sou · GRB391d13 · 2004-01-01 00:00:00 — För de äldre (och deras anhöriga/närstående) som har ekonomiska möjligheter kommer det att växa upp en privat sektor där man kan köpa insatser för att tillgodose behov som inte kan tillgodoses inom ramen för det offentliga åtagandet. Det kan gälla t.ex. service- insatser i hemmet och hälso- och sjukvård. Det är svårt att se hur behov som inte omfattas av lagstiftningen och aktuella beslut om resurser ska hanteras, då detta kan förändras med kort varsel. Även i detta scenario kan ett grundläggande krav vara att andra samhällssektorer enligt lag har ett ansvar för att deras verksamhet kan nyttjas av alla medborgare oberoende av t.ex. ålder och funktionshinder. Som exempel kan nämnas krav på kollektiv- trafik, boende och tillgänglighet när det gäller miljöer och infor- mation. Detta är möjligt att ordna när det gäller myndigheter och vissa andra verksamheter som är lagreglerade. En fråga är dock om denna lagstiftning kan vara mer långtgående i sina utfästelser än lagstiftningen inom vård och omsorg, dvs. ställa hårdare krav på dessa myndigheter och verksamheter att klara åtaganden oavsett Vägar till framtidens vård och omsorg om äldre – fyra scenarier t.ex. ekonomisk situation. Det är också tveksamt om detta går att tillämpa inom näringslivet. Osäkerheten om vad som ingår i det offentliga åtagandet medför att den enskilde själv tar ansvar för att ordna så att han eller hon kan få hjälp om och när behov upp- kommer. Det kan ske genom att den enskilde t.ex. tecknar en för- säkring och/eller sparar för att kunna klara av att finansiera behov av hjälp under ålderdomen. Sparandet påbörjas och försäkrings- tecknade sker tidigt i vuxenlivet för att klara av att bygga upp en ekonomisk reserv med begränsade insatser. I Socialtjänstlagen finns en motsvarighet till socialnämndens yttersta ansvar enligt den nu gällande socialtjänstlagen. Huvuduppgiften för politikerna är att ställa ekonomiska resurser till förfogande för olika samhällssektorer som sedan handhas av experterna. Det kommer att ställa stora krav på prioriteringar mellan olika samhällssektorer och åldersgrupper. Politikerna kom- mer att utsättas för stora påtryckningar under budgetarbetet av företrädare för såväl olika professioner som för olika intresseorga- nisationer för att just deras område eller målgrupp är viktigast. Prioriteringarna inom vård och omsorg om äldre görs slutligen av politikerna i samband med beslut om budgeten. Grun- den för prioriteringarna finns i lagstiftningen. Det är sedan de professionella yrkesutövarna som gör prioriteringarna med ut- gångspunkt i lagstiftning, vetenskap och beprövad erfarenhet samt tillgängliga resurser. De professionella yrkesutövarnas priorite- ringar kan avse såväl grupper som individer. Den enskildes rättssäkerhet är begränsad då han eller hon inte har rätt till några särskilda insatser eller kvalitet på insatserna. Rättssäkerheten är beroende av de professionella yrkesutövarnas sätt att tillämpa vetenskap och beprövad erfarenhet inom ramen för tillgängliga resurser. Risken för subjektiva bedömningar är större än i scenarierna Juridiska vägen och Politiska vägen beroende på att insatser och kvalitet inte är preciserade. Det finns vissa möjligheter att ta hänsyn till speciella omständigheter i det enskilda ärendet. Den enskilde kan inte överklaga den professionella yrkesutövarens bedömning och beslut. Det finns däremot möjligheter att klaga när man anser sig felbehandlad. Den enskilde bör få vård och omsorg så snart möjligt med hänsyn tagen till prioriteringar samt vetenskap och beprövad erfarenhet. Utrymmet för lokala och regionala variationer är stort när det gäller de politiska besluten. Det finns goda möjligheter att ta hän- syn till regionala och lokala förutsättningar när det gäller både Vägar till framtidens vård och omsorg om äldre – fyra scenarier behov och resurser. De professionella yrkesutövarna har däremot att, med utgångspunkt i reglerna för prioriteringar, tillämpa veten- skap och beprövad erfarenhet inom ramen för de ekonomiska resurserna. Det offentligas möjligheter att erbjuda och verkställa beviljade insatser påverkas i vissa situationer av tillgången till personal. Det är ganska stora skillnader över landet när det gäller tillgång till personal med rätt kompetens. Ansvariga för både planering och genomförande av vård- och omsorgsutbildningar på både gymna- sienivå och högskolenivå försöker anpassa utbildningarna efter efterfrågan. Den varierar med den ekonomiska situationen och mellan olika delar av landet. Det offentliga har ansvar för att tillgodose någon form av miniminivå av vård och omsorg om äldre, vilket ger den enskilde vård och omsorg på denna nivå. Den enskilde har inga rättigheter och det offentliga inga skyldigheter utöver denna nivå. Det är de professionella yrkesutövarna som har att bedöma behov av vård och omsorg i det enskilda fallet utifrån tillgängliga resurser och vetenskap och beprövad erfarenhet. 6Vad skulle de fyra scenarierna betyda för olika människor? Ytterst handlar frågan om det offentliga åtagandet givetvis om vilken vård och omsorg som enskilda människor kan få – eller inte få för att få sina behov av vård och omsorg tillgodosedda. I det följande beskrivs situationen för fyra äldre personer i behov av vård och omsorg. Efter varje beskrivning följer en kort redovisning av vilken vård och omsorg som personerna skulle kunna få inom ramen för de olika scenarierna. är (född ) och ensamstående. Hennes sambo avled . Fram till pensioneringen arbetade både och hennes sambo som lärare inom gym- nasieskolan. har alltid läst mycket och trivs ute i skog och mark. Vägar till framtidens vård och omsorg om äldre – fyra scenarier har tre barn, varav två från ett tidigare äktenskap, och sju barnbarn. Äldsta sonen är (född ) och bor i ett samhälle ett par mil bort. Dottern , (född ), och yngsta sonen , (född ), är bosatta i uni- versitetsstaden från . Dotterdottern , (född ), är med man och tre barn, (född ), (född ) och (född ), bosatta i samma kvarter som . Efter sambons död har flyttat från den villa där hon och sambon bott under till en trerumslägenhet i X-köping. När bodde i villan bodde den äldsta sonen i samma samhälle, men i ett annat område. Lägenheten är belägen i ett hus med hiss och hygienutrymmet är stort och inrett med dusch. Det finns allmänna kommunikationer till samhället där sonen, gamla vänner och grannar bor kvar. Hon har inte hunnit bygga upp så många nya relationer i sin nya närmiljö. drabbades av bröstcancer, vilken behand- lades med bra resultat. gick hon därefter på kontroller. I övrigt har hon i allt väsentligt varit frisk, men bytte en höftled . har känt sig deprimerad. tog hon kontakt med Vårdcentralen för att få hjälp. Innan hon hinner göra läkarbesöket som bokats vid telefon- kontakten drabbas hon av stroke. Det är dotterdottern som hittar henne. Hon åker med ambulans till sjukhuset i storstaden . Diagnos ställs och behandling sätts in . flyttas hon över till sjukhuset i X-köping för fortsatt behandling och rehabilitering. är halvsidigt förlamad och har afasi. Hon verkar förstå det som sägs men kan inte tala själv. på sjukhuset med rehabilitering kan små framsteg ses när det gäller rörelseförmågan. Barn och barnbarn med familjer har varit på besök. Anhöriga och personal är överens om bedömningen att de intellektuella funktionerna inte har skadats. I samtal med barnen och dotterdottern har gett uttryck för att hon vill hem till sin lägenhet. Hon vill inte flytta till ett särskilt boende. Vårdplaneringen, som påbörjats redan på stora sjukhuset, fort- sätter. Det konstateras att har omfattande behov av vård och omsorg. Hon behöver hjälp helt eller delvis med personlig om- vårdnad som hygien, på- och avklädning, toalettbesök och intag av Vägar till framtidens vård och omsorg om äldre – fyra scenarier mat och dryck. Hon behöver också hjälp med serviceinsatser som t.ex. inköp, tvätt, matlagning och städning. Rehabiliteringen be- höver fortsätta i syfte att