sou · GRB3129d2 · 2004-01-01 00:00:00 — För tryckt material tryckeriet, för digitalt material den som gjort materialet tillgängligt Material som inte distribueras via bokhandeln, ofta utgivet av myndigheter eller organisa- Universitet och högskolor (hänvisning!) Böcker från boktryckarkonstens begynnelse- skede fram t.o.m. cirka år inkunabelperioden infördes successivt element som kännetecknar den moderna boken, såsom titelblad, paginering m.m. Projekt inom KB som har samlat in över 200 miljoner webbsidor från de svenska delarna av Internet Med Internet förstås i detta betänkande det internationella datornät som har den största utbredningen och som bygger på TCP/IP, en standard för datakommunikation i enlighet med Svenska datatermgruppens definition Material används i detta betänkande som ett övergripande begrepp för alla typer av alster som tillgängliggörs för allmänheten Data om data, dvs. en beskrivning eller en ut- saga om något slags data. innehåller t.ex. en katalog eller en bibliografi metadata om de böcker eller handskrifter den används termen ofta inom IT-området och betyder då en beskrivning av Teknik för att föra över digital information till ny hård- och mjukvara genom konvertering till den nya miljön. Viss information, t.ex. lay- out, kan gå förlorad, även om textinnehållet är ökar risken för informationsförlust. SOU 2003:129 Förkortningar och definitioner Separat utgiven skrift, till skillnad från peri- System för att ställa upp böcker, infört Beteckning för informationsmaterial obero- ende av format (digitalt eller analogt), men oftast använt för digitalt material. Affärstryck, reklam, skolkataloger, manualer, olika slags publikationer från myndigheter och organisationer som inte katalogiseras men systematiseras i KB. Läran om de begrepp eller kategorier som man behöver anta för att ge en sammanhängande, motsägelsefri och uttömmande beskrivning och förklaring av (någon del av) verkligheten KB:s katalog där bara KB:s egna samlingar in- går (till skillnad från Libris) PL hänvisar till 1 kap 5 § TF där skrift definie- Äldre beteckning för okat Med student avses enligt Högskoleförord- ningen (1993:100) 4 § den som är antagen till och bedriver högskoleutbildning (även dokto- Person som studerar, i betänkandet använt för att i första hand beteckna personer som Material med svensk anknytning framställt utomlands (av utländsk utgivare) Bibliografi som förtecknar litteratur på främ- mande språk om , svenskar, svenska förhållanden samt svensk skönlitteratur och svenska barnböcker i utländsk översättning Ämnesordssystem som bygger på hierarkisk princip med över- och underordnade termer, smalare och vidare termer. Tillgång till ett biblioteks resurser för den som Förslag till lag om skydd för värdefulla boksamlingar i offentlig miljö Denna lag gäller från nationell synpunkt kulturhistoriskt värdefulla boksamlingar och enskilda verk som ägs eller förvaltas av staten, av en kommun eller av eller som är avsedda att vara till- gängliga för allmänheten. Formuleringen av bestämmelsen är avsedd att täcka alla från en nationell synpunkt kulturhistoriskt värdefulla boksamlingar som antingen förvaltas av statliga eller kommunala organ eller av organ inom eller som ägs av privata subjekt i syfte att hållas tillgängliga för allmänheten. De sistnämnda kan vara exem- pelvis förenings- och stiftelseägda bibliotek. Den myndighet som regeringen bestämmer skall föra en förteckning över de samlingar som avses i 1 §. Den som äger eller förvaltar en sådan samling är skyldig att på be- gäran lämna de uppgifter som behövs för att förteckningen skall kunna upprättas och hållas aktuell. Motiven för bestämmelsen framgår av avsnitt 6.6.2.1. Formule- ringen är vald så att det skall framgå att skyldighet att lämna upp- gifter bara skall föreligga på direkt förfrågan i ett enskilt fall. Skyldighet att anmäla vissa förändringar framgår av 3 §. De samlingar som tagits upp på den förteckning som avses i 2 § får inte skingras, gallras eller