sou · GRB3105d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Villkoret för stöd är att initiativet förbättrar förutsättningarna för att etablera nya och konkurrenskraftiga verksamheter och sysselsättningar. Projektstöd i insatsområde II Även initiativ som syftar till att bevara kulturellt värdefulla miljöer med anknytning till lantbruket är stödberättigade. Exempel kan vara kulturhistoriskt anpassade renoveringar av by- eller gårds- miljöer och enskilda byggnader. Förutsättningen är att det som renoveras är kulturellt värdefullt eller typiskt för ett område som domineras av de areella näringarna. Renoveringen skall emellertid inte enbart vara av kulturhistorisk vikt utan skall även förbättra möjligheterna i området för turism och annan verksamhet.56 Det specifika målet är att främja och utveckla den sociala eko- nomin som har anknytning till lantbruket samt att bevara kulturarvet.57 beviljades 15 projektstöd av länsstyrelserna med . Andra offentliga organ bidrog med och den privata medfinansieringen uppgick till . beslutade om ett stöd på cirka beviljades 23 projektstöd av länsstyrelserna beslutade om 2 stöd på . Den totala satsningen uppgick till . En jämförelse visar att antalet projekt har ökat med en tredjedel. Finansieringen genom Miljö- och lands- bygdsprogrammet och den övriga offentliga finansieringen är ungefär på samma nivå medan den privata finansieringen har tredubblats. Projektstöd i insatsområde II 8 projekt (varav några inte har slutförts) har resultatredovisats enligt frågor och indikatorer . Projektens totala kostnader uppgick till och stödet till vilket är av de totala kostnaderna. Sammanlagt deltog 836 personer i projekten varav 418 () var kvinnor.59 Åldersfördelningen redovisas i tabell 9.14. Ålder hos deltagare i byutvecklingsprojekt Källa: , 2003.60 Tabell 9.15 visar antalet arbetstillfällen vid de verksamheter som erhållit stöd fördelat på kvinnor och män. projekten(prognos) Källa: , 2003.61 Byutveckling är tillsammans med turism den enda åtgärd där andel- en kvinnor och arbetstillfällen för kvinnor är lika med eller större än andelen män och arbetstillfällen för män.62 Projektstöd i insatsområde II 10 projekt har avslutats . Kategorierna inom denna åtgärd skiljer sig något från de övriga (se tabell 9.16). Källa: , 2003.63 Projekt i kategorin Restaurering/renovering syftar till att restaurera eller renovera historiskt och kulturellt värdefulla byggnader. Ett exempel är projektet i Örsta som syftar till att restaurera en trösklada för att tydliggöra det agrara kulturarvet. Projekt i kategorin Bevarande syftar till att bevara historiskt och kulturellt värdefulla byggnader. Ett exempel är Tullsängs lada som syftar till att bevara en av de få stora kvarvarande timmerladorna som fortfarande står på sin ursprungliga plats. Projekt i kategorin Skapa nytt syftar till att bygga, skapa eller organisera någonting nytt som tillför bygden ytterligare värden. Ett exempel är Bråbygdens Landsbygdsutvecklingskontor som syftar till att skapa ett centrum för utveckling i landsbygden. Projektet i kategorin Kunskap/nätverk är där vinden vände vars mål är att ge inspiration för lands- bygdsutveckling och öka allmänhetens insikt om landsbygden i allmänhet.64 Det operativa målet är att projektstöden skall bidra till att för- dubbla antalet företag med kompletterande verksamhet från . En uppfyllelse av det operativa målet försvåras av att projektstöden i de flesta fall söks av organisationer och inte av enskilda företag. Detta uppmuntras i vissa fall av föreskrifterna65 Projektstöd i insatsområde II men beror också på att det är svårt för enskilda lantbruksföretag att hantera den process som krävs för att få projektstöd. Dels är ansökningsprocessen komplicerad, dels måste den sökande ha eko- nomiska förutsättningar att ligga ute med ett större belopp. Dessa är några av anledningarna till att det framför allt är riksorganis- ationer, nätverksgrupper och lokala organisationer som söker projektstöd, inte enskilda