sou · GRB3100 · 2004-01-01 00:00:00 — I princip skulle planer på en tidig stängning () av flera reaktorer kunna orsaka personalflykt från branschen, kanske också att antalet studenter på kärnkraftsrelaterade kurser sjunker markant. En sådan utveckling kan snabbt leda till brist på strategisk kompetens och svårigheter att rekrytera personal med erforderlig strategisk kompetens. Teknikområdet kan komma att betraktas som ointres- sant eller direkt oattraktivt. Å andra sidan skulle en mer successiv process, där flera reaktorer får drivas vidare så länge de är tekniskt säkra och ekonomiskt lönsamma, kunna innebära att tidpunkten för att stänga dem skjuts långt fram. Risken för att befintlig perso- nal skall lämna företagen borde då vara liten. Det är svårare att bedöma hur ett sådant scenario skulle slå mot tillförseln av kompetens och intresset för högre studier i kärn- tekniska ämnen och alltså mot kärnkraftsföretagens, och myndig- heternas, rekryteringsbas . Trovärdigheten i den överens- komna planen kommer att ha stor betydelse men också hur utdragen processen blir och hur de stora kraftkoncernerna i prak- tiken visar sig hantera sina anläggningar och deras personal. En utdragen men klart fastlagd tidplan skulle kanske till och med kunna ge ökad trygghet för branschen och utnyttjas för att locka strategisk kompetens. 7.2.2Uppbyggnad av strategisk kompetens Det finns i huvudsak två vägar att bygga upp strategisk kompetens. Dels via forskningsinstitutionerna vid universitet och högskolor som ger kurser i kärnsäkerhetsrelaterade ämnen. Dels genom internutbildning samt interna eller externa kurser och fortbildning. Kopplingen mellan forskning och högskoleutbildning är stark. Det är genom kurser på grundutbildningsnivå forskare har möjlighet att skapa intresse för sina forskningsområden och rekrytera framtida forskare. Omvänt är forskningen viktig för att locka studenter att läsa högre kurser. De föreläsare på universitet och högskolor som är knutna till en forskningsinstitution har ett helt annat utgångs- läge och trovärdighet visavi studenterna än de som enbart ger kurser. Kurserna är mer attraktiva när studenterna vet att det finns en fortsättning på en högre kursnivå. Förmågan att attrahera studenter har blivit allt viktigare eftersom dagens system för finansiering av högskolekurser innehåller ett belöningssystem med tröskeleffekt. Kursgivaren får betalt efter antal elever som går kursen. krävs omkring 15 studenter för att kursen skall bära sina kostnader. Många kurser i ämnen relate- rade till kärnsäkerhet har sällan fler än 10 studenter. För små ämnesområden, där antal studenter kan variera kraftigt mellan åren, ställer detta till problem med finansiering av kursutbudet. Det kan också leda till en ond cirkel. I och med att antalet kärntekniska eller radiofysiska inslag minskar inom grundutbildningen på tekniska högskolor eller i fysikerprogrammet minskar också intresset för specifika kärntekniska kurser eller radiologiska kurser. För att bl.a. säkerställa ett visst kursutbud på det kärntekniska området har avtal tecknats mellan å ena sidan SKI, kraftföretagen och Atom och å andra sidan KTH, CTH och . Avtalet benämns och beskrivs närmare i avsnitt 8.1. Ett krav från finansiärerna är att ett antal kurser skall ges, i vissa fall även inom ramen för grundutbildningen och inte bara som post-graduate kurser (doktorandkurser). För att motverka eventuella hot mot kompetensförsörjningen inom strålskyddsområdet satte SSI igång en inventering av den nationella strålskyddsutbildningen. Inventeringen omfattar längre och kortare strålskyddsutbildningar i landet, exklusive utbildningar för yrkeskategorier inom medicinsk verksamhet. De preliminära resultaten visar att endast universitetsutbildningarna i strålningsfysik (radiofysik) ger en djupare kompetens i strålskydd. I en rad högre tekniska utbildningar som siktar mot kompetens inom det kärntekniska området ingår inte strålskydd som fördjup- ningsområde. För den kvalificerade