sou · GRB377d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Studerande bland nybörjarna 95/95 med kortare utbildning än behövde i genomsnitt till slutnivå. Detta är anmärkningsvärt , speciellt vid en jämförelse med gruppen godkända med skolbakgrund. Även här kan de stude- rande dock ha varit registrerade även på grundläggande vux och där utvecklat sina läs- och skrivkunskaper. 218 (2002d) visar att av nybörjarna 98/99 god- kändes . godkändes16,och under det tredje året. Tabellen nedan visar hur stor andel av nybörjarna från olika år som fanns kvar i utbildning efter ett antal läsår. Kvar i utbildning 01/02 Av tabellen framgår att få studerande är kvar i utbildningen efter 3– . Tidiga insatser är viktiga för studieframgång och för att uppnå övriga mål. För alla studerande är det viktigt att , tidigare än vad som ofta är fallet i kommunerna, få tillgång till alternativa verksamheter och/eller praktik i någon form. Detta ska kombineras med att man redan i början av studierna genomför insatser för att stödja hälsan och motverka andra studierelaterade svårigheter. Nybörjarna 93/94 som fanns kvar i pågående utbildning i slutet av 00/01 hade i genomsnitt deltagit i sfi. Det innebär att man sannolikt gjort ett eller flera avbrott/studieuppehåll . Det högsta antalet timmar låg på över 3 000. Intressant är att det genomsnittliga antalet närvarotimmar efter är betydligt lägre för nybörjarna 98/99 än för nybörjarna i början/mitten av 90-talet. Detta gäller både för dem som godkänts i sfi, för dem som avbrutit utbildningen och för dem som fortfarande finns i pågående utbildning. En uppföljning för att utröna orsakerna till detta vore av stort värde för verksamheten. 6.5.4Bra eller dålig måluppfyllelse För att överhuvudtaget kunna föra ett nyanserat resonemang kring hur bra eller hur dålig sfi-verksamhetens måluppfyllelse är måste alltså hänsyn tas till flera faktorer, t.ex. att statistiskt underlag och redovisningen därav har vissa brister, att de studerande är en oerhört heterogen grupp med individer som oftast befinner sig i ett omtumlande skede av sitt liv, att försök till jämförelser med andra skolformer blir haltande och att nya kursplaner dessutom införts. Utredningen har inte haft möjlighet att belysa sfi-utbildningens måluppfyllelse i ett internationella perspektiv, något som även med god tid till förfogande skulle ställa sig svårt då olika länder har olika förhållanden både vad gäller mål och vägen dit. Vi har noterat avsaknaden av internationella jämförelser vad gäller grundläggande andraspråksutbildning för invandrare och finner det anmärknings- värt att sådana undersökningar inte prioriterats eftersom stora resurser läggs ned på dessa verksamheter. Ett sätt att belysa läget är dock att se på IALS, en studie som jämför läs-, skriv- och räkneförmågan tjugofyra olika länder. Data för 3 350 vuxna, varav 550 invandrare, har analyserats. En rapport om denna studie (2000b) visar att invandrare i , internationellt sett, har god läs-, skriv- och räkneförmåga. har t.o.m. högst andel invandrare som klarar medborgarkriteriet för läs- och skrivförmåga bland samtliga IALS-länder. Rapporten visar att kravnivån när det gäller läs- och skrivförmåga i vardagslivet ligger mycket högre i än i de flesta andra länder. Detta förhållande bidrar till att har den största skillnaden i förmågan att läsa och skriva mellan den invand- rade och den infödda befolkningen. Rapporten tyder alltså inte på att sfi och svensk vuxenutbildning, internationellt sett, har miss- lyckats även om det framgår tydligt att många invandrare i har begränsad läs- och skrivförmåga. Rapporten visar att i jämförelse med övriga 23 deltagande länder har en större andel låg- utbildade invandrare (grundskolenivå eller lägre) än , och , men en väsentligt mindre andel lågutbildade än till exempel , och . ska i sin granskning av kommunernas kvalitets- redovisningar särskilt beakta redovisningen av sfi-verksamheten. ska i samarbete med SCB och Svenska kommun- förbundet