sou · GRB36d1 · 2004-01-01 00:00:00 — En förteckning över de organisationer vars representanter utredaren sammanträtt med återfinns i bilaga 3. Forskningsuppdrag och konsultuppdrag angående bakgrundsmaterial För att närmare kunna analysera vilka effekter det befintliga regel- verket har i förhållande till djurs behov, särskilt när det gäller långa transporter med vilopauser, har utredaren givit professor emeritus i uppdrag att för utredningens räkning undersöka vad som på vetenskaplig grund är känt om biologiska karakteristika för olika djurslag samt sammanställa forskningen om transporters inverkan på djurhälsa och djurskydd. Vidare har professor getts i uppdrag av utredaren att för utredningens räk- ning göra en sammanställning av forskningsläget kring djur- transporter samt redogöra för aktuell forskning kring transporter- nas inverkan på djuren. Dessa artiklar har bilagts betänkandet i sin helhet. Vidare har f.d. förbundsordförande för på utredarens uppdrag författat en artikel om djurtransporter i ett historiskt perspektiv med fokus på frivillig- organisationernas agerande i frågan. Även denna artikel har bilagts betänkandet i sin helhet. Utredningen kallade ordföranden för den tyska djurskyddsorganisationen , , till utredningen och hennes föredrag återfinns i bilaga. Även från ILPH1 har kallats till utredningen och hans för- drag finns också i bilaga. Övrigt angående betänkandets huvudtext Huvudbetänkandet har, utöver vad som nedan anges, författats av utredningens sekreterare i samarbete med utredaren och med utredningens exporter och sakkunniga. Vissa experter har medverkat i utredningen med särskilt uppdrag från utredaren att undersöka vissa frågor, vilket här förtjänar att nämnas. Det gäller leg. veterinär , som bidragit med den veterinära delen i avsnittet om smittskydd vid djurtransport (kapitel 3) och import av hundar till från länder vid (kapitel 3). Vidare fick f.d. förbundsordförande för i 1 for the Protection of Horses. uppdrag att utreda de svenska transportförhållandena i under mul- och klövsjukedispenstiden och effekterna av det tillfälliga transportförbudet, i enlighet med vad som angivits i utredningens tilläggsdirektiv (kapitel 3). Renägare fick i uppdrag att utreda transporter av renar. Det kan också nämnas att avsnittet om transportströmmarna (kapitel 2) och slakteristrukturen i EU (kapitel 5) författats av utredaren, som även genomfört statistikbearbetningen. I dessa kapitel har leg. vete- rinär bidragit med värdefulla synpunkter i avsnittet om slakteribestämmelser i kapitel 5, leg. veterinär författat avsnittet om får i (kapitel 2) och leg. veterinär författat avsnittet om grisar i (kapitel 2). Utredaren har i begränsad utsträckning bedrivit fältarbete i , och . – genomfördes stu- diebesök till hästmarknaden i Hjallerup, tillsammans med utredningens dåvarande sekreterare och leg. veterinär . genomfördes studiebesök till ekologisk svinupp- födare i av utredaren och dåvarande sekreteraren. genomförde utredaren tillsammans med dåvarande sekretera- ren studiebesök hos hästhandlare i samt hästmarknaden i . genomförde utredaren studiebesök till en hästauk- tion i . På utredarens uppdrag företog dåvarande sekreteraren och leg. veterinär en resa till i sep- tember 2001 för att närvara vid seminarium om det internationella forskningsprojektet om djurtransporter, som leds av professor . genomfördes studie- besök vid kreatursmarknaden i Ciney, av utredaren, leg. veterinär och leg. veterinär . besökte utredaren och nuvarande sekreteraren hästmarknaden i Anderlecht, . företog utre- daren ett studiebesök till utanför för att studera slakt av ren i ett mobilt slakteri. Internationella kontakter i övrigt Vissa uppgifter har inhämtats genom kontakter med respektive medlemsstats behöriga myndigheter, i huvudsak de centrala vete- rinära myndigheterna. I detta arbete har utredningen haft relativt omfattande internationella kontakter. Det har dock inte varit möj- ligt för utredningen att få ta del av samtliga