överlåtas utan föregående anmälan till den myndighet regeringen bestämmer. Motiven för bestämmelsen framgår av avsnitt 6.6.2.6. Beslut att ta upp en samling på den förteckning som avses i 2 § får överklagas från det ägaren eller förvaltaren tagit emot en underrättelse om beslutet. Motiven för bestämmelsen framgår av avsnitt 6.6.2.1. Förvalt- ningslagens bestämmelser om förfarandet är tillämpliga på beslut att föra upp en boksamling på den förteckning som avses i 3 §. Syftet med denna paragraf är att klarlägga att tiden för över- klagande skall räknas från det beslutet kom antingen ägaren eller förvaltaren till handa. Det förutsätts att överklaganderätten enbart gäller kommunala och privata subjekt. Den som åsidosätter skyldigheten att lämna uppgifter enligt 2 § andra stycket kan av den myndighet regeringen bestämmer vid vite före- läggas att fullgöra sin skyldighet. Anmälningsskyldigheten bör vara sanktionerad. Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet bryter mot 3 § dömes till böter. Brott mot lagen bör vara sanktionerade. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela de närmare föreskrifter som behövs för tillämpningen av 1–3 §§ Motiven för bestämmelsen om tillämpningsföreskrifter till 1 § framgår av avsnitt 6.6.2.4. Också då det gäller formen för anmäl- ningar finns ett behov av tillämpningsföreskrifter. Beslut som annan myndighet än regeringen har meddelat enligt denna lag får överklagas hos länsrätten. Möjlighet till överklagande bör finnas. Översyn av Kungl. Beslut vid regeringssammanträde . En utredare tillkallas för att utreda och utvärdera Kungl. bibliote- kets (KB) verksamhet och arbetsformer. Utredaren skall utgå från dagens situation vad gäller uppgifter, organisation och arbets- former. Översynen skall avse både de uppgifter som är av national- bibliotekskaraktär dvs. att samla in, bevara och tillhandahålla svenskt tryck, men också de uppdrag har som sam- ordnande nationell resurs avseende forskningsbibliotek, forsk- ningsinfrastruktur och aktör inom bibliotekspolitiken. Utredaren skall utvärdera nuvarande verksamhet samt analysera de faktorer och förändringar i och omvärlden som påverkar verksamheten. I uppdraget ingår att belysa och analysera framför allt följande: KB:s förutsättningar för att samla in tryck, konsekvenser av förändringar i trycket och digitala publikationer samt hur tillämpningen av pliktexemplarslagen fungerat, KB:s roll som samordnande för forskningsbiblioteken, dess an- svar för ansvarsbiblioteken och dessa biblioteks uppdrag, KB:s förhållande till och samarbete med andra bibliotek, t.ex. folkbibliotek och landstingsbibliotek, samlingarnas tillgänglig- het i samhället bl.a. genom digitalisering, samt KB:s uppgift och förutsättningar att bevara och vårda samling- arna samt samarbete med andra kulturarvsinstitutioner. I uppdraget ingår att lämna förslag till de förändringar av KB:suppdrag och verksamhetsinriktning som utvärderingen kan föranleda och, vid behov, lämna förslag till författningsändringar. uppdrag som nationalbibliotek är att främja svensk forskning, vetenskap och svenskt kulturliv. Allt svenskt tryck skall finnas på KB oavsett kategori: böcker, tidningar, tid- skrifter, affischer, kartor, vykort, noter, reklam m.m. KB ansvarar även för samordning av de svenska forskningsbiblioteken och för gemensam upphandling av t.ex. fulltextdatabaser för bl.a. universi- tetsbiblioteken och för bibliotekskatalogsystemet LIBRIS. har en lång historia som institution. Bibliote- kets ursprung går tillbaka till de boksamlingar som främst kunga- huset byggde upp . KB:s uppgift som kulturarvsinstitution har sedan tillkomsten varit att samla, be- skriva, bevara, vårda samt tillhandahålla det tryckta ordet. Redan i kansliordningen beordrades alla boktryckare i att skicka ett exemplar av varje skrift de tryckt till Kungl. 