se över och genomföra nödvändiga förändringar i underlag för uppgiftsinlämning, i anvisningar till denna samt i den offentliga redovisningen av dessa uppgifter. ska ges i uppdrag att omgående undersöka varför målgruppen inte påbörjar sfi-studier i högre grad samt eventuellt ge förslag på lämpliga åtgärder för att öka andelen som påbörjar studier snabbt efter bosättning. ska göra en fördjupad studie av sfi-studerandes avbrott och studieuppehåll. föreslår i sitt betänkande (SOU 2002:121) att den nationella regleringen av skolplan och arbetsplan upphör. Kommittén föreslår istället att bestämmelser om krav på att varje skolhuvudman och skolenhet systematiskt ska följa upp och utvär- dera sin verksamhet skärps och förtydligas i skollagen för att mar- kera betydelsen av kvalitetsarbetet. Man betonar att skriftliga kvalitetsredovisningar ska upprättas på basis av sådant kommunalt utvärderingsarbete. I kommunens årliga kvalitetsredovisning ska enligt Förord- ningen (1997:702) om kvalitetsredovisning de olika kurserna inom sfi finnas med, så även sfi för analfabeter och alfabetiserings- undervisningen inom svenska som andraspråk inom grundläggande vuxenutbildning. I (2003e) redovisas att sådan verksamhet endast fanns omnämnd i två av de åtta kommunerna man tittade på. I samtal med berörda aktörer i kommunerna har till utredningen ofta framförts att de ekonomiska frågorna verkar dominera vuxen- utbildningsdebatten och att den ekonomiska uppföljningen har stärkts medan frågan om vad man får för pengarna rönt betydligt mindre intresse i kommunernas uppföljnings- och utvärderings- arbete. Det förekommer att underlag för sådant arbete inte efter- frågas av sfi-verksamheten inför upprättandet av kommunens kvalitetsredovisning. Vi har också hört att även att då sådant underlag på rektors eget bevåg skickas till kommunens ansvariga tas detta inte med i kvalitetsredovisningen. Utredningen finner detta anmärkningsvärt. (2002c) bedömer att den svagaste länken i kommuner- nas kvalitetsredovisningar är kopplingen mellan resultat och åtgär- der; att kommunerna ofta har svårigheter att ange åtgärder för utveckling. Utredningen menar att detta för sfi-verksamhetens perspektiv inte är förvånande, om ansvariga i kommunen inte ens efterfrågar underlag för sådana åtgärder från kommunens sfi- utbildning. Utredningen föreslår därför att i sin gransk- ning av kommunernas kvalitetsredovisningar särskilt beaktar redovis- ningen av sfi-verksamheten. Att särskilt granskar detta kan dels bidra till att skapa förutsättningar för relevanta åtgärder och där- med för utveckling av sfi-verksamheten och dels vara en signal som tydliggör för alla inblandade att sfi är en del av vuxnas lärande. 6.6.2Översyn av underlag och redovisning av statistik Som vi ovan samt i övrig text och förslag i detta betänkande sökt beskriva finns det ett stort utrymme för och behov av förbättringar av sfi-verksamheten. De flesta förslag i betänkande syftar till att bidra till att komma tillrätta med de verksamhetsrelaterade brister i verksamheten som avbrott/studieuppehåll samt låg måluppfyllelse kan påvisa. Det finns emellertid en debatt kring sfi-utbildningens målupp- fyllelse där, framför allt av media, otillräckligt analyserat statistiskt underlag givit en bild av sfi som blivit till en allmän sanning (se även 2002, 1998, 1996). Denna bild är, menar vi, onödigt onyanserad och kan inte utan analys tas som intäkt för en dålig måluppfyllelse. Det allvarligaste är ändå kanske att även ansvariga för sfi och aktörer kring och inom verksamheten naturligtvis blir påverkade av denna skeva bild. Statistiskt underlag kan i kommunen utgöra ett av flera underlag för resurstilldelning av olika slag, men utgör också en spegel vari t.ex. sfi-lärare och studerande ser sitt arbete. Sfi:s nya kursplaner har medfört förändringar i kommunernas inrapporteringsunderlag till SCB. I och med att de studerande återfinns inom olika studievägar och att man har möjlighet att avsluta studierna på