lantbrukare eller lantbruksföretag. Dessa har ofta inte de resurser som krävs för att genomföra ett projekt. Utredningen bedömer att projektstöden inte i nämnvärd utsträck- ning bidragit till att öka antalet lantbruksföretag med kombin- ationsverksamhet. Det specifika målet för åtgärden marknadsföring är att öka efterfrågan på produkter med regional eller lokal prägel vilket i förlängningen skall få marknaden för kvalitetsprodukter från lant- bruket att växa. Majoriteten av projekten syftar till att öka omsätt- ningen av varor och tjänster genom olika marknadsföringsåtgärder. Därigenom borde de ha bidragit till uppfyllelsen av det specifika målet. Det går inte att nu avgöra hur mycket efterfrågan ökat, men under alla förhållanden borde det ringa antalet projekt innebära att ökningen är begränsad. Det specifika målet för åtgärden diversifiering är att höja kvaliteten och konkurrenskraften i de investeringar och marknadsförings- åtgärder som programmets andra insatser stödjer. Majoriteten av projekten syftar till någon form av förstudie, projektering eller dylikt. Andra syftar till en ökad omsättning genom produktför- , företagsutveckling eller dylikt. Även om projekten i all- mänhet är inriktade på att höja kvaliteten och konkurrenskraften tycks de inte i större utsträckning komplettera andra insatser i programmet. Därför bedöms måluppfyllelsen vara låg. Det specifika målet för åtgärden turism är att utveckla landsbygds- turism med anknytning till de areella näringarna. Majoriteten av projekten syftar till en ökad omsättning genom olika former av produktförädling och företagsutveckling med inriktning på turism. Därigenom borde de ha bidragit till uppfyllelsen av det specifika målet. Det går inte att nu avgöra hur landsbygdsturismen utveck- lats, men under alla förhållanden borde det ringa antalet projekt innebära att framstegen är begränsade. Projektstöd i insatsområde II Det specifika målet för åtgärden infrastruktur är att bibehålla och förbättra infrastrukturen på landsbygden. Av projekten avser fyra vägar medan det femte är direkt miljörelaterat. De har bidragit till uppfyllelsen av det specifika målet, dock endast lokalt på grund av det ringa antalet projekt. Det specifika målet för åtgärden byutveckling är att främja och utveckla den sociala ekonomin som har anknytning till lantbruket samt att bevara kulturarvet. Även om målet delvis är något oklart, syns projekten i huvudsak ligga inom ramen för och ha bidragit till uppfyllelsen av detta. Det gäller dock endast lokalt på grund av det ringa antalet projekt. En sammanfattande slutsats är att projekten bidrar till att uppfylla de specifika målen utom för åtgärden diversifiering. Effekterna går emellertid inte att utläsa annat än på i huvudsak lokal nivå. I vissa fall är inte heller detta möjligt. De olika åtgärderna överlappar ofta varandra. Förstudier och projekteringar förekommer inom flera områden liksom olika metod- er för att öka omsättningen, bredda och diversifiera verksamheten m.m. kan åtgärderna komplettera och förstärka varandra. Vidare karaktäriseras projektstödet av en betydande flexibilitet. Utredningen bedömer att det har förutsättningar att framöver i högre grad bidra till uppfyllelsen av de olika specifika målen. De övergripande målen för projektstöden inom Insatsområde II är att främja sysselsättning, tillväxt och bosättning samt bidra till en hållbar utveckling på landsbygden. Stöden skall vidare komplett- era och samverka med övriga mer direkt lantbruksanknutna åtgärd- er. Flertalet av de 91 projekt som avslutats syftar till att främja sysselsättning och tillväxt på landsbygden, åtminstone i någon mån. Eftersom de har avslutats är det dock svårt att belägga några resultat. Få projekt är direkt inriktade på att främja bosättning på lands- bygden även om detta kan bli ett indirekt resultat av andra projekt som är mer inriktade på att främja sysselsättningen. Utredningen bedömer att projektstöden inte i nämnvärd grad bidragit till en hållbar utveckling på landsbygden. Detta beror framför allt på det ringa antalet projekt och den ofta begränsade ekonomiska omfattningen. Projektstöd i insatsområde II Projektstöden varken kompletterar eller samverkar med övriga mer lantbruksanknutna åtgärder i avsedd utsträckning. Samverkan mellan olika stödformer förekommer . Det är ovanligt att en lantbrukare söker projektstöd för projektering av en investering för att sedan söka investeringsstöd för det faktiska genomförandet. Enligt uppgifter är det bara ett drygt tiotal lant- bruksföretag som har sökt både projektstöd och något av de andra stöden inom Insatsområde II.66 En förklaring till detta kan vara att projektstöd går till en mängd olika typer av projekt till skillnad från investeringsstödet som går till specifika investeringar, exempelvis djurstallar. Av budgetskäl kan investeringsstöd inte heller ges till alla som söker det. Detta innebär att goda idéer, som konkretiserats med hjälp av projektstöd, riskerar att inte kunna utvecklas vidare med hjälp av investeringsstöd. Uppfyllelsen av målen försvåras av att målgruppen är snäv i relation till befolkning och verksamheter på landsbygden Vidare är inriktningen av projektstöden snäva i förhållande till målen som är allmänna, breda och icke-kvantifierade. Enligt föreskrifter skall länsstyrelserna genom sina genomförandeplaner bryta ned målen på länsnivå.67 Genomförandeplanerna är, enligt Jordbruksverket68, av varierande utformning och kvalitet. Detta har försvårat hanteringen av projektstöden. Utredningen anser att det är angeläget att målen tydligt bryts ned på länsnivån. Konkreta och kvantifierade länsmål bör ställas upp. Därigenom blir det lättare för länsstyrelserna att bedöma ansökningar om projektstöd. Effekterna av stöden kan lättare utläsas. Om man i ett län anser att t.ex. nötköttsproduktion är viktig ur miljö- och sysselsättningssynpunkt, kan sådan produktion ges prioritet vid urvalet av de projekt som ges stöd, liksom vid pröv- ningen av senare investeringsstöd. Utredningen vill vidare peka på vikten av att projektstöden blir en integrerad del av länens samlade insatser för utveckling av lands- bygden. En annan viktig fråga är vilken grad av anknytning till lantbruket och dess omställning de projekt som ges stöd skall ha. Länsstyrelserna har här olika praxis. Utredningen bedömer att en vid tolkning bäst stämmer överens med projektstödets syften och förordar att en sådan görs i alla län. Utredningen har kommit i kontakt med många intressanta projekt- idéer inom turistområdet. Ett exempel är att attraktiviteten för turism och friluftsliv i helåkersbygder kan ökas genom så kallade rekreationsstråk. Ett sådant projekt har beviljats i form av Projekt Projektstöd i insatsområde II Nordanstigen som syftar till att skapa en rid- och vandringsled. Detta är en projekttyp som det enligt utredningen är angeläget att satsa mer på framöver. Slutligen vill utredningen framhålla vikten av att enskilda lantbrukares möjligheter att tillgodogöra sig stöden förbättras, t.ex. genom förskottsutbetalningar. Detta bedöms vara en förutsättning för att projektstöden i påtaglig grad skall kunna bidra till en för- dubbling av antalet lantbruksföretag med kompletterande verksam- het. Beträffande utredningens förslag, se kapitel 15. Projektstöd i insatsområde II 1Rådets förordning (EG) nr 1257/199 av om stöd till utveckling av landsbygden m.m., Förordning (2000:577) om stöd för miljö- och landsbygds- utvecklingsåtgärder samt föreskrifter (SJVFS 2002:56) om stöd för anpassning och utveckling av landsbygden. 2Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , . 3Projektstöd för utveckling av landsbygden –2006, Informationsbroschyr från , 2003. 4Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2000:151) om stöd för anpassning och utveckling av landsbygden. 5Jordbruksverkets prognos för Miljö- och landsbygdsprogrammet, , kontaktperson . 6Jordbruksverkets underlag för utvärdering av projektstödet, , kontaktperson . 7Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna m.m, . beslut 2002- 12-19. 8Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, . 9Framtid på landet: Informations- och verksamhetskampanj projektstöden för landsbygdsutveckling, , 2002. 10Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, . 12Framtid på landet: Informations- och verksamhetskampanj projektstöden för landsbygdsutveckling, , 2002.. 13Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 14Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , , Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006, 2001:19 och Projektstöd för utveckling av landsbygden –2006, Informationsbroschyr från , 2003. 15Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006, 2001:19. 16Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, . 17Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, . 18Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 19Jordbruksverkets underlag för utvärdering av projektstöd, , kontakt- person . 24Projektkatalog, , 2003 och underlag för utvärdering av projektstöd, , kontaktperson . 25Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , , Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2002–2006, 2001:19, Projektstöd för utveckling av landsbygden – 2006, Informationsbroschyr från , 2003. Projektstöd i insatsområde II 26Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006, 27Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, . 28Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen . 29Jordbruksverkets underlag för utvärdering av projektstöd, , kontaktperson . 34Projektkatalog, , 2003 och underlag för utvärdering av projektstöd, , kontaktperson . 35Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , , Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006, 2001:19 och Projektstöd för utveckling av landsbygden –2006, Informationsbroschyr från , 2003. 36Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006, 37Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, . 38Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen . 39Jordbruksverkets underlag för utvärdering av projektstöd, , kontakt- person . 44Projektkatalog, , 2003 och underlag för utvärdering av projektstöd, , kontaktperson . 45Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , , Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006, 2001:19 och Projektstöd för utveckling av landsbygden –2006, Informationsbroschyr från , 2003. 46Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006, 47Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, . 48Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen . 49Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 50Jordbruksverkets underlag för utvärdering av projektstöd, , kontaktperson . 55Projektkatalog , 2003 och underlag för utvärdering av projektstöd, , kontaktperson . Projektstöd i insatsområde II 56Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , , Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006, 2001:19 och Projektstöd för utveckling av landsbygden –2006, Informationsbroschyr från , 2003. 57Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006, 2001:19. 58Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, , Utvecklingen inom Miljö- och landsbygds- programmet , skrivelse till regeringen . 59Jordbruksverkets underlag för utvärdering av projektstöd, , kontakt- person . 64Projektkatalog, , 2003 och underlag för utvärdering av projektstöd, , kontaktperson . 65Gäller åtgärden Marknadsföring. 66Underhandsuppgifter från , , kontaktperson Per . 68Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . Förädlingsstödet har av allt att döma bidragit till uppfyllelsen av målen i Miljö- och landsbygdsprogrammet. Det är emellertid utifrån det tillgängliga underlaget för utvärderingen och den korta tid som förlöpt svårt att fastställa om stödet har medverkat till att varaktigt främja en konkurrenskraftig förädlingsindustri. Ytter- ligare djupgående studier behövs i detta avseende. Stöd till förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruks- produkter (förädlingsstöd) ges i enlighet med artiklarna 25–28 i Rådets förordning och den svenska förordningen om stöd till miljö- och landsbygdsutveckling samt föreskrift- er.1 Beslut om stöd fattas av efter samråd med . I Mål 1-området är det dock länsstyrelserna som fattar beslut om detta stöd. Stödet fanns även –1999.2 har för den nuvarande programperioden beräk- nat att stöd kommer att utgå till omkring 50 projekt med ett genomsnittligt stödbelopp på 600 000 kronor.3 Detta skulle innebära att 350–400 företag totalt får stöd, vilket är en minskning av antalet jämfört med förra programperioden. Stödet har också förändrats i nuvarande programperiod till att omfatta ett totalt sett lägre belopp men med ett större belopp per företag efter förslag från bl.a. Livsmedelsekonomiska institutet.4 Det har också getts en annan inriktning för att bättre uppnå målen för åtgärden. Sålunda riktas stödet nu i huvudsak mot småskalig livsmedelsförädling samt innovativa satsningar på nya marknader och produkter. Med små- skalig menas färre än 50 anställda. gränsen för småskalighet varit 40 anställda på grund av bristande medelstillgång.5 Innovativa projekt avser främst sådana som skall främja tillkomsten av nya produkter, produktionsprocesser eller marknader. Utöver dessa prioriteringsgrunder har produkternas förädlingsgrad varit en viktig del i bedömningen. Enligt Miljö- och landsbygdsprogrammet utgör den småskaliga livsmedelsförädlingen ett prioriterat område med en betydande utvecklingspotential.6 Stödet till sådan förädling bör leda till en stärkt konkurrensförmåga hos det enskilda företaget. Vidare kan den småskaliga livsmedelsförädlingen bidra till en diversifiering av näringslivet på landsbygden och en stärkt konkurrensförmåga för jordbruksföretagen. Ett annat prioriterat område är investeringar i livsmedelsindustri som utvecklar högförädlade livsmedel av hög kvalitet och innovativ karaktär. Sådana investeringar bidrar till att höja konkurrenskraften hos berörda företag och till att utveckla viktiga produkter och produktkoncept för exportmarknaden. Stöd lämnas till investeringar för uppförande och förvärv av fasta anläggningar (dock ej mark), investeringar i nya maskiner och ny utrustning (inklusive mjukvara till datorer) och för allmänna om- kostnader (t.ex. konsultkostnader).7 Stöd kan lämnas till produk- tion av nöt-, gris-, får-, lamm- och hägnat viltkött, mjölk, ägg och fågelkött, spannmål, oljeväxter, grönsaker, frukt och bär, blommor och plantor samt potatis (exklusive stärkelseprodukter). Inom Mål 1-området ges även stöd för renköttsproduktion. Projekten skall bidra till någon eller några av följande förbätt- ringar: styra produktionen i riktning mot den förväntade marknads- utvecklingen eller främja nya avsättningsmöjligheter för jord- bruksprodukter, förbättra eller rationalisera försäljningskanaler eller bearbetnings- metoder, förbättra produkternas förpackning och presentation, förbättra eller minska användningen av biprodukter eller avfall, tillämpa ny teknik, främja nyskapande investeringar, förbättra och kontrollera kvaliteten, förbättra och kontrollera hälsovillkoren eller Det finns vissa begränsningar i fråga om stöd till produktions- ökningar. Även för grönsaker, frukt och bär finns vissa begräns- ningar, såsom att företag som beviljas stöd inte får ha erhållit sådant genom medlemskap i en producentorganisation. De företag som får stöd måste också uppfylla minimikrav avseende miljö, hygien och djurskydd enligt gällande lagstiftning. Förädlingsstödet ges enligt tre olika nivåer i förhållande till den stödberättigade kostnaden: 1 600 001 – Stödet betalas ut genom del- och slutbetalningar.8 Den första delposten kan betalas ut när minst hälften av de stödberättigade kostnaderna är betalade av stödmottagaren. Sista delposten betalas ut när projektet i sin helhet är genomfört. Stödet medfinansieras av EU till . Inom Mål 1-området gäller särskilda stöd- och