sou · GRB38 · 2004-01-01 00:00:00 — I de yrkesverksamma åldrarna och bland högutbildade är veckoläsare. Andelen läsare av minst en tidskrift under en må- nad är . Variationerna mellan olika grup- per är stor – från i åldersgruppen till bland de högutbildade. Läsning av olika special-/facktidskrifter Special- och facktidskriftsmarknaden uppvisar bety- dande variationer. Organisations- och medlemstid- skrifter samt facktidskrifter inriktade på yrkesområ- den har störst veckoräckvidd av alla tidskrifter. Fler läser tidskrifter än böcker Andel som läser special-/facktidskrift i befolkningen en genomsnittlig dag 1991–2001. Anm: I frågeformuleringarna har ingått förtydliganden när det gäller typ av tidning/tidskrift, vilket sannolikt har bidragit till att användningen av dessa ligger på en högre nivå efter 1994. I frågeformuleringen 2001 har ingått förtydliganden när det gäller typ av tidning/tidskrift vilket sannolikt har bidragit till en uppgiven minskad användning av special-/facktidskrifter. vuxna är räckvidden för dessa två tidskriftsgrupper störst. är pri- märt inriktade på olika yrkesgrupper och branscher vilket visar sig i att räckvidden är klart störst i yrkes- verksamma åldrar, liksom det finns en stor skillnad mellan låg- och högutbildade. Marknaden för specialtidskrifter inriktade på olika intresseområden, t ex historia och ekonomi, expan- derade . har pekat mot en vikande trend. når special- tidskrifterna en tiondel av befolkningen en genom- snittlig vecka, bland högutbildade gäller detta en sjät- tedel. av befolkningen uppger att de läser någon kulturtidskrift. Tid som ägnas tidskriftsläsning Bruttotiden för svenskarnas medieanvändning en ge- nomsnittlig dag är och . bruttotid menas summan av den självuppskattade ti- den för användning av enskilda medier och måttet tar inte hänsyn till att man kan använda flera medier sam- tidigt, t ex lyssna på musik när man läser en tidskrift. Svenskarnas bruttotid för medieanvändning har varit relativt stabil . Radio () och TV () dominerar den tid som ägnas massmedier. Ljudmedierna (radio, CD, ljudkassett) står tillsammans för av den tid befolkningen ägnar åt medier en genomsnittlig dag. Motsvarande siffra för rörliga bilder (TV, video, bio) är . Den tid som ägnas de tryckta medierna – böcker, tidskrifter, dagspress – uppgår till av medietiden. Tidskrifterna står för av medietiden – ungefär samma som videoanvändningen och endast ett par procent- enheter från bok- och Internet-användningen. Tid- skriften läses något en genomsnittlig dag Fler läser tidskrifter än böcker än t ex boken och morgontidningen, som är de tryckta medier som läses längst tid. En svag nedgång kan noteras för de tryckta medi- ernas andel av medietiden – det gäller även tidskrifterna – men den tycks ha av- stannat om man ser till de senaste årens resultat. Det kan tyckas anmärkningsvärt att de tryckta medierna hävdat sig så väl med tanke på de drastiska föränd- ringar som skett i medielandskapet under det senaste årtiondet. I det sammanhanget spelar den lästradition som finns i stor roll. Tidig läskunnighet i be- folkningen, en stark press och folkbiblioteken är vik- tiga förklaringsfaktorer. Dessutom vet vi att männis- kors grundläggande vanor förändras mycket långsamt. Den samlade bruttotiden för medier ökar i huvud- sak med ålder. Bland barn är den samlade medietiden en genomsnittlig dag, bland ålders- Den andel av brutto- tiden som avsätts för läsning är lägst, , bland personer . Bland de yngsta och bland personer är den eller högre. Bland de yngsta rör det sig huvudsakligen om böcker, bland de äldsta om dagstidningar. Den tid som ägnas tidskrifter varierar från av ungdomars medietid till av pensionärer- nas medietid. Den bruttotid som ägnas åt medier skiljer sig rela- tivt lite åt mellan män och kvinnor. Tryckta medier, som böcker och tidskrifter, har en något högre andel av medietiden bland kvinnor. Det gäller framförallt den tid som ägnas vecko- och månadstidningar. Lästid bland läsarna av vecko- och