flera nivåer måste både de statistiska samman- ställningen och presentationen därav förändras. Utredningen välkomnar de förbättringar som gjorts från och sida och vi är medvetna om svårig- heter som ligger i att få in underlag för redovisningar. Att statisti- ken om sfi ingår i en helhet tillsammans med andra skolformer samt ett eventuellt realiserande av utredningens förslag om inord- nande av sfi i vuxenutbildning medför att flera över- väganden måste göras innan beslut om förändringar kan tas. Utredningen ser det dock som nödvändigt att ovan beskrivna för- hållanden beaktas inför framtida överväganden om förändringar. 6.6.3Utökad och fördjupad uppföljning Enligt Skollagen 13 kap 3 § är kommunen skyldig att erbjuda sfi- berättigade individer sfi-utbildning från folk- bokföring i kommunen. Kommunen ska enligt lagen också aktivt verka för att nå invånare som har rätt till sfi och motivera dem att delta i utbildningen. Vi har ovan visat att många individer inte påbörjar studier ens inom 3 –3,5 läsår från ankomst till kommunen, vilket skulle kunna tyda på att många kommuner inte följer lagen. Detta är ett allvarligt förhållande och utredningen föreslår därför att omgå- ende ser över i vilken grad kommunerna efterlever sitt uppsökande ansvar enligt skollagen samt eventuellt ger förslag på lämpliga åtgärder för att öka andelen som påbörjar studier snabbt efter bosättning. Utredningen tolkar bestämmelsen om att aktiv nå och motivera sfi-berättigade invånare som att det inte enbart handlar om individer som ska påbörja studierna. Kommunen ska också aktivt verka för att nå dem som av olika anledningar avbryter eller gör uppehåll i sina studier samt motivera och stödja dem att kunna återuppta studierna. Uppgifter kring avbrott/studieuppehåll lyfts ofta fram för att peka på sfi:s dåliga kvalitet. Vi har dock visat att kategorin avbrott/studieuppehåll i den officiella statistiken innefattar olika orsaker som i olika grad är möjliga för sfi-anordnaren att åtgärda. Exempel på detta är att studerande som registreras som avbrott/studieuppehåll i kategorin arbete antingen kan vara de som aktivt själva sökt och vill ha arbete eller de som avbryter sfi och tar ett arbete p.g.a. svårigheter att kombinera utbildning och arbete, p.g.a. missnöje med utbildningen eller p.g.a. ekonomiska skäl. Studerande som avbryter/gör studieuppehåll i kategorin barnomsorg kan antingen vara föräldralediga eller stå i ofrivillig kö till barnomsorg. Studerande som registreras i kategorin sjuk- dom kan ha avbrutit utan att ha fått något stöd rehabilitering men skulle, med adekvata insatser, kunna komma tillbaka till utbildning. Oavsett anledning till studieuppehåll och avbrott är det med hänvisning till ovan nämnda lag av största vikt att kontakten med utbildningen upprätthålls; att man har ett överenskommet datum för anmälan/omstart och att anordnaren följer upp i de fall den studerande inte återkommer. Dessutom är det oftast både för indi- vid och skola av flera anledningar (inlärningsmässiga, pedagogiska och ekonomiska) lönande att hålla reda på och behålla de stude- rande inom utbildningen så att man inte tappar styrfart i sin inlär- ning p.g.a. uppehåll och därpå följande byte av grupp, lärare etc. De s.k. dåliga resultaten, dvs. att man anser att för få klarar sfi-nivå inom , kan hänga ihop med att avbrotten/studie- uppehållen är många och långa. Tillgänglig officiell statistik ger en bild av sfi-studerandes avbrott/studieuppehåll vid ett givet mättillfälle, men som vi visat ovan saknas kunskap om hur individers väg inom sfi ser ut. Kommunernas inrapportering till SCB och till kan inte på en regelbunden basis rymma sådan information. Vi menar dock att det finns behov av en mer djupgående studie som ser över och analyserar ett eventuellt mönster i de studerandes avbrott/studie- uppehåll och på individnivå besvarar t.ex. frågor om när, hur ofta, hur länge, varför och om de studerande kommer tillbaka till utbild- ningen efter avbrott/studieuppehåll. Sådana uppgifter skulle ge värdefull information till samhälle och till sfi-utbildningen om vilka åtgärder som behöver vidtas för att stödja individens fortsatta studier och/eller återkomst till utbildningen. Vi föreslår därför att ska göra en fördjupad studie av sfi-studerandes avbrott och studieuppehåll. En sådan studie bör beakta studerandes kön, ålder och utbildningsbakgrund och jämföra situationer i olika typer av kommuner. Studien skulle kunna ingå i den utvärdering av sfi- studerandes studiesociala situation som föreslås i kapitel 16. Det system för statsbidrag som vi föreslår i kapitel 15 förutsätter också en regelbunden uppföljning av att kommunerna följer dessa bestämmelser. En konsekvens av ett sådant behovsbaserat bidrag är att det ställer högre krav på att staten följer upp och granskar kommunernas lagstadgade ansvar samt kvalitet och kostnader för sfi-undervisningen. Kommunerna får nämligen med föreslaget system inte ersättning per faktisk sfi-studerande utan för en personkrets som i stort sett motsvarar målgruppen för sfi-utbild- ningen. Utredning ska pröva samhällsinformationens roll i den grund- läggande utbildningen i svenska språket. Direktiven motiverar beho- vet av denna prövning som följer: Sfi skall ge, förutom språkkunskaper, även kunskaper om det svenska samhället, om lag och rätt och om normer och värderingar som är centrala i vårt samhälle. // Eftersom många deltagare tidigt avbryter sina studier bör informationen ges på ett sätt som garanterar att alla ges möjlighet att få del av den. Det kan därför finnas anledning att pröva om samhällsinformatio- nen bör skiljas från språkutbildningen och på vilka andra sätt invand- rare skall få kunskap om det svenska samhället. I direktiven till Utredningen om flyktingmottagande och introduk- tion (N2001:11) sägs att; Utredaren skall särskilt överväga hur alla nyanlända invandrare skall kunna få ökad kunskap om och förståelse för grundläggande normer i det svenska samhället och det svenska demokratiska systemet. Direktiven anger också att de båda utredningarnas arbete ska bedri- vas i nära samråd och att remissinstanserna ska kunna ta ställning till båda betänkandena i ett sammanhang. Utredningarna har i stort gjort gemensamma överväganden kring sina uppdrag kring sam- hällsinformationen men vi redovisar varsin del med avsikt att dessa båda delar ska komplettera varandra. Utredningen om flykting- mottagande och introduktion behandlar i sitt betänkande sam- hällsinformation i ett mer övergripande perspektiv och med inrikt- ning på tillgång till och ansvar för samhällsinformation utanför sfi- utbildningen. prövar, definierar och tar ställning till samhälls- informationens roll inom sfi-utbildningen. För att ha en möjlighet att påverka samhället och dess utveckling måste medborgaren ha tillgång till olika slags information. Denna samhällsinformation kommer ofta från stat, landsting och kommun men kan även komma från andra avsändare. Samhällsinformationen ska dels underlätta för medborgaren att ta del av rättigheter och uppfylla skyldigheter, dels ska den göra det möjligt för medborgaren att göra sin röst hörd och påverka den demokratiska processen. Flera begrepp används i skolans värld för att beteckna ämnen som behandlar kunskap om samhället ur olika perspektiv. Sam- hällskunskap är ett ämne på gymnasieskolan samt på grundläggande och gymnasial nivå inom komvux. Delar av kursen på grundläg- gande nivå inom komvux överensstämmer med samhällslivsorien- teringen enligt kursplanen för sfi. I nu gällande kursplan sägs bl.a. följande om ämnets syfte: I kursen skall eleverna vidareutveckla sina möjligheter att aktivt verka i samhället, orientera sig i en komplex omvärld och fördjupa sina kun- skaper om och insikter i grundläggande demokratiska värden. För detta krävs att eleverna får kunskap om nutida samhällsförhållanden och samhällsfrågor och deras bakgrund samt vana vid att söka och vär- dera information. Samhällskunskapen skall bidra till detta. Samhällsorientering, eller samhällsorienterande ämnen, ingår i kurs- planen på , och innefattar då ämnena samhällskunskap, historia, religion och geografi. I sfi:s kursplan återfinns inget sådant specifikt begrepp. Istället formuleras att de studerande ska utveckla sin förmåga att kommuni- cera i vardagsliv, samhälls- och arbetsliv samt utveckla kunskaper om samhällsliv, arbetsliv och studier i . Ofta använder man dock samlingsbegreppet samhällsorientering för att syfta på det innehåll som ska prägla svenskundervisningen. Utredningen har valt att istället använda begreppet samhällslivs- orientering i betänkandet. Vi anser att det bättre än begreppet sam- hällsorientering speglar att utbildningen syftar till att leva och arbeta i det svenska samhället. Det innebär att man inte bara behö- ver kunskaper om samhället, utan att man som individ måste för- hålla sig till, orientera sig i och vara delaktig i samhället. Dessutom ryms inom begreppet samhällslivsorientering det som benämns strategier, dvs. hur man på olika sätt kan lära sig språk och fakta i samhälls- och arbetsliv. Samhällslivsorienteringen inom sfi kan förklaras på mikro- och makronivå, där det mer vardagsnära som t.ex. att handla mat, hitta i sin stad och hantera sin akuta situation vid sjukdom kan hänföras till mikronivån. I det cykliska arbetssätt som i regel karaktäriserar arbetet med samhällslivsorientering återkommer man under utbildningen till olika teman, t.ex. konsumtion, samhällets organisation eller svensk sjukvård ur olika språkliga och faktamäs- siga perspektiv på mikro- och sedan makronivå. På makronivå diskute- ras t.ex. olika sätt att se på mat och ätande, jämlikhet kring hushålls- uppgifter och synen på sjukdom och åldrande genom ett tillvara- tagande av den studerandes tidigare kunskaper och erfarenheter. Här finns gott om möjligheter att diskutera de samhällets grundläggande värderingar som kursplanen föreskriver. Arbetslivet är förvisso en del av samhällslivet, och inkluderas på sätt och vis i alla begrepp som rör samhället. Dock nämns arbets- livet specifikt i kursplanen för sfi och dessutom är kunskaper och erfarenheter om olika aspekter av arbetslivet av stor vikt för många av de sfi-studerande som står utanför arbetsmarknaden. Därför finns det behov av att också mer specifikt tala om arbetslivsorien- tering och den arbetslivskompetens den bör bidra till. När vi i fort- sättningen skriver om samhällslivsorientering, inbegriper det även de aspekter som kan betecknas arbetslivsorientering. Enligt skollagen 13 kap, 1 § syftar sfi till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. Sfi-förordningen fastställer att sfi ska vila på de grundläggande värden som anges i läroplanen för de frivilliga skolformerna, lpf 94. Samhällsinformation eller samhällslivsorientering nämns eller definieras inte explicit i kursplanen för sfi, men anger att utbildningen syftar till kunskap om och förståelse av samhällets organisation och dess grundläggande värderingar i syfte att underlätta den studerandes integration, aktiva medverkan i och bidrag till utvecklingen av samhällsliv, arbetsliv och kultur i . Under rubriken och uppbyggnad beskrivs den integrering av samhällslivsorientering och språkstudier som ska ske, men även den granskning och det kontrastiva förhållningssätt som ska vara utgångspunkt för lärandet och bidra till interkulturell kompetens. Den avslutande D-kursens språkliga respektive samhällslivs- inriktade mål beskrivs som att den studerande efter kursen ska kunna jämföra egna och andras erfarenheter av språk, kulturer, samhälls- och arbetsliv i och något annat land Den stude- rande ska också ha kunskaper om hur det svenska samhället är upp- byggt och fungerar samt om normer och värderingar, rättigheter och skyldigheter. Den kommunikativa språkfärdighet som den studerande ska uppnå under sfi-utbildningen har för alla kursmål en tydligt funk- tionell prägel, dvs. språket ska fungera i olika situationer. För att detta ska vara möjligt måste den