begärda uppgifter. För- utom personliga kontakter vid förfrågningar till olika myndigheter har utredningen också sammanträtt med Europeiska kommissionens tjänstemän på området för diskussion. Utredningen har begärt och beviljats att ta del av det underlag som kommissionen begärt av respektive medlemsstat för sammanställ- ning av medlemsstaternas erfarenheter av genomförandet av djur- transportdirektivet i och med ändringar som antogs genom direktiv /29/EG. Utredningen har också träffat företrädare för före- ningen Gaia i , med företrädare för Eurogroup i och med företrädare för den i . En mer utförlig redovisning av utredningens samråd vad avser internatio- nella kontakter lämnas i bilaga 3. Analys av befintliga regelverk Djurtransporter regleras till sin övervägande del av internationella rättsakter såsom EG-rätten och konventioner på området. I den begärda analysen av de befintliga regelverken och vilka effekter dessa har i förhållande till djurs behov, särskilt när det gäller långa transporter med vilopauser, har utredningen analy- serat bestämmelsernas effekter utifrån vad som funnits vara veten- skapligt belagt eller vad som är känt genom annan beprövad erfa- renhet. I analysens slutsatser har redogjorts för hur regelverkens bestämmelser bör ändras för att på ett bättre sätt tillgodose djurens behov. Det är dock inte möjligt för en svensk statlig utredning att lämna explicita förslag till författningsändringar vad gäller interna- rättsakter. Utredningen har i redovisningen av slutsatser av analysen använt sig av begreppet förslag, men lämnar inga förslag till ny författningstext då förslagen mer är att betrakta som rekommendationer i det fortsatta internationella arbetet med revidering av rättsakterna på området. dock att rekommendationerna skall leda till bindande bestämmel- ser. Efter de inledande avsnitten följer ett kapitel där det redogörs för uppdragets genomförande. Huvudbetänkandets följande avsnitt är uppdelade efter sakområden enligt följande: kapitel 2 Transportströmmar för olika djurslag I detta kapitel redovisas utredningens kartläggning av de gränsöver- skridande transportströmmar som förekom mellan länder inom EU, till EU från tredje land och från EU till tredje land . Genomgången görs djurslagsvis. Dessutom finns ett avsnitt vari det utifrån tre exempel diskuteras om och hur transport- strömmarna förändras över tiden. kapitel 3 Djurtransporter och smittskydd I detta kapitel diskuteras vilka risker för smittspridning transporter av djur kan utgöra samt hur smittrisken skall kunna minimeras. Här finns även översynen de svenska transportförhållandena i under mul- och klövsjukedispenstiden i enlighet med upp- draget i det tilläggsdirektiv som utredningen fått. kapitel 4 Rättslig reglering av djurtransporter I detta kapitel redovisas vilka bestämmelser som är aktuella på området, vilka initiativ som tagits och pågående arbete för att för- ändra dessa bestämmelser, samt utredningens förslag (rekommen- dationer) till hur transportbestämmelserna skulle kunna ändras för att minska negativ inverkan på djurens välbefinnande av transpor- ter, samt utredningens förslag (rekommendationer) till var i regel- verket ändringar kan ske för att förhindra onödiga respektive långa transporter. kapitel 5 Slakteristrukturen i EU I kapitlet redovisar utredningen antalet stora och småskaliga slakte- rier i EU. Dessutom diskuteras slaktkapaciteten utifrån statistiska uppgifter i varje medlemsstat. kapitel 6 Mobila slakterier I detta kapitel redovisas uppdraget att utreda om användning av mobila slakterier kan bidra till lösning av långväga djurtransporter, vilka problem och möjligheter som finns för detta samt tänkbar användningar av mobila slakterier och andra lösningar som minskar transporterna . I ett avsnitt redovisas uppdraget att defi- niera begreppet nära uppfödningsplatsen. kapitel 7 Ekonomiska faktorer I detta kapitel redovisas de ekonomiska faktorer, som utredningen funnit påverkar var slakt och uppfödning av djur