strålskyddsexperten behövs kompetens både i strålskydd och i den specifika verksamhet som Detta innebär en relativt lång kompetens- komplettering för den som kan kärnteknisk verksamhet, men behöver strålskyddsutbildning, liksom för den som har radiofysik- kompetens men behöver förstärka den kärntekniska kompetensen. Inventeringen visar att de utbildningar i radiofysik som finns i hög grad är inriktade mot utbildning av sjukhusfysiker, där det finns en bristsituation. Bristsituationen innebär goda anställningsmöjligheter inom sjukvården för radiofysiker och det leder till att ytterst få radiofysikstudenter väljer en inriktning mot annan verksamhet, särskilt med de små möjligheter till vidare forskning inom området som finns. En stor del av kompetensen byggs upp inom kraftföretagen genom fortbildning internt eller externt. Som nämnts i kapitel 3 har KSU en omfattande kursverksamhet. Största delen riktar sig till drifts- personal, men kurser ges även till andra yrkeskategorier. Vidare har respektive kärnkraftsföretag egna interna kurser. Företagen ansvarar för att myndigheternas krav på tillräcklig kompetens för att upprätthålla säkerheten och strålskyddet vid verken uppfylls. Huvuddelen av KSU:s verksamhet är utbildning av driftpersonal genom dels simulatorträning, dels teoretisk utbildning. Företaget ger även s.k. högre kurser med visst akademiskt innehåll enligt avtal med . Kurserna är inte många till antalet jämfört med övrig kursverksamhet, men de är centrala för vidareut- bildningen i t.ex. reaktorfysik och reaktorteknik av de civil- ingenjörer som kärnkraftverken anställer. KSU har vidare påbörjat viss enklare strålskyddsutbildning. Företaget räknar inte med några större förändringar när det gäller utbildningsutbudet inom drift- området, vare sig eller under den närmaste framtiden. Företag och myndigheter använder sig även i viss utsträckning av kurser utomlands för vidareutbildning av personal. Detta sker dock sällan på regelbunden basis utan mer sporadiskt utifrån respektive anställds fortbildningsbehov. SSI har exempelvis använt sig av en grundkurs i strålskydd, arrangerad av den brittiska strålskyddsmyndigheten (NRPB). SKI skickar då och då personal till () i för grundkurs i Safety. Vidare har den nordiska orga- nisationen NKS (Nordisk Kärnsäkerhetsforskning) ordnat kurser i exempelvis dosimetri och radioekologi som myndigheter och universitet nyttjat. Det förekommer också att i enstaka fall skickar personer till kurser (t.ex. kurser inom beredskap eller transport). I finns långt framskridna planer på en femte reaktor. Detta, tillsammans med det faktum att industrin står inför ett tämligen stort antal pensionsavgångar har lett till att industrin och myndigheten behöver nyrekrytera. Myndig- heten har därför, i samverkan med industri, forskningsinstitut och universitet, startat en sexveckorskurs som vänder sig till nyanställda vid myndighet och företag inom den finska kärnkrafts- sektorn. Kursen ger baskunskaper inom säkerhet och strålskydd och bygger på modell för liknande kurser. Planer finns att eventuellt hålla kursen på engelska och göra den mer internationellt anpassad. På den internationella arenan har , , och tagit initiativ till att bilda ett världsomspännande nätverk för att bygga upp kärnteknisk kompe- tens och uppnå en hög kvalitet i undervisningen på strategiska områden vid universitet och högskolor runt om i världen. Tanken är att ledande institutioner på det kärntekniska området skall länkas samman så att det bildas ett internationellt universitet, . Målet är att studenter skall kunna läsa kurser vid universitet eller forskningsinstitut världen över, antingen på plats eller via distansinlärning, och sedan få ett examensbevis som är internationellt gångbart. WNU bildades i början av septem- ber 2003 så det är ännu för tidigt att uttala sig om framtida effekter. deltar i och med att Svenskt Kärntekniskt Centrum är en av medlemmarna i nätverket. Även EU har tillbaka varit inne på samma tanke. Inom ramen för EU:s femte ramprogram för forskning (se kapitel 8) drevs ett projekt som syftade till att olika europeiska universitet skulle få någon form av EU-ackreditering på vissa kurser i kärnteknik. Studenterna skulle genom att gå dessa kurser få en högskoleutbildning inom området, of Science in Nuclear . Planerna för detta har tagit fastare form och inom det sjätte ramprogrammet har ett europeiskt nätverk, Nuclear European Platform of Training and University Organisa- tions, startat i syfte att bygga vidare på tanken med en europeisk högskoleutbildning. Det har tidigare gjorts liknande försök för utbildningar i radiobiologi, men utan framgång. EU försöker också främja kompetensåterväxten genom att se till att varje nytt forsk- ningsprojekt innehåller moment av utbildning och träning. 7.2.3Intresse att välja yrken med teknisk-naturvetenskaplig inriktning Det finns ett antal instanser som intresserar sig för tillgång och efterfrågan på teknisk/naturvetenskaplig kompetens på arbets- marknaden. har exempelvis publicerat en rapport om hur kompetensförsörjningen på arbetsmarknaden fungerar (Ds 2002:47) där bl.a. utbud av och efterfrågan på utbildade i teknik behandlas. och Hög- skoleverket ger regelbundet ut sammanställningar av statistik där antal studerande och examinerade framgår. Ingenjörsvetenskaps- akademin driver ett projekt med benämningen Morgondagens ingenjörer. Även branschorganisationen har undersökt kompetensförsörjningen inom sin sektor. Av dessa sammanställningar och studier framgår att intresset för att utbilda sig till civil- eller högskoleingenjör ökade . Därefter har dock antalet första- handssökanden minskat kraftigt. (2003) har drygt 8 500 studenter valt en civilingenjörsutbildning och drygt 4 000 en hög- skoleingenjörsutbildning i sitt förstahandsval. Det är en minskning med ca 25 respektive jämfört med toppnoteringarna . Det är framför allt inriktningar mot IT, telekommunikation och elektronik som har fått minskat antal sökanden . Minskningen i antal förstahandssökanden har lett till tomma utbildningsplatser på högskoleingenjörsutbildningarna. Civilingenjörsutbildningarna har däremot fortfarande fler sökande än platser. Det bör emellertid understrykas att i faktiska tal har antal examinerade högskole- och civilingenjörer trots allt ökat , vilket hänger ihop med den kraftiga utbyggnad av högskolan som skedde och som lett till att antal studerande ökat med totalt sett. Siffror från visar exempelvis att antalet examinerade civilingenjörer ökat . 7.2.4Åldersfördelning i samhället och vid kärnkraftverken Även om variationen i årskullarna är av marginell betydelse för kompetensförsörjningen till kärnsäkerhetsområdet kan den påverka konkurrensen om kompetens generellt i samhället och därmed indirekt även kärnkraftsföretagens rekryteringsbas. är antalet tjugoåringar lågt och har varit så (se figur 7.1). Åldersfördelning för personer födda i –1996 Källa: SCB. Som framgår av diagrammet kommer antalet tjugoåringar som står i begrepp att välja utbildningsväg att öka . nås en topp med fler tjugoåringar än , där- efter sjunker kurvan brant igen. Ökningen kan leda till en ökad rekryteringsbas för kärnkraftverken , förutsatt att inte andelen studenter som väljer teknisk-naturvetenskapliga utbildningar minskar. Åldersfördelningen vid kärnkraftverken varierar mellan de olika anläggningarna. OKG har ett stort antal personer som är nära eller börjar närma sig pension. Företaget hanterar generationsväxlingen genom en kompetensöverföringsplan. Företagets analyser visar att ca 40 av de 145 personer som är besitter viktig och strategisk kompetens. Dessa personer, som företaget valt att kalla Nestorer, ingår i ett specifikt program för kompetensöverföring med individanpassade kompetensöverföringsplaner. Även vid pågår en generations- växling. Ringhalsgruppen har ca 1 500 anställda varav är . kommer ca 320 nya medarbetare att behöva rekryteras. Företaget arbetar målmedvetet med ett kompetenssäkringsprogram och med att