förbättra både rörelse- och talförmåga. Även om inte blir helt återställd kommer även mindre framsteg att betyda mycket för hennes möjligheter att klara sig själv. Ett första mål är att hon ska kunna äta själv. har också behov av sociala kontakter, vilket hon just nu har svårt att själv tillgodose. har varit med om tre händelser som har förändrat hennes liv i grunden. Hon blev änka, hon har flyttat från hus och närmiljö och hon har drabbats av allvarlig sjukdom som åtminstone på kort sikt innebär stora funktionshinder och behov av vård och omsorg. Hur kan få vård och omsorg enligt de fyra scenarierna? Juridiska vägen: Enligt Lagen om äldreomsorg kan få hjälp med personlig omvårdnad omfattande sam- manlagt . Detta arbete utförs av undersköterskor under ledning av en sjuksköterska. När man har så omfattande behov av personlig omvårdnad kan också beviljas hjälp med service- insatserna städning , tvätt var- annan vecka, inköp samt hjälp med att värma mat . Det är däremot inte möjligt för att få stöd med sociala kontakter, då den enskildes rätt till insatser i princip enbart omfattar praktisk hjälp till den enskilda personen och i vissa fall hushållet. Enligt Hälso- och sjukvårdslagen kan få rehabilitering inom dagvården . Insatserna utförs av vårdpersonal under ledning av arbetsterapeuter, sjukgymnaster och sjuksköterskor. görs en prövning av om in- satserna ska fortsätta. Politiska vägen: Enligt Socialtjänstlagen kan beviljas hjälp med såväl personlig omvårdnad som serviceinsatser. behov av hjälp med personlig omvårdnad bedöms omfatta fördelade på sex tillfällen. I detta skall ingå möjligheten att komma ut . När det gäller serviceinsatser beviljas som ska räcka till städning, tvätt och inköp. Hon disponerar själv dessa timmar och vill hon ha mer insatser får hon själv ordna dessa. Vägar till framtidens vård och omsorg om äldre – fyra scenarier Enligt de riktlinjer som finns i Hälso- och sjukvårdslagen be- döms ha behov av rehabilitering . Syftet är att försöka träna upp de förlorade funk- tionerna så långt möjligt för att hon ska få klara sig själv så gott det går. kommer att gå på dagvård och där få både rörelseträning och talträning. Deltagandet i dagvården be- döms också ge möjligheter till sociala kontakter. : Enligt Socialtjänstlagen beviljas hjälp med i första hand personlig omvårdnad och om de ekonomiska och personella resurserna räcker även med serviceinsatser. Till att börja med får hjälp med personlig omvårdnad fördelade på sex tillfällen. Om resurserna räcker kan hon få hjälp med att komma ut . I ett inledningsskede be- viljas till serviceinsatser som städning, tvätt och inköp. Det finns inte tid till matlagning men vårdper- sonalen kan hjälpa till att värma färdiglagad mat. En bedömning enligt Hälso- och sjukvårdslagen visar att har behov av fortsatt rehabilitering. skulle behöva träning men hon beviljas , då dagvården inte har möjlighet att ta emot fler patienter. : har inte rätt till några särskilda insatser enligt Socialtjänstlagen men får hjälp med personlig omvårdnad och med serviceinsatser . Hon skulle behöva komma till en dagverksamhet för att komma hemifrån, träna talförmågan och träffa andra. kan dock inte dagverksamheten ta emot fler utan sätts upp på en väntelista. Enligt Hälso- och sjukvårdslagen får hon rehabilitering i hemmet , då det visat sig vara mycket mer effektivt än inom en dagvårdsverksamhet. 6.2Mats och 81 år Makarna (född ) och (född ), bor i en villa i ett villaområde, en mil utanför Y-köping. Det finns allmänna kommu- nikationer som passerar på landsvägen förbi villaområdet. Det finns inte någon livsmedelsaffär eller annan offentlig och kom- mersiell service i området. har körkort och kör bil när de Vägar till framtidens vård och omsorg om äldre – fyra scenarier t.ex. åker och handlar eller gör besök inom sjukvården. har arbetat som industriarbetare och har arbetat som under- sköterska inom akutsjukvården. Makarna har inga barn. Deras närmaste anhöriga är syskon och syskonbarn som är bosatta