äger rum och som bidrar till långa respektive onödiga djurtransporter. Dessutom föreslås nya ekonomiska styrmedel för att minimera djurtranspor- ter. kapitel 8 Konsekvenser av utredningens förslag I detta kapitel redovisas översiktligt konsekvenserna av utred- ningens förslag vad gäller ekonomiska konsekvenser, konsekvenser för småföretag, konsekvenser för den personliga integriteten, kon- sekvenser för brottsligheten och konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Varje kapitel inleds med en sammanfattning av utredningens bedömning och i förekommande fall förslag. Varje kapitels inled- ning introducerar läsaren till det område som behandlas i kapitlet och kapitlet avslutas med utredningen analys och bedömning för respektive avsnitt. Utredningens bedömning finns också samman- fattad i den ruta som inleder varje kapitel. Något samlat kapitel med analys och förslag finns alltså inte, eftersom utredningens olika kapitel behandlar så olika sakområden. Samtliga förslag finns dock redovisade som första avsnitt i utredningens sammanfattning. Utredningens bilagedel, som av praktiska skäl publicerats i en separat volym, innehåller fjorton bilagor. Bilaga 1 innehåller utredningens direktiv (Dir. 2001:15). Bilaga 2 innehåller utredningens tilläggsdirektiv (Dir. 2001:27). Bilaga 3 innehåller redovisning av organisationer, myndigheter och enskilda, som utredningen samrått med. Bilaga 4 innehåller tabeller med antal av olika djurslag i olika länder över tiden. Bilaga 5 innehåller transportströmmar av fjäderfän >185 gram, daggamla kycklingar. Bilaga 6 innehåller en kort redogörelse av leg. veterinär om begreppet MRL-värden. Bilaga 7 innehåller en redogörelse av leg. veterinär med beskrivning av vissa transportsmittor. Bilaga 8 innehåller tabell med beläggningsgrader för olika djur enligt bestämmelser i sjätte kapitlet i bilagan till direktiv /29/EG (djurtransportdirektivet). Bilaga 9 innehåller artikeln Biologiska karakteristika hos hus- djur av prof. . Bilaga 10 innehåller artikeln Inverkan av transporter på djur- hälsa och djurskydd av prof. . Bilaga 11 innehåller artikeln Aktuellt forskningsläge kring djur- transporter; utvärdering och rekommendationer, av prof. . Bilaga 12 innehåller artikeln Djurtransporter i ett historiskt perspektiv av . Bilaga 13 innehåller utskrift av föredrag; Särskilda problem med långdistanstransporter av djur i av , Animals´ . Bilaga 14 innehåller utskrift av föredrag Transport av levande djur – vattning och utfordring av från ILPH. Slutligen vill jag som utredare å det varmaste tacka utredningens experter och sakkunniga, som på ett mycket kunnigt, engagerat och tjänstvilligt sätt bidragit till att få fram och sammanställa fakta för denna utredning och också bidragit med mycket kreativ och konstruktiv diskussion till analysen och förslagen i utredningen. Våra möten har varit stimulerade för mig som utredare och jag hoppas och tror att ni andra känt detsamma. Ett speciellt tack vill jag framföra till , som kom in som sekreterare i utredningen och utan vars enastående arbetsinsats och analytiska förmåga utredningen inte kunnat färdigställas i det skick den nu presenteras. 2Transportströmmar för olika djurslag med mera Antalet djur som transporteras över gränser inom EU och till och från tredje land är mycket stort. Många av transporterna följer inte de bestämmelser som finns vare sig vad gäller tider, vilopauser eller tillgång på foder och vatten. I många fall utsätts djur för lidande. Utredningen kan inte finna att slaktdjur generellt hanteras sämre än livdjur. I många fall transporteras mycket unga djur för vidare uppfödning. Djur i den åldern klarar transporter dåligt och utsätts för stort lidande. Utredningen finner mot bakgrund av detta att inga sakliga skäl föreligger för att bestämmelser vid transporter för livdjur och slaktdjur skall vara olika, utan menar att de skall vara desamma. Statistikunderlaget för transporter är inte pålitligt och katego- riindelningen visar inte unga djur för