försöka få in yngre medarbetare i verksamheten. Tanken är att ge yngre tid till gedigen erfarenhetsåterföring från den äldre generationen. står inför relativt stora pensionsavgångar . Med en fortsatt låg personalomsättning på kommer det årliga rekryteringsbehovet att röra sig om 20–40 personer, förutsatt att samtliga avgångar åter- besätts. Men de stora utmaningarna beträffande kompetensför- sörjning ligger en bit framåt i tiden då en stor del av personalen tillhör 40- och 50-talsgenerationerna. Som ett stöd i den långsiktiga planeringen pågår ett scenarioarbete för att identifiera framtida kompetensbehov vid kärnkraftverket. Den inventering av kompetensbehov som SKI beställde (se avsnitt 7.3.3) undersökte även åldersfördel- ningen för ca 700 högutbildade anställda som sågs som strategisk kärnteknisk kompetens vid företag och SKI. Resultaten visar att åldersfördelningen inom dessa kompetensområden var tämligen normal. För forskarutbildade fanns dock en viss övervikt mot de äldre ålderskategorierna. 7.2.5Forskning och internationellt samarbete Myndigheternas och företagens satsning på forskning och interna- tionellt samarbete är av intresse för arbetssökande med strategisk kompetens. Eftersom kärnkraften inte är en expanderande verk- samhet i är det internationella samarbetet nödvändigt för att vi skall vara uppdaterade på tekniska och metodmässiga nyheter av betydelse för kärnsäkerheten, vilket sker dels genom erfaren- hetsutbyte, dels genom deltagande i utvecklingsarbete och forsk- ningsprojekt. Ett livaktigt internationellt samarbete på utveck- lingsbara områden är en förutsättning både för att kunna locka kvalificerad personal till branschen och för att förstärka den strate- giska kompetensen. Som framgått av tidigare kapitel står kärn- kraften både nationellt och internationellt inför en rad utmaningar framöver. Det kan röra sig om ny teknik (t.ex. i form av nya reaktorkoncept och avfallsteknik) och nya områden (miljöskydd och MTO), men också om moderniseringar av befintliga reaktorer. Utan entusiasm och utmaningar kommer inget nytillskott av kvalitativ kompetens. Å andra sidan är egen forskning av god kvalitet en förutsättning för att delta i internationellt samarbete. Forskningens roll behandlas i kapitel 8. Utredningen har inte gjort en liknande undersökning av kompe- tensbehovet hos företag och myndigheter som den som gjordes av arbetsgruppen för kompetens- och syssel- sättningsfrågor. Vid våra diskussioner med företag och myndig- heter har det framgått att mycket av det som framkom då går att applicera även på dagens situation. Utredningens utgångspunkt har istället varit de bedömningar företag och myndigheter själva gör av kompetensförsörjningen nu och . 7.3.1Ingen brist på kompetens Arbetsgruppen för kompetens- och sysselsättningsfrågor (SOU 1990:40) kunde visa genom intervjuer med anställda vid kärnkraftverken att arbetsinnehållet fick bra betyg. Arbetet sågs som både ansvarsfullt och intressant. Vad utredningen har kunnat utläsa av kontakter med företag och myndigheter är att den inställ- ningen är i stort sett densamma . Kärnkraftsindustrin betraktas fortfarande som en intressant arbetsgivare med kvalificerade arbetsuppgifter, omfattande internutbildning och än så länge relativt trygga framtidsutsikter. Företagen säger sig heller inte ha några nämnvärda rekryteringsproblem , vare sig i fråga om driftspersonal/tekniker eller i fråga om ingenjörer/naturvetare. Snarare har de tyckt sig märka att den pågående lågkonjunkturen ger fler sökande än normalt till utlysta tjänster. Det som företagen dock märker av, och som inte är specifikt för kärnkraftsbranschen, är att det blir svårare att hålla kvar kvalifi- cerad personal, särskilt yngre. De stannar men rör sig sedan till annan verksamhet. Här har sannolikt kärnkraftverkens geografiska läge samt branschens framtida utvecklingsmöjligheter betydelse. Eftersom mycket av kompetensen i kärnkraftsbranschen baseras på lång erfarenhet kan en alltför stor omsättning