finansieringsnivåer. Jordbruksåtgärderna inom Mål 1 redovisas i kapitel 12. Det övergripande målet är enligt Miljö- och landsbygdsprogram- met att främja en konkurrenskraftig förädlingsindustri. Det specifika målet är att främja nya och varaktiga avsättnings- möjligheter för högförädlade produkter. Det operativa målet är att stödet vid periodens slut skall ha medverkat till att har investerats i ny och konkurrenskraftig förädling av råvaror från jordbruket och träd- gårdsnäringen med tonvikt på småskalig verksamhet. Åtgärdens operativa mål är vidare att investeringarna medverkar till minst 1 500 nya och bibehållna arbetstillfällen. Vidare anges i programmet att åtgärden offensivt skall främja en hållbar utveckling av jordbruket och främja sysselsättningen på landsbygden. Totalt beräknades av runt betalas ut , vilket är i nivå med omfattningen enligt det ursprungliga programmet vid en eurokurs på 8,5.9 Beviljat belopp uppgår till . Under den förra programperioden var omfattningen . Generellt gäller att effekter av den här typen av stöd visar sig först på lite . Vid tiden för utvärderingen har det därför inte varit möjligt att utläsa säkra effekter utan endast tendenser. För utvärdering av förädlingsstödet har under- lag för uppföljning av detta stöd använts. Underlaget som leverera- des har bestått av indikatorer för helt eller delvis slutredovisade projekt som har tagits fram i enlighet med EU- kommissionens frågor och indikatorer. Utvärderingsarbetet har försvårats av att flera företag som fått stöd inte har lämnat de obligatoriska uppgifterna om bl.a. arbetstillfällen som skapats eller bevarats genom stödet. I några fall har dessutom lämnade uppgifter varit felaktiga. Av denna anledning har det varit svårt att få en heltäckande bild av stödets förväntade effekter. Utvärderingen har därför koncentrerats på de indikatorer för vilka tydliga tendenser gått att utläsa. Två utvärderingar av motsvarande stöd i den förra program- perioden, genomförda av respektive Livsmedels- ekonomiska institutet, har utgjort bakgrunds- och jämförelse- material. För att slå fast stödets långsiktiga effekter på företagens kon- kurrenskraft skulle en mer ingående undersökning än denna behöva göras. I första hand borde den ekonomiska utvecklingen hos före- tag som fått stöd jämföras med liknande företag som inte fått stöd. Eftersom endast en del av företagen har avslutat sina projekt – och detta har skett – anser utredningen att resultaten från en sådan undersökning inte skulle vara relevanta om den genomfördes . Den bör i stället göras mot slutet av programperioden. Utredningen anser att det vore intressant att få frågan om stöd- ets eventuella undanträngningseffekter närmare belyst. trängningseffekt skulle t.ex. kunna vara att företag med stöd slår ut andra företag som inte har fått stöd. En sådan studie har inte kunnat göras inom ramen för utvärderingen men bör komma till stånd längre fram. Stöd har till och med beviljats med , varav har utbetalats.10 Av totalt 187 stöd har 31 avsett innovativa projekt, 128 småskaliga projekt och 28 både innovativa och småskaliga projekt. Som andel av beviljat stödbelopp blir detta för innovativa projekt, för småskaliga projekt och för projekt som uppfyller båda kriterierna (se diagram 10.1). Förädlingsstödets fördelning på olika typer av projekt Källa: , 2003.11 Som diagram 10.1 visar har en tydlig förskjutning mot småskaliga projekt skett . Tabell 10.1 visar hur de stöd som beviljats beloppsmässigt är fördelade på produktionssektorer. Förädlingsstödets fördelning på produktionssektorer Andel (%) Anmärkning: Siffrorna är avrundade. Källa: , 2003.12 Tabellen visar att produktionssektorerna frukt och grönt, kött och mjölk tillsammans svarar för av stöden. har 149 företag beviljats 187 stöd.13 Av stöden är 130 helt eller delvis slutredovisade. av stöden har avsett jordbruksföretag och har avsett nystartade företag. Tabell 10.2 visar hur projekten antalsmässigt är fördelade efter målet med investeringen.