sig och i vissa fall inte heller om djuren är slaktdjur eller livdjur. Transportens längd kan heller inte utläsas. Utredningens bedömning är att statistik- underlaget måste förändras så att unga djur särhålls och ett kod- system bör införas för pålastnings- respektive avlastnings- område så att transportens längd kan beräknas. Utredningen bedömer att reglerna för transporter av levande djur måste änd- ras. Utredningen kan visa att transportmönster inte är statiska utan förändras över tiden. De aktörer som säljer levande djur mellan EU-länder finner marknader eller leverantörer i ett annat land om en stor leverantör faller ifrån. I direktiven till utredningen anförs att utredningen skall kartlägga och redovisa transporttider och transportvägar inom och Transportströmmar för olika djurslag med mera EU och utreda vilka faktorer som styr dessa. I följande avsnitt redovisas djurslagsvis omfattningen av transporter över gränser inom EU och till och från tredje land, liksom de större transport- strömmarna. Generellt kan sägas att medlemsstaterna (förkortat till MS i tabeller) inte för någon statistik över djurtransporter inom respek- tive land. Det är inte heller möjligt att ur befintlig statistik utläsa hur långa transporterna över gränserna är. En kartläggning av varje gränsöverskridande transports längd vore möjlig om varje enskilt Animo-meddelande hos respektive myndighet kontrollerades, men en sådan kartläggning har tidsmässigt inte varit möjlig för utred- ningen. Utredningen föreslår i kapitel 4 att en kod för den region där djuren hämtas respektive lämnas vid en transport införs i Animo-meddelandena. Med ett sådant kodsystem finns möjlighet till en statistisk bearbetning och information av det slag som efter- frågas i direktiven. Transporter av djur inom, till och från EU är mycket omfattande – oavsett djurslag. I många länder transporteras djur i livet till marknader för vidare försäljning före transport till slakt. bröt mul- och klövsjuka ut i . Många djur, såväl får som nöt, slaktades och brändes. Sjukdomen upptäcktes hos får i och spreds med djurtransporter till , och . Exporten av nötkreatur och får påverkades starkt och de strömmar av djur som förekommit är inte de nor- mala. I rapporten väljs därför som bas- och jämförelseår för samtliga djurslag. Två källor för statistiska uppgifter har använts främst – FAO och . Från FAO har uppgifter om antal slaktade djur hämtats medan uppgifter om transporter av djur kommer från . I de följande avsnitten redovisas utförda transporter per djurslag över gränser. Utredningen kan dock konstatera att det statistiska underlaget är osäkert. Uppgifter om antal transporterade djur från ett land till ett annat stämmer inte överens med de upp- gifter som det avsändande respektive mottagande landet rapporte- rat. Stora avvikelser redovisas i förekommande fall under respektive djurslag. Vid uppskattning av transportströmmar har därför meto- den valts att jämföra siffror och välja den högsta. Transportströmmar för olika djurslag med mera använder, enligt uppgift som kommit utredningen till del, även vid statistikbearbetning av andra varuslag.1 Länder tillåts komplettera statistiken i efterhand. De uppgifter som redovisas för är i första hand de siffror som tillhandahållit under andra halvan av . I vissa djuravsnitt kan dock statistik för som redovisats av förekomma. Det är främst siffrorna för som ändrats. I det följande används orden intern import och intern export för transporter mellan EU:s medlemsstater och orden extern import och extern export för transporter från och till tredje land. Med total export respektive import menas att den interna och externa exporten respektive importen sammanräknats. Långa transporter av djur till försäljning eller slakt skedde i . Då var det främst oxar, men även får och gri- sar, som drevs fram längs breda oxgator till marknader. Det finns fortfarande spår av dessa oxgator längs . De tre stora huvud- områdena för uppfödning i av oxar var , och . Även , och födde upp oxar till slakt i andra länder. har antalet transporter av djur ökat dramatiskt. Transporter av hästar från uppmärksammades , till och med i svensk media. Vid ankomst till var hästarna svältfödda och utmattade efter månadslång båtfärd. Avlastningen skedde brutalt, hästarna lastades på tåg och bristen på foder och vatten uppmärksammades. Efter startade transporter av brittiska djur till slakterier i bland annat . Transporterna kritiserades och en organisation i vid namn the Protection of Livestock for publicerade följande ögonvittnesrapport: Jag följde en sändning av 100 djur från till ett slak- teri i . Inget djur fick varken mat eller vatten . fick stå i öppna stallar i stark kyla i väntan på slakt där de plågades förfärligt. 1967 började exportera mjölkkalvar till . Protesterna som följde riktade sig både mot själva transporten och 1 Källa: . Transportströmmar för olika djurslag med mera mot uppfödningsformen i trånga kalvbås. De var främst organisa- tionen Royal to Animals (RSPCA), som agerade och också dokumenterade missförhållan- den under långa transporter, uppfödning och slakt i länder dit de brittiska djuren sändes. 1967 bildades organisationen in World Farming (CiWF), och 1972 överlämnas protestlistor med över en halv mil- jon namn till den brittiske jordbruksministern mot export av levande djur från . har protesterna fortsatt även i andra länder i EU, och dokumentation har allt oftare hamnat i TV och skapat mycket debatt. Till exempel kan nämnas skildringar av fårtransporter från till , en resa på upp emot , transporter av hästar från till i på , transporter av 6 – 8 veckors lamm från till södra , vilka tog , dygnslånga transporter av unga kalvar, transporter av uttjänta suggor med mera. I många fall hade dju- ren inte fått mat eller vatten, och bilder av utmattade och kollap- sade djur har visats gång på gång. Några filmer och bilder som fått stor uppmärksamhet är föl- jande: The Road to Misery (CiWF). film om transporter av levande djur till 1993. Some Lye Dying (CiWF). Filmer från den belgiska organisationen från olika djur- marknader. Bilder från gränsstationer på vägen från till . Bilder från slakterier i . I många fall har den tyska organisationen bidragit med bilderna. Organisationen följer transporter, besöker markna- der och slakterier samt kontaktar myndigheter och politiker i många länder. diskuteras djurtransporter i samtliga av EU:s medlems- stater. Veterinärorganisationer har gjort gemensam sak med frivil- ligorganisationer och kräver att en begränsning införs för transport av slaktdjur. Detta är ett krav som även Europaparla- mentet anslutit sig till. Eurogroup for Animal Welfare, en sam- lingsorganisation för djurskyddsorganisationer i med säte i Transportströmmar för olika djurslag med mera , har samlat in över två miljoner namnunderskrifter från medborgarna i EU:s medlemsstater med samma krav.2 2.2Gränsöverskridande transportströmmar – översikt samtliga djurslag Det har inte varit en uppgift för utredningen att dokumentera missförhållanden vid transporter av djur. Utredningen har dock tagit del av bilder, filmer och berättelser från flera frivilligorganisa- tioner, vilka visar stort djurlidande. Det gäller såväl slaktdjur som livdjur och transporter till, från och inom EU. Lidandet för djuren beror på tidsmässigt långa transporter, då utmattade djur kollapsar, men också på brist på eller avsaknad av vatten och foder, för många djur i transportfordonen samt transporter som inte anpassats till klimatet. Även människors behandling av djur orsakar lidande. Mycket brutal behandling har dokumenterats. Totalt redovisas i för transporter av cirka 22 miljoner större lantbruksdjur och cirka 521 miljoner fjärderfä över gränser inom EU och till och från tredje land. 2.2.1Lantbrukets djur förutom fjäderfä Transporter av djur sker inte bara mellan medlemsstater i EU utan även till och från tredje land. Särskilt kan noteras det stora antal lamm som importeras från (se vidare avsnittet Får). 