på andra orter. De har jämnåriga vänner som bor både i villaområdet och i Y-köping. Många av grannarna är yngre, men då och bott så länge i området känner makarna de närmaste grannarna väl. Det är fick diagnosen Alzheimers sjukdom. Diagnosen ställdes i ett tidigt skede av sjukdomen och har behandlats med bromsmediciner. Han har varit fysiskt pigg och under ledning har han kunnat klippa gräset i trädgården och skotta snö samt hjälpa till vid inköp. har observerat en tydlig försämring av minnesfunktionen. har i allt väsentligt varit frisk i hela sitt liv. har hon ett högt blodtryck som behandlats framgångsrikt. Efter ett långt arbetsliv i vården finns vissa förslitningsskador i ryggen. drabbades av en stor hjärtinfarkt som medfört en bestående hjärtsvikt. Vid vårdplaneringen har framkommit att man hoppas på en fortsatt förbättring, men att man inte tror att kommer att blir återställd så att han orkar med de tyngre sysslor som han tidigare skött. Demenssjukdomen har ytterligare försämrats under sjukhusvistelsen och tiden som korttidsboende i ett särskilt boende. behöver nu hjälp helt eller delvis med det mesta. Han kan t.ex. ta på sig skjortan om man står bredvid och uppmuntrar och hjälper till med ärmen. börjar nu fundera på hennes och fortsatta liv tillsammans. Hon kan inte längre diskutera denna typ av frågor med . Han tappar tråden och börjar ställa frågor om när de ska äta middag. Om ska komma hem behöver badrummet göras om. För det första behöver badkaret bytas ut mot en dusch, men även trappan, med fem trappsteg, upp till huset behöver få en annan lösning. undrar över hur hon ska klara allt, att sköta såväl sig själv som och hus och trädgård. Det skulle kanske vara en lösning att flytta till en lägenhet inne i Y-köping, där de slipper trädgård och det finns affärer i närheten. känner att hon skulle orka sköta om hon fick hjälp med praktiska sysslor som städning, tvätt och inköp. Inköpen skulle hon helst vilja göra själv, men det kommer inte att gå om är med när de ska göra veckoinköpen. Vägar till framtidens vård och omsorg om äldre – fyra scenarier sköter sin man, som drabbats av en stroke, får hjälp från äldre- omsorgen i form av dels avlösning i hemmet , dels är hennes man på korttidsboendet . Då får han rehabilitering och syftet med den är att han ska träna vissa funktioner som att borsta tänderna och äta. Hur kan och få vård och omsorg enligt de fyra scenarierna? Juridiska vägen: Enligt Lagen om äldreomsorg kan få hjälp med personlig omvårdnad omfattande sam- manlagt . Detta arbete utförs av undersköterskor under ledning av en sjuksköterska. Det är enbart personliga behov av hjälp som avgör vilken hjälp som kan beviljas. Det är t.ex. inte möjligt för och att få hjälp med serviceinsatser i hus- hållet, då den enskildes rätt till insatser i princip enbart omfattar praktisk hjälp till den enskilda personen. Hjälp med serviceinsatser i hushållet kan enligt lagstiftningen enbart utgå om den enskilde är ensamboende och behoven av sådana insatser är mycket stora. Då klarar att sköta städning, tvätt och inköp kan hjälp med dessa sysslor därmed inte beviljas. Bedömningen är att inte behöver rehabilitering. Insatserna från hälso- och sjukvården kommer att vara kontroller med täta mellanrum som utförs av sjuksköterskor och läkare. Vid vårdplane- ringen framhåller man att det är viktigt att håller i gång så mycket han orkar, så att han upprätthåller funktioner som att t.ex. klä sig och äta. och träffar en arbetsterapeut för att diskutera både boendet och eventuella behov av tekniska hjälpmedel. Politiska vägen: Enligt Socialtjänstlagen kan beviljas hjälp med personlig omvårdnad fördelade på fyra tillfällen. När det gäller serviceinsatser kan och (hushållet) enligt de politiskt beslutade riktlinjerna få använda av dem som är beviljade för personlig omvårdnad för att utföra serviceinsatser som städning, tvätt och inköp. Det innebär att får ta ansvar för personliga omvårdnad motsvarande antal timmar. Vill och ha fler timmar