett undantag, nämligen skatter och avgifter. Här kan det finnas utrymme för nya arenor för innovativa processer. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt En annan fråga till tillväxtföretagen var: Kan du ge något exempel på innovativ process som har drivits av din kommun – och som varit intressant för ert företag? Dessvärre kunde av företagens VD:ar peka på någon sådan. Å andra sidan hade de själva inte bidragit särskilt mycket. Vi ställde följande fråga: Kan du ge något exempel på innovativ process med betydelse för en kommun eller regionen där ditt företag varit initiativtaggare eller drivande ? av företagen kunde ge något sådant exempel. Läsaren får själv bestämma hur dessa svar ska tolkas i ljuset av hur näringslivs- och turistcheferna såg på problemen att skapa tillväxt. Övriga data från tillväxtföretagsstudien återkommer vi till. Vi återkommer också till andra analyser av tabell 14. Man kan ju t.ex. ställa frågan vad för typ av forskning satsar på med syfte att gynna tillväxten och sedan jämföra det med vad växande företag – vårt framtida hopp – själva anser är de största problemen. Avslutningsvis kan vi berätta vad tillväxtföretagen ansåg om kommunernas tillväxtarbete. Frågan löd: Hur bra anser du att den eller de kommuner (där ditt företag är verksamt) är på att stimulera företagande och tillväxt? Se tabell 14. Tillväxtföretagens syn på kommunernas tillväxtarbete. 5.7.3Vilka tillväxtteorier arbetar kommunerna efter? Till näringslivs- eller turistcheferna i de utvalda kommunerna ställdes frågan vilka tillväxtteorier de arbetar efter. 10 av de 20 utvalda kommunerna lämnade ett svar från att de arbetar efter en speciell teori. 6 kommuner sa att de inte hade någon teori och 4 kommuner svarade inte. Se tabell 15. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Frågan om utvalda kommuner arbetar efter en viss tillväxtteori. Arbetar kommunen efter någon Vilken karaktär hade då kommentarerna till deras svar? Man kan konstatera att de med teori avser många olika saker. avses en teoretisk modell. avses ett koncept eller en metod, ofta från ett konsultföretag. avses en slags idé om hur olika faktorer påverkar varandra. Här följer svaren: Utveckla befintligt näringsliv. Fler företag, fler arbetstillfällen, fler turister och fler invånare skapar tillväxt. Vi söker vägen framåt genom gemensam styrning av vårt samhälle; politiker, tjänstemän och Man lockar boende med närheten till havet. Hoppas få en tillväxt/utveckling av Jernköpings Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt SOU 2003:90 Vi arbetar med ett logistikkluster som Tygköping kommun tagit initiativ till Att växa lagom snabbt som god boendeort och främst ge utrymme för mindre personalintensiva regional- och klustermodell är viktig, om inte allenarådande. erfarenhetsmässigt baserad praktik. Skapa en god miljö för företagen – attraktivitet, närhet, god service. Förutsättningar för tillväxt skapas bäst genom en bra attityd till näringslivsklimatet i kommunen. Detta är inte platsen att i detalj analysera valet av teorier. En direkt notering är att inte internationellt sett så spridda teorier om place marketing finns med. Vidare kan man tolka en del av de angivna teorierna snarare som analysfilter av spåren från utvecklingsarbete (t.ex. teorier om kluster), snarare än teorier om de mekanismer som skapar dessa spår. Vidare kan utifrån även de övriga kommunernas svar noteras att t.ex. Porter används flitigt och att han representerar en tämligen traditionell syn på vilka omvärldsfaktorer som inverkar. Kanske stämmer den med den verkliga världen? Kanske stämmer den mindre bra? Vi tror det för del är viktigt att penetrera denna fråga och vi ser fram mot samverkan med intresserade i kommuner och regioner. I underlagsrapporten finns en omfattande tabell över alla näringslivs- eller turistchefers svar på frågan om tillväxtteorier. Här nöjer vi oss med några exempel på vad som framkom. Om man ser till alla svaren från näringslivs- och turistcheferna förhåller det sig så att 92 personer säger att man arbetar efter en teori, 62 arbetar inte någon teori och 139 gav inget svar. I vissa fall har vi fått in två svar från samma kommun där en säger sig arbeta efter en teori och en inte gör det. Kanske pratar inte näringslivschefer, turistchefer och kommunchefer med varandra i dessa frågor? I dessa fall har vi tolkat det som att kommunen arbetar efter en teori. Vår övergripande slutsats är att förvånansvärt många – som sagt 92 kommuner – säger sig arbeta efter en medveten teori om tillväxt. Frågan om hur detta sker och om teoriernas kvalitet kan vi dock inte besvara inom ramen för den tid vi har i undersökningen. Här följer några exempel på svar från övriga kommuner: Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Tillväxt 2000 (Ahrens Rapid Growth) och teorier för kluster