2 En utförligare historik finns i bilaga 12. Transportströmmar för olika djurslag med mera Gränsöverskridande transporter av större lantbruksdjur, 2000 Alla transporter av de 21,8 miljoner transporterade djuren ovan är inte långväga. I siffran ingår t.ex. även korta transporter av djur mellan och – små länder där avstånden inte blir så långa. Men avståndet för transporter mellan grannländer som och kan å andra sidan antingen vara mycket kort eller mycket långt eftersom länderna är stora. En grundlig genom- gång av Animo-meddelanden skulle kunna utröna hur många av transporterna som är långväga, men en sådan analys inte varit möj- lig för utredningen. Även transporter inom länder kan vara långa, men dokumenterade uppgifter om sådana transporter saknas. Ett problem är att Animo-meddelandena inte alltid visar hela transporten för djuren. Exempel på detta är transporter av får, som transporteras från till och för vidare försäljning, ofta till eller . För den fortsatta resan får djuren nya resehandlingar, och den totala transporttiden kan inte utläsas av dokumenten. Den externa importen till EU kommer så gott som uteslutande från . För vissa djurslag – häst och får/lamm – utgörs den externa importen till största del av slaktdjur. Vid extern import av andra djurslag – nötkreatur och gris – är det djur för vidare uppfödning som tas in. Bland nötkreaturen är det i huvudsak kalvar som importeras, ofta mycket späda, på långväga transporter till exempel från till . Förhållandena för dessa djur, liksom för hästar från för slakt, är dokumenterat oacceptabla. Häs- tarna transporteras även via från , och dessa djur har en mycket lång resa till slakterier, ofta i södra . Transportströmmar för olika djurslag med mera I debatten har särskilt slaktdjurens situation framhållits. Utred- ningens analys visar att för vissa djurslag är transporter av livdjur dominerande. Djuren är ofta mycket unga och dokumentation har visat att även dessa djur far illa under transporter. För nötkreatur anges i statistiken om det är slaktdjur eller livdjur som transporteras; detsamma gäller för hästar. I det senare fallet kan dock klassificeringen ifrågasättas. I kategorin hästar andra, som i nedanstående tabell räknas som livdjur, finns troligen även slakt- hästar. För grisar anges avelsgrisar för sig, men för övriga anges bara viktklasser i statistiken. Avelsgrisar och grisar med vikt under ingår i kategorin livdjur i nedanstående tabell. För får finns tre kategorier – en för avelsdjur, en för lamm och en för äldre får. I nedanstående tabell ingår de två sistnämnda i katego- rin slaktdjur. Kanin redovisas endast i en kategori och har därför utelämnats i tabellen nedan. Fördelning mellan liv- och slaktdjur vid gränsöverskri- dande transporter av större lantbruksdjur, 2000 Analysen visar att de flesta nötkreatur som transporteras över gränser är djur för vidare uppfödning. För gris är ungefär lika många djur livdjur som slaktdjur, medan de allra flesta får/lamm som transporteras över gränser är slaktdjur. Utredningen har inte kunnat finna belägg för att slaktdjur generellt sett transporteras sämre än livdjur, utan lidandet har mer att göra med förhållanden under transport, djurens ålder, med mera. En jämförelse mellan antalet transporterade djur för slakt över gränser och antal slaktade djur totalt visar att förhållandevis få slaktdjur sänds till andra länder inom och utom EU för slakt. För hästar är dock den procentuella andelen betydligt högre än för övriga djurslag. Antalet djur som transporteras över gränser till slakt är dock generellt sett stort. Transportströmmar för olika djurslag med mera Slaktdjur – antal slaktade i EU och transporterade över gränser 2000 samt procentuell beräkning Källa: FAO, . Handeln med levande djur är mycket omfattande mellan medlems- stater inom EU och förekommer mellan de flesta länderna. Som exempel kan nämnas att exporterar internt över 1 miljon nötkreatur till , men transporteras cirka 18 000 nötkreatur åt motsatt håll.