till serviceinsatser får de ordna det själva. Enligt de riktlinjer som finns i Hälso- och sjukvårdslagen be- döms inte vara i behov av rehabilitering. Vägar till framtidens vård och omsorg om äldre – fyra scenarier emot gå på täta kontroller inom primärvården, som utförs av läkare och sjuksköterskor. Vid kontrollerna får information och handledning så att hon ska kunna hjälpa att hålla i gång så mycket han orkar. Det är viktigt att inte hjälper honom för mycket utan att han får t.ex. klä på sig även om det tar tid och han behöver stöd för att klara det. och träffar också en arbetsterapeut för att diskutera både boendet och behov av tekniska hjälpmedel som kan underlätta tillvaron för dem båda. : Enligt Socialtjänstlagen beviljas hjälp med personlig omvårdnad. kan få hjälp med personlig omvårdnad fördelade på fyra tillfällen. Det finns möjlig- heter att inom ramen för behovsbedömningen se till hushållets totala situation. Om och gör bedömningen att det är bättre att hon sköter den personliga omvårdnaden och i stället får hjälp med serviceinsatser som städning, tvätt och inköp är det möjligt om den totala insatsen blir mindre. Det är också möjligt för att få delta i dagverksamhet för att ska få tid som hon själv disponerar. En bedömning enligt Hälso- och sjukvårdslagen visar att inte har behov av rehabilitering. får gå på täta kontroller inom primärvården som utförs av läkare och sjuksköterskor. och träffar också en arbetsterapeut för att diskutera både boendet och behov av tekniska hjälpmedel som kan underlätta tillvaron för dem båda. : har inte rätt till några särskilda insatser enligt Socialtjänstlagen men får hjälp med personlig omvårdnad . Hushållet har inte rätt till serviceinsatser, men kan beviljas det om det finns resurser och bedöms vara förenligt med vetenskaplig kunskap och beprövad erfarenhet. Enligt Hälso- och sjukvårdslagen bedöms vara i behov av viss funktionsuppehållande verksamhet. Det innebär att patienten och en anhörig deltar i en gruppverksamhet där de träffar andra i en liknande situation. Aktuell forskning har visat att detta är ett mycket effektivt sätt att arbeta med denna målgrupp. och träffar en arbetsterapeut för att diskutera både boendet och behov av tekniska hjälpmedel för att underlätta situa- tionen för dem båda. Vägar till framtidens vård och omsorg om äldre – fyra scenarier , , bor i en modern hyreslägenhet i ett hus med hiss i en stadsdel i södra . I området finns allmänna kommunikationer till centrum, en dagligvarubutik och ett par mindre butiker. Offentlig och kommersiell service finns i övrigt i och i affärscentrum utanför tätorten. är född i och invandrade som 19-åring till tillsammans med sin blivande man. Hon gifte sig året därpå och fick tre barn, två söner (födda ) och en dotter (född ). skildes makarna och de små barnen bodde hos henne. Efter skilsmässan började arbeta som kassörska i en livsmedelsaffär. drabbades av led- besvär, som diagnostiserades som reumatoid artrit. Hon var sjukskriven till och från under olika perioder tills hon fick förtidspension . har finska som modersmål och det är det språk som används i familjen. Hon kan så mycket svenska att hon klarar sig i vardagliga situationer. Den äldsta sonen , , bor kvar i Ö-stad medan den yngre sonen , , bor i en tätort utanför. är sambo och har inga barn. är gift, och har barn från tre tidigare förhållanden. Dottern , , bor i storstaden från Ö-stad. Hon är gift och har tre barn och har precis fått sitt första barnbarn. har ett par goda vänner och känner några av grannarna i huset som också bott där . Den reumatoida artriten har främst drabbat lederna i benen samt händerna. Behandlingen har i första hand varit läkemedel och sjuk- gymnastik och arbetsterapi. behöver gånghjälpmedel och använder hon rullator. För att underlätta sysslor i hemmet har tillgång till olika tekniska hjälpmedel. flyttade hon från en hyreslägenhet utan tillgång till hiss till den nuvarande. Det har gjorts vissa bostadsanpassningsåtgärder även i denna lägenhet