månads- tidningar Läsarna avsätter i genomsnitt åt vecko-/ månadstidningar under en genomsnittlig dag. Vilket kan jämföras för böcker. Liksom för de flesta medier ökar den tid som ägnas vecko- och månadspress med ålder. som läser längst och dem som läser kortast tid är, med vissa undantag, relativt små. De yngre ägnar tid- ningarna mindre tid än andra och de äldres lästid lig- ger klart över genomsnittet. En femtedel av befolk- ningen ägnar vecko- eller månadstidningarna som mest och något färre läser vecko- eller månadstidning i en genomsnittlig dag. De som avsätter eller mer är mycket få. De äldre utmärker sig något genom att i större utsträckning ägna mer tid åt tidningen än andra grup- per. har lästiden legat på samma nivå med mindre fluktuationer mellan åren. Detta möns- ter kan skönjas i så gott som alla grupper även om mäns lästid är något stabilare än andra gruppers. Lästid bland läsarna av special- och fack- tidskrifter Läsarna avsätter åt special- och fack- tidskrifter en genomsnittlig dag – det är jämfört med lästiden för vecko-/månads- tidningar. Lästiden varierar endast marginellt mellan olika grupper. De äldsta läsarna ägnar emellertid nå- got åt tidskrifter än vad andra grupper gör. Lästiden har , med något undan- tag, varit kring en genomsnittlig dag. Bland män och i den yngre medelåldern synes lästiden ha minskat något medan den bland kvinnor och äldre har varit mer sta- bil. av befolkningen läser special- och fack- tidskrifter som mest en genomsnittlig dag medan läser . De äldre och de högutbildade utmärker sig genom att de i större utsträckning läser . De som en genomsnittlig dag 2001 har läst i någon tidskrift, oavsett om det rör sig om vecko-/månads- tidningar eller special-/facktidskrifter, har i större ut- sträckning – det gäller särskilt män – än övriga läst morgontidningar och böcker, använt Internet samt lyssnat på CD. Däremot har de i mindre grad läst kvällstidningar. TV- och videotittande är i stort sett på samma nivå bland dem som läst i någon tidskrift som bland dem som inte gjort det. Mönstret var ungefär detsamma 1995 – bokläsningen och radio- lyssnandet är dock något lägre bland tidskriftsläsarna 2001 än 1995, som Internet har tillkom- mit. Hur man tar del av andra medier har också att göra med vilken typ av tidskrifter man läser. Exem- pelvis är Internetanvändningen i hemmet i högre grad kopplad till läsning av special-/facktidskrifter än till läsning av vecko-/månadstidningar. av special-/facktidskriftsläsarna använder nätet en ge- nomsnittlig dag, medan motsvarande siffra för vecko-/ månadstidningsläsaren är . Om man ser till dem som läst någon vecko-/månadstidning en genomsnittlig dag, men ingen special-/facktidskrift, är nätanvändningen i hemmet endast något högre än bland dem som inte alls läser tidskrifter (ca 22–). Det finns ett motsvarande mönster för persondator- användning, morgontidningsläsning och läsning av böcker, medan det omvända förhållandet gäller för kvällspress och television; i det senare fallet är det de som läst vecko-/månadstidning men inte special-/ facktidskrifter som ligger över snittet. Skillnaderna i medieexponering mellan dem som har läst i någon tidskrift och de som inte gjort det är större än när det gäller t ex bokläsning och inte sällan finns förklaringen att hämta i utbildningsnivå – högre utbildning ligger t ex bakom den högre bok- och Internetanvändningen bland läsare av special-/fack- press. Vi kan också se att i alla åldrar är CD-lyssnan- det högre bland tidskriftsläsarna, men att det är fram- för allt gruppen 25–som skiljer ut sig – samma gäller för bokläsarna. För radio är skillnaderna margi- nella – möjligen men undantag för de äldre tidskrifts- Fler läser tidskrifter än böcker läsarna där radiolyssnandet är något högre än för öv- riga grupper. För läsning av morgontidningar och böcker samt Internetanvändning finns det ett positivt samband med tidskriftsläsning, främst bland yngre, medan sambandet är svagt negativt för kvällspress och för TV i de yngre åldersgrupperna. Tidskriftsläsaren ägnar mindre del av sin brutto- medietid åt radio och TV än de gör som inte läser tidskrifter – det är samma mönster som för bok- läsarna. Bland dem som inte läser tidskrifter ligger av genomsnittliga medietiden på radio, medan den för läsarna ligger på . För TV går tendensen i samma riktning: bland dem som inte läst någon bok och bland tidskriftsläsarna. Det är framför allt icke tidskrifts- läsande män och ungdomar som ägnar en större an- del av sin medietid åt radio och TV. Läsarna av vecko-/månadstidningar ägnar radion och en genomsnittlig dag och för läsarna av special-/facktidskrifter är och – det är betydligt än den tid bokläsaren ägnar åt radio en vanlig dag. Samma gäller för TV där vecko-/månads- tidningsläsarnas TV-tid en genomsnittlig dag uppgår och och för läsare av special-/facktidskrifter är kortare. Bokläsarens TV-tid ligger kring en genomsnittlig dag, d v s den liknar i hög grad icke tidskriftsläsares medietid. Oavsett om man är vecko-/månadstidningsläsare eller special-/fackpressläsare avsätter man ungefär lika åt bokläsning – kring 26–, d v s än de som inte läser tidskrif- ter. Samma gäller läsning av morgontidningar. Vi ta- lar dock här om genomsnittsskillnader som endast ligger mellan 2 och . Andelen för Internet är i stort sett densamma. Om vi går tillbaka i Fler läser tidskrifter än böcker Den bruttotid som befolkningen ägnar åt massmedier fördelad på olika medier en genomsnittlig dag 2001. Med användningstid för Internet avses den samlade användningen i hemmet, på arbetet, i skolan och på annan plats. Anm: Den totala tid som allmänheten ägnar åt massmedier är en summering av den tid som avsättes för varje medium. Den totala tiden tar följaktligen inte hänsyn till att två medier kan ha använts . Det innebär att både tiden för läsning av morgonpress och tiden för radiolyssnande räknats in även om läsningen av morgontidningen skett som radiolyssnandet. vid frukost och radion står på betyder det följaktligen 30 minuters radiolyssnande och 30 minuters morgonpressläsning, vilket summeras . Den tid som allmänheten avsätter för bio ingår inte i diagrammet. tiden är mönstret i stort sett oförändrade med un- naderna är små. Den samlade medietiden för läsare dantag för Internet. Den samlade medietiden har av vecko-/månadstidningar en genomsnittlig dag är dock ökat för tidskriftsläsaren till och för läsare av special-/fackpress 410 Detta kan jämföras med befolkningens ge- Generellt ägnar special-/facktidskriftsläsaren något nomsnittliga bruttomedietid: . åt både tryckta medier och andra medier läsarens genomsnittliga bruttomedietid var 378 än vad vecko-/månadstidningsläsaren gör – men skill- vår första delrapport Det skall vara billigt att köpa med uppgifterna i motsvarande underlag . böcker och tidskrifter, som överlämnades till Parallellt har SCB också genomfört pris- Kulturministern , redovisade vi observationer i butik. SCB:s underlag till Kommis- sionen kommer fr o m nästa rapport att grunda sig tet att sänka mervärdesskatten på böcker, tidskrif- på dessa mätningar i butik. Iter m m från till . Vi finner att redan den omständigheten att obser- för sammanfattas i förordet till fö- vationerna nu grundar sig på ett mer omfattande katalogunderlag, som har möjliggjort fler prisobser- har förflutit sedan momsbeslutet och vationer, gör bedömningen säkrare än vad gäl- det finns nu möjlighet att göra iakttagelser ler prisutvecklingen på de böcker som säljs i bokhan- Statistiskt markeras detta av att I det underlag som SCB har ställt till de s k osäkerhetstalen generellt Kommissionens förfogande görs en upp- sett har blivit lägre och iakttagel- datering av vårens prismätningar, vilket serna därmed mer tillförlitliga. gör det möjligt att få en helhetsbild av Kommissionen står alltså på en de prisförändringar som inträffat un- fastare grund i sina bedömningar der i jämförelse med året inom denna sektor än vad vi Låt oss inleda denna redovisning Prisutvecklingen på böcker som genom att notera och kommentera säljs genom bokklubbar har mätts de metoder som har tillämpats för genom observationer i klubbarnas mätningarna av priserna på bok- Det är en metod som kommer att tillämpas också i det sättet klargöra hur pass säkra våra iakttagelser och slutsatser kan mätningarna har liksom på bokhandel- Därefter övergår vi till sområdet generellt sett ökat genom att att markera våra iakttagelser rörande prisutveck- granskningen nu omfattar och lingen och redovisar vilka slutsatser som vi därmed har antalet prisobservationer i stort sett för- drar av denna utveckling. Avslutningsvis tar vi upp frågor som knyter an till läsvanor m m. Kommissionen finner att osäkerhetstalen för att Mätmetoder och säkerheten i våra bedöma prisutvecklingen vad gäller böcker i bok- klubbsverksamheten i stort är desamma som för böcker som säljs i bokhandeln. SCB:s prismätningar avseende böcker i bokhandeln dock senare till frågan om det också finns andra grundar sig – liksom för vårperioden – på de konsu- omständigheter än de angivna som måste beaktas mentinriktade bokkataloger som ett urval av när man skall bedöma utfallet på bokklubbsom- Det är fyra katalogtyper som har studerats, nämligen rea-, vår-, höst- och jul- På tidskriftssidan har noteringarna huvudsakligen Resultatet från dessa mätningar jämförs gjorts genom observationer i butik eller information Det är en metod som kommer att tillämpas på tidskrifterna också vid framtida mät- tillfällen. Kommissionen kommenterade att mätmetoderna för tidskrifterna då gav säkrare resul- tat än på bokområdet. Som vi nu har angivit har osä- kerheten på bokområdet minskat medan tidskrifts- sektorn är oförändrad i det avseendet. Osäkerhets- talet för tidskriftssektorn är alltså generellt sett jäm- förbart med vad som gäller för de böcker som säljs över bokhandel eller i bokklubbar. Den redovisade genomgången gör det uppenbart att står på relativt fast mark när vi nu skall dra våra slutsatser om hur de olika huvudgrupperna generellt sett har utvecklats prismäs- sigt . Mot den bakgrunden väljer vi att i den fortsatta genomgången av våra resultat inte ta upp osäker- hetsfaktorerna annat än när det är uppenbart att de kan spela större roll för bärigheten i våra iakttagel- ser och slutsatser. Det blir särskilt aktuellt när vi kommer in på bedömningar av de skilda bok- och tidskriftskategorierna inom resp. grupp där pris- observationerna i vissa fall kan vara relativt få och möjligheten att bedöma skillnaderna i moms- sänkningens genomslag måste ske med större försik- tighet. Närmare uppgifter om vilka osäkerhetstal som finns på de olika mätområdena framgår av det tabellmaterial som SCB har redovisat och som åter- ges i ett särskilt avsnitt i vår rapport. SCB:s redo- visning i sin helhet återfinns på SCB:s hemsida . Det är angeläget att betona att våra iakttagelser och slutsatser avser genomsnittet för de olika grans- kade kategorierna inom respektive grupp. Det bety- der att det kan finnas böcker, tidskrifter och aktörer inom de olika kategorierna som uppvisar resultat som är både bättre och sämre än detta genomsnitt. Det är dock inte möjligt för oss att uttala oss om utfallet på andra nivåer än dem som redovisas i un- derlaget. Redan i vårens rapport angav Kommissionen att vi vid granskningen av SCB:s underlag haft som ut- gångspunkt att en sänkning av momsen på böcker och tidskrifter från till borde ge utrymme för en sänkning av prisnivån med 15,2 pro- cent under förutsättning att alla övriga omständigheter som påverkar prisnivån är lika. Vi måste dock nu liksom betona att vid be- dömningen av om prissänkningen på böckerna och tidskrifterna uppnår denna nivå är det nödvändigt att väga in också andra faktorer. Sålunda ledde den allmänna konsumentprisut- vecklingen , som är mät- perioden för böcker, till prisökningar om 2,2 pro- cent. , som är mätperiod för tidskrifter, har konsumentpri- serna ökat . SCB har i sin redovis- ning beaktat denna generella prisökning när man har skapat en s k inflationsjusterad momssänkning. För att en bok skall anses ha prissänkts till den nivå som momssänkningen motiverar skall den alltså uppvisa ett sänkt pris om . Motsvarande siffra för tidskrifterna är . Det är alltså måttstockarna för genomgångarna av mätnings- resultaten inom de olika områdena. För närmare be- skrivning av beräkningsgången hänvisas till SCB:s rapport. Viss hänsyn till den osäkerhet som följer av mät- förutsättningarna måste också tas. Osäkerheten ak- tualiseras särskilt när man tittar på skillnaderna i momssänkningens genomslag på de olika bok- och tidskriftskategorierna. Från de angivna utgångspunkterna kan vi göra föl- jande iakttagelser. Sammantaget har böcker, dvs. bokklubbarnas, totalt minskat i pris med 12,7 pro- cent . Om man separerar bokhandelns och bokklubbar- nas böcker finner vi dock att böckerna över bokhan- deln har prissänkts medan bok- klubbarnas sänkning begränsas till . Om särskild vikt läggs vid den s.k. huvudbokens för- säljningsandel kan resultatet bli ett annat för bok- klubbarna. Vi återkommer till detta i våra slutsatser. Om vi tittar på de olika bokkategorierna inom dessa grupper finner vi dock betydande skillnader i momssänkningens genomslag. Inom bokhandelsområdet har skönlitteraturen sänkts medan sänkningen för fack- litteraturen ligger på en lägre nivå –11,. Utfallet vad gäller barnböckerna påverkas av ett rela- tivt högt osäkerhetstal. Sänkningen uppgår till . På bokklubbsområdet är differenserna än större mellan de olika kategorierna. Skönlitteraturen upp- visar den mest markanta prissänkningen på Vad gäller fack- och barnlitteratur är siff- rorna lägre: fackböckerna och barn- böckerna , i båda fallen med relativt höga osäkerhetstal Som nämnts skulle ett fullständigt genomslag av momssänkningen på tidskriftsområdet kunna avläsas i prissänkningar om . Sänkningen begränsas dock generellt till . Liksom inom bokområdet är dock genomslaget av momssänkningen för de olika tidskriftskategorierna mycket varierande. Bäst resultat uppvisar familje- och damtidningarna . Också för tidskrifter inom områ- dena idrott, motion och friluftsliv har moms- sänkningen ett relativt tydligt genomslag . Klart under genomsnittet för tidskriftsom- rådet finner vi datortidskrifter och tidskrifter som re- presenterar ekonomi, teknik, hobby och foto med sänkningar som begränsas till 6,6 resp. 6,9. Utöver de differenser som här har påtalats kan det vara vanskligt att närmare precisera mindre skillnader mellan de olika tidskriftskategorierna. Kommissionen noterar dock att sänkningstalet för serietidningar är . SCB:s underlag tyder på att försäljningen av böcker och tidskrifter har ökat betydligt av – sannolikt med . Vi noterade att ca 15 pro- cent av befolkningen hade ökat sina bok- och tidskriftsinköp. Liksom i vår genomgång av genomslaget av momssänkningen på prissättningen inom bokområdet finner vi skillnader mellan å ena sidan de böcker som säljs över bokhandel och de som saluförs över bok- klubbarna. Låt oss först dra våra slutsatser vad gäller prissättningen av de böcker som säljs över bokhan- deln. Generellt sett finner vi att bokhandelns prissänk- ning på överträffar det mål som moms- sänkningen minst borde leda till, d v s en sänkning . Då har vi beaktat konsekvenserna av den allmänna konsumentprisutvecklingen . Vi har också noterat att osäker- hetstalet är relativt lågt. Resultatet för bokhandeln bygger i hög utsträck- ning på ett mycket gott genomslag av moms- sänkningen för skönlitteraturen, , och även för barnböckerna, . Klart är dock att momssänkningen inte har fått fullt genomslag i det pris som konsumenten betalar för facklitteratur. Det fattas någon eller några procentenheter för att uppnå målet. Böckerna som säljs genom bokklubbarna har gene- rellt sett inte uppnått sänkningsmålet enligt SCB:s mätningar. Här skiljer det på för att man skall kunna tala om fullt genomslag av momssänkningen. Kommissionen anser att det kan finnas anledning att lite närmare analysera detta utfall med hänsyn till de särdrag som bokklubbsverksamheten uppvisar. Följande kan då konstateras: Redan i vår första rapport fann vi anledning att kommentera utfallet för bokklubbarna genom att hän- visa till att resultatet kunde ha påverkats av den om- ständigheten att inte alla aktörer i branschen noterat att momssänkningen också omfattar expeditions- avgifterna. Enligt uppgift är så fortfarande fallet. Låt oss först konstatera att differenserna mellan de olika bokkategorierna är betydligt större här än för de böcker som säljs över bokhandel. Medan skönlitte- raturen uppvisar en relativt stor sänkning – 12,4 pro- cent – ligger genomslaget på både fack- och barn- litteraturen klart lägre – 9,4 resp. . Pris- observationerna för barnböcker är dock relativt få och osäkerheten därmed hög. Det förefaller dock klart att ingen av de berörda bokkategorierna uppnår det uppställda prissänkningsmålet. Ett antal bokklubbar har i kontakter med både SCB och betonat bokklubbs- verksamhetens särart och särskilt pekat på betydelsen av den s k huvudboken i bokpaketen. Man har menat att det borde vara rimligt att böckerna i deras medlemstidningar viktas efter ekonomisk betydelse och att man alltså särskilt i mätningarna beaktar att huvudboken utgör den största delen av bokklubbar- nas försäljning. har inhämtat att huvud- boken genomsnittligt uppgår till av bokklubbarnas försäljning. SCB har i sitt underlag till Kommissionen beaktat dessa synpunkter genom att som ett komplement re- dovisa konsekvenserna av om ett sådant betraktelse- sätt skulle tillämpas i mätningarna. Utfallet skulle då innebära att prissänkningen för bokklubbsböckerna generellt blev större – mot 10,3 pro- cent. Man konstaterar vidare att de skilda bokkate- gorierna uppvisar prissänkningar för skönlitteraturen på och för fack- och barnlitteraturen på 9,6 resp. . Osäkerhetstalet uppgår till högst . Om prisreduceringen på den i bokklubbs- verksamheten dominerande huvudboken ges en an- nan tyngd i prismätningen och osäkerhetstalet beak- tas får vi sålunda ett resultat som generellt möjligen skulle kunna innebära att prissänkningen inom bokklubbarna motsvarar fullt genomslag av moms- sänkningen. Slutsatsen är alltså att momsänkningen kan få fullt genomslag i bokklubbarnas prisutveckling först om man beaktar den s k huvudbokens försäljningsandel. Om bokklubbarnas böcker granskas från samma ut- gångspunkter som gäller för böcker som säljs i bok- handeln uppnås generellt sett inte prisreducerings- målet. Resultatet för bokklubbarnas vidkommande har diskuterats ingående vid Kommissionens möten och det har funnits röster som har satt frågetecken för om undersökningarna ger en rättvisande bild av hur momssänkningen faktiskt har slagit i bokklubbs- verksamheten. har via presenterat en egen undersökning som ger en annan bild av prisutvecklingen på bokklubbsområdet. undersökning, som i denna del bygger på uppgifter från bokklubbar ägda av medlemsföretag i , presenterades vilket gör att Bokpriskommis- sionen ännu inte har haft möjlighet att närmare ana- lysera underlaget och slutsatserna i undersökningen. Vi räknar dock med att det skall ske i anslutning till det fortsatta arbetet med att följa och granska prisut- vecklingen. Kommissionen har på grundval av föreliggande un- derlag ingen grund för andra slutsatser än dem som vi har redovisat. Av Kommissionens direktiv framgår att staten har som mål att stimulera en varierad utgiv- ning av kvalitetslitteratur samt att öka tillgången till och intresset för litteratur i alla grupper. Bokmoms- sänkningen bör därför slå igenom på alla böcker oav- sett försäljningsandel. Vi vill dock uttrycka vår ambi- tion att också fortsättningsvis fokusera på detta om- råde för att ytterligare förstärka säkerheten i våra be- dömningar. Låt oss nu gå över till tidskriftsområdet för att dra våra slutsatser utifrån de iakttagelser som vi har gjort inom denna sektor. Ett fullt genomslag av momssänkningen i det pris som konsumenten betalar skulle på tidskriftsområdet betyda att priset reducerats .