av personal i yngre kategorier leda till problem vid framtida pensions- avgångar, eftersom åldersfördelningen inte är jämn. Som framgått av avsnitt 7.2.4 så står kärnkraftsföretagen inför relativt stora pensionsavgångar . Företagen ser dock inga större problem med pensionsavgångar i kvantitativ bemärkelse. Däremot har de pekat på att de som går i pension fram i många fall också var med och byggde kärnkraftverken och att åtgärder för att säkra kompetensåterföringen behöver vidtas. Utredningen har inte funnit något som indikerar avgörande problem för kärnkraftsindustrin beträffande försörjningen av kompetens i form av tekniker . Hur ett avvecklingspaket av tysk modell skulle inverka är dock osäkert. Möjligtvis finns inom branschen en viss oro att den låga tillströmningen till tekniskt gymnasium och lägre tekniska högskoleutbildningar kan komma att påverka rekryterings- underlaget längre fram, särskilt om trenden håller i sig. Enligt en arbetsmarknadsanalys som låtit genomföra står energibranschen inför ett generationsskifte; av de anställda är eller äldre. I kombination med ett minskat rekry- teringsunderlag betyder det ökad konkurrens om kompetens. Liknande orosmoment finns för kompetens i form av civil- ingenjörer eftersom trenden att vilja utbilda sig inom dessa områden som nämnts är vikande. Rörligheten för denna yrkes- kategori är dessutom högre än hos övrig personal vilket höjer kost- naderna för internutbildning och innebär att företagen behöver anstränga sig mer för att behålla kvalificerad personal. Beträffande strålskyddspersonal gäller samma farhågor för till- strömningen till teknisk-naturvetenskapliga utbildningar som nämnts tidigare. Merparten av strålskyddspersonalen har generell teknisk eller naturvetenskaplig utbildning för att sedan vidare- utbildas i företaget eller genom externa kurser. Med kommande generationsskifte kombinerat med för kompetens- uppbyggnad och magert kursutbud samt få forskningsmöjligheter vid universitet och högskolor förutspår SSI en brist på lärare för strålskyddsutbildning av kärnkraftverkens och entreprenörernas personal. Situationen för strålskyddskompetensen är bekymmer- sam inom de områden där antal specialister är så få att de direkt påverkas av individuella pensionsavgångar eller att personer byter arbetsgivare. Särskilt känsliga områden är dels kunskap om hur radioaktiva ämnen sprids i anläggningssystemen, dels kvalificerade strålskärmsberäkningar och analyser. Företagen måste på planera för en erfarenhetsöverföring. Det är något som kräver god framförhållning eftersom den här typen av kompetens tar att bygga upp. Alternativt får kompetens köpas in från utlandet i den mån den finns tillgänglig. 7.3.3Inventering av strategisk kompetens SKI lät inventera behovet av strategisk kompetens i inom kärnteknisk verksamhet och de kommande 5–10 åren. Följande områden omfattades av begreppet strategisk kompetens: Material-, hållfasthetsteknik och oförstörande provning Inventeringen omfattade behoven hos SKI, kärnkraftverken, Atom, KSU, Studsvik, Det och . Av rapporten (SKI Rapport 01:36) framgår att de undersökta organisationernas tillgång på högutbildad personal i allmänhet bedöms tillgodose de strategiska kärntekniska kompetensbehoven som de ser ut för dagen. Dessutom visar rapporten att åldersför- delningen för de drygt 700 personer som identifierades som strate- gisk kompetens var relativt jämn. För forskarutbildade fanns dock en viss övervikt mot de äldre ålderskategorierna. Vidare noteras att av den personal som pensioneras besitter nästan samtliga betydande kunskaper och erfarenheter från kärnkraftens uppbyggnadsskede. Av rapporten framgår också att det krävs totalt ca 50 studenter på universitetens och hög- skolornas kurser och utbildningar inom det kärntekniska området för att täcka industrins behov av strategisk kompetens, något som SKI i annat sammanhang (se SKI Rapport 02:24) bedömt att dagens utbildningskapacitet kan klara. Den definition av strategisk kompetens som