för att göra det möjligt för att bo i den och klara sig själv. Med undantag av perioder med kraftiga försämringar, har tills nu klarat sin egen personliga omvårdnad. Hjälp med städning, tvätt och inköp har hon behövt sedan hon var . har kontinuerlig kontakt med sjukvården för kontroller och behandling. Hon behöver träning för att kunna upprätthålla olika funktioner. Vägar till framtidens vård och omsorg om äldre – fyra scenarier fick diabetes, som varit svår att behandla med reumatoid artrit. har hon fallit och drabbats av frakturer. Vid det första till- fället fick hon en handledsfaktur, vid det andra en kotfraktur och vid det tredje tillfället en höftfraktur. har varit aktiv både i och i dess pensionärsverksamhet. har hon inte orkat detta utan blivit alltmer isolerad. Hon har daglig kontakt med dottern, medan kontakten med sönerna är mer sporadisk. drabbades bästa väninnan av en stroke och det har påverkat deras kontakter negativt. I samband med höftfrakturen har vårdats på sjukhuset i Ö-stad. Vid vårdplaneringen har det konstaterats att hon kommer att behöva omfattande hjälp med den personliga omvårdnaden under åtminstone framöver. vill inte tillbaka till lägenheten utan vill flytta till ett särskilt boende, där det finns till- gång till personal dygnet runt som kan finska. Hon känner sig inte trygg i bostaden utan är orolig för att ramla och blir liggande. Att bo tillsammans med andra skulle också underlätta kontakter med andra. Under de år som har haft hjälp från har man försökt ordna så att hon fått finskspråkig personal. Hur kan få vård och omsorg enligt de fyra scenarierna? Juridiska vägen: Enligt Lagen om äldreomsorg prövas ansökan om boende i en särskild boendeform mot de i lagen noga preciserade kraven för att någon ska beviljas detta. Hon bedöms inte ha så omfattande behov av hjälp att hon har rätt till denna insats, utan ansökan avslås. I stället erbjuds hjälp med personlig omvårdnad i det ordinära boendet omfattande sammanlagt . Detta arbete utförs av undersköterskor under ledning av en sjuksköterska. har hjälp med städning, tvätt och inköp då hon är ensamboende och har funktionsned- sättningar som medför att hon inte klarar av dessa sysslor. Hon beviljas fortsatt hjälp med serviceinsatserna städning var- annan vecka, tvätt och inköp . Det är däremot inte möjligt för att få stöd med sociala kontakter, då den enskildes rätt till insatser i princip enbart om- Vägar till framtidens vård och omsorg om äldre – fyra scenarier fattar praktisk hjälp till den enskilda personen och i vissa fall hus- hållet. Enligt Hälso- och sjukvårdslagen kan få sjukgymnastik och arbetsterapi . Insatserna utförs av vårdpersonal under ledning av arbetsterapeuter och sjuk- gymnaster. görs en prövning av om insatserna ska fortsätta. Politiska vägen: Enligt Socialtjänstlagen prövas ansökan om särskilt boende enligt de politiska riktlinjerna. Hon får avslag på ansökan om permanent boende i en särskild boendeform men be- viljas korttidsboende med inriktning på fortsatt rehabilitering . Under den tiden får hjälp med i första hand personlig omvårdnad men också med nödvändiga serviceinsatser. Det fattas ett preciserat beslut av vilka insatser hon behöver hjälp med under korttidsboendet. Målsättningen med korttidsboendet är att ska kunna återvända till lägenheten och där få hjälp med såväl personlig omvårdnad som serviceinsatser. Korttidsboendet bedöms också ge henne möjligheter till sociala kontakter. behov av vissa rehabiliterande insatser tillgodoses enligt de riktlinjer som finns i Hälso- och sjukvårdslagen. Syftet är att försöka träna upp de förlorade funktionerna så långt möjligt för att hon ska få klara sig själv så gott det går. Hon deltar både i indi- viduell behandling och deltar i gruppaktiviteter. : ansökan om permanent boende i en sär- skild boendeform avslås. Även ansökan om korttidsboende avslås då det inte finns någon plats tillgänglig. Enligt Socialtjänstlagen beviljas hon hjälp med personlig omvårdnad omfattande sammanlagt .