studerande genom utbildningen få stöd i att göra egna erfarenheter, både vad gäller språk och fakta. Det är alltså nödvändigt att den studerande kommer i direktkontakt med individer i olika miljöer. Att sfi har en oerhört heterogen målgrupp är viktigt att komma ihåg i diskussioner kring språkfärdighet och studieresultat. Men målgruppens heterogenitet ställer också krav på utformningen av samhällslivsorienteringen. Många i målgruppen är relativt ny- anlända i , andra har bott här länge; vissa är högutbildade, andra kan inte läsa; vissa lever med en infödd, andra lever mycket segregerat. Dessutom har individerna skilda mål och ambitioner med sina studier. Att relatera samhällslivsorienteringen till denna heterogena målgrupp är en grannlaga uppgift för utbildningens aktö- rer. Som beskrivits under gällande styrdokument för sfi utgör sam- hällslivsorientering en stor del av sfi-utbildningens innehåll . Många menar t.o.m. att den utgör sfi:s hjärta eller själ. Samhälls- livsorienteringens innehåll integreras med språkinlärningen inom sfi. Samhällslivsorienteringen kan sägas bestå av olika delar som är svåra att särskilja i den dagliga verksamheten; fakta/information om t.ex. samhällets uppbyggnad, mer abstrakta och laddade aspekter som normer, värderingar, kul- turella uttryck, strategier för att kunna lära språk och fakta och för att kunna orientera sig i olika samhälleliga kontexter, ord/begrepp/språkliga funktioner som hör ihop med ovanstående. Dessa olika delar utgör en integrerad grund för att den studerande ska kunna uppnå målet för samhällslivsorientering, dvs. den språk- liga och faktamässiga handlingsberedskap som medger att han/hon vid behov kan förhålla sig till och orientera sig i sam- hälle och arbetsliv. Arbetet för att de studerande ska förvärva denna handlingsbered- skap ser olika ut i kommunerna, beroende på utförare, ambition och de kommunala förutsättningarna. Utredningen har sett en mängd goda exempel på hur man har tagit sig an uppgiften. Det kan röra sig om t.ex. att anordnaren har utarbetat gemensamma mål och innehåll för sina lärare, att man utarbetat eller bearbetat skriftlig information/läromedel i samhällslivsorientering på modersmål eller på svenska, att man arbetar med problemlösning genom individuella uppgifter att lösa ute i samhälle eller på arbetsplatser, att sfi samverkar med olika invandrarorganisationer kring sam- hällslivsorienteringen, att anordnaren organiserar diskussionsgrupper kring olika kultu- rer, normer och värderingar, att informatörer bjuds in och samtalar om normer och värderingar på de studerandes modersmål, att informatörer från olika myndigheter bjuds in till skolan, att man etablerar kontakt med mentorer med gemensam yrkes- bakgrund, att man bjuder in företrädare för arbetslivet för att tala om arbets- givares krav och förväntningar, att stoff och erfarenheter från de övriga aktiviteter och erfaren- heter som de studerande har, t.ex. andra studier, förvärvsarbete eller språkpraktik används aktivt och på ett medvetet sätt av både studerande och lärare för arbete med såväl samhällsinformation som med språkfärdighet. Vi har i vårt arbete också tagit del av verksamheter vid sidan av sfi som på olika sätt syftar till att förmedla information och skapa dialog med människor från olika länder och kulturer. Det kan handla om studiecirklar och föreläsningar för nyanlända flyktingar på flyktingmottagningar, föräldracirklar på skolor eller olika dialog- eller integrationsprojekt som bedrivs i bostadsområden eller inom olika etniska organisationer eller trossamfund. Den tidiga information som kommunen anordnar för flyktingar ges allra oftast på modersmålet, antingen med tolk eller för de större språkgrupperna genom anställda olika modersmålstalare. I vissa fall består informationen av föreläsningar, men flera kommuner har satsat på att också genomföra cirklar i mindre grupper, där man kan ta upp komplexa frågor som migration, familjeförändringar, kulturmöten, synen på arbete.