används i SKI- rapporten omfattar emellertid inte kemiområdet (utom beträffande avfall) eller strålskyddsområdet. Detta innebär sannolikt en under- skattning av behovet av kompetens, även om behovet räknat i antal individer är betydligt lägre än det som uppskattats för kärnteknik- området. En försiktig uppskattning från SKI och SSI är att det rör sig om ca tio studenter . Förutom Atom, Studsvik och Det tar inte upp behovet av strategisk kompetens hos svenska entreprenörs- och konsultbolag vars verksamhet riktas mot kärnkraftverken. När utbyggnaderna av kärnkraft avtog övergick en del av de sakkunniga konstruktörerna till konsultverksamhet. De har fram till nu kunnat utnyttjas av både industri och myndigheter för beräknings- och analysarbete m.m. Vid utredningens besök på kärnkraftverken har kraftföretagen till- frågats om hur de ser på kompetenssituationen hos de företag som de brukar anlita. Företagen såg inga generella kompetensförsörj- ningsproblem inom den sektorn, möjligtvis skulle situationen kunna bli besvärande för enstaka mindre konsultföretag med hög andel specialister med ett fåtal år kvar till pension. I stort sett torde därför situationen vara snarlik den som råder vid de företag som enkäten omfattade. Av den inventering som SKI lät göra och de diskussioner utred- ningen haft inom expertgruppen framgår att kompetensför- sörjningen inom samtliga strategiska kompetensområden som nämnts ovan måste bevakas noga i ett långsiktigt perspektiv, oavsett den pågående satsningen på SKC. SKC säkerställer bara att det finns utbildningsmöjligheter, andra faktorer inverkar på viljan att utbilda sig inom området och viljan att arbeta kvar inom området. Utöver de områden som nämnts har utredningen också uppmärksammats på att den nationella kompetensen beträffande grundkonstruktionen av de svenska kokarreaktorerna kan vara ett framtida problemområde då Atom som levererat reaktorerna drar ner på sin personalstyrka. 7.3.4Vad gör industrin? Även om industrin inte har några rekryterings- problem är frågan om kompetensförsörjningen ständigt aktuell och följs noga av kärnkraftsföretagen. Ringhalsgruppen har lyft fram kompetensförsörjningen som en viktig strategisk fråga att priori- tera . Företaget kommer att genomföra en sats- ning på nya specialister och ersättare till äldre specialister inom strategiska kompetensområden . OKG analyserar kompetens- och resursbehov . Forsmark arbetar kontinuerligt med kompetensplanering för att såväl operativ som strategisk kompetens skall säkras långsiktigt. Företagens stöd till SKC (se avsnitt 8.1) med krav på ett visst mått av kursutbud är likaså en åtgärd för att försäkra sig om återväxt av kompetens, liksom det samarbete vissa kärnkraftverk har med lokala utbildningsinstitutioner i anläggningarnas närhet. samarbetar t.ex. med det treåriga industriprogrammet vid gymna- siet i , och Forsmark driver en gymnasieskola i med särskild inriktning på data och energiteknik. Ett annat initiativ är som kärn- kraftsföretagen startade . Syftet är att ge yngre medarbetare en möjlighet att utveckla personliga nätverk inom kärnkrafts- branschen i och överföra kunskap mellan generationer. Verksamheten omfattar seminarier, konferenser och studiebesök och djupare studier av olika frågor i mindre grupper. Verksamheten pågår och nya grupper bildas . har väckt stort intresse och nätverk finns nu över hela . Industrin har vid våra diskussioner framhållit att man räknar med att kunna utnyttja utländsk kompetens om det skulle uppstå brist på svensk kompetens inom någon sektor. Så länge det finns efterfrågan på tjänster kommer det alltid att finnas företag som tillhandahåller dessa. Liknande resonemang har framförts från vissa av de utländska företag och myndigheter vi träffat. Trenden för flera länder är dock liknande den i , dvs. minskande anslag till kärnkraftsrelaterad forskning och färre antal studenter, både generellt till tekniska utbildningar men också specifikt till kärn- säkerhetsrelaterad utbildning.