1707 utsträcktes föreskrifterna till leveransskyldighet av sex fri- exemplar som skulle distribueras till KB, och de svenska universiteten i , , Åbo, Dorpat och sedermera . Lagen om pliktexemplar har moderniserats . omfattar pliktexemplarslagen även publikationer i elektronisk form. KB flyttade från till en egen byggnad i . blev snabbt trångbott och en första etapp av KB:s ombyggnad startade och fortsatte i olika etapper. KB återinvigdes efter om- och tillbyggnad till moderna, ändamålsenliga lokaler med nya underjordiska bokmagasin. Enligt nuvarande beräkningar kommer dessa att vara fyllda , om samlingarna ökar i samma takt som . Stora förändringar har skett i omvärlden under de senaste decen- nierna och olika uppgifter har tillkommit. KB:s uppdrag och verk- samhetsinriktning har dock i stort sett varit detsamma. Regeringen har senast i budgetpropositionen 2002/03:1, utgiftsområde 16, aviserat en utvärdering av KB:s verksamhet. Informationsförsörjning och bevarandefrågor har under varit föremål för flera utredningar som lett till statsmakternas beslut om förändringar i KB:s uppdrag. Plikt- leveransverksamheten utreddes i Pliktleverans (SOU 1992:92) och regleras i enlighet med lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument och förordningen (1993:1439) om pliktexemplar av Syftet med pliktleveransverksamheten är att tillgodose enskilda och myndigheters behov av insyn och bevara kulturarvet. Pliktleveransfrågan har senast behandlats i utredningen - att säkra det elektroniska kulturarvet (SOU 1998:111). Stora förändringar har skett i omvärlden under de senaste decenni- erna och en rad uppgifter har lagts på KB . Infor- mationsteknologin har gått snabbt framåt och revolutionerat bl.a. bevarandeteknik och arbets- och sökmetoder inom biblioteks- sektorn. Forskningsinformationen har funnit nya vägar via tekni- ken och bibliotekens databaser. Mediesamhället har ändrat karaktär och utnyttjar den nya tekniken och webben. Högskolan har byggts ut och pedagogiken har förändrats i skolorna, vilket har ökat bibliotekens roll som lärande resurs. Mot denna bakgrund är det nu angeläget att det görs en översyn av KB:s upp- drag och verksamhetsinriktning. Samla in och bevara Pliktexemplar har samlats in och bevarats sedan KB:s tillkomst. Den nuvarande pliktexemplarslagen trädde i kraft . Under de år som gått har stora förändringar skett beträffande ut- bud, struktur, teknik och distributionsformer vad gäller såväl tryckta dokument som ljud- och bildmedier. De kriterier som då fastställdes gällande leveransplikt börjar bli föråldrade och bör an- passas till dagens mediesituation. Inom ramen för projektet samlar KB in, bevarar och tillhandahåller det digitala kulturarv som består av svenskt material som publicerats på Internet. Insamlingen sker med hjälp av automatiserad robot- teknik. Rättsliga möjligheter att bevara det elektroniska kulturarvet har skapats genom regeringens beslut om en förordning (2002:287) som rör behandling av personuppgifter. KB uppdrogs då att samla in, beskriva, bevara och tillhandahålla information som finns tillgänglig på den svenska delen av Internet. KB saknar möjlighet att via den nuvarande pliktlagen samla in den information som kräver lösenord och som publiceras vid sidan av nätet. Utredaren skall redogöra för utvecklingen för tiden efter det att pliktleveransfrågan behandlades i (SOU 1998:111) och föreslå tänkbara lösningar som kan medge KB att samla in publikationer med s.k. on-line förbindelse eller elektro- niska dokument som utgör underlag för tryckt material. Vidare bör en utvärdering göras av hanteringen av det nationella reservexemplaret som ansvarar för. Utredaren bör också granska ändamålsenligheten i att dokument skall lämnas till vissa universitet i enligt vad som följer av lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument förordningen (1993:1439) om pliktexemplar av dokument. Nationell samordning av forskningsbibliotek övertog KB det ansvar för samordning och utveckling av forskningsbiblioteksväsendet som den s.k. Delegationen för veten- skaplig och teknisk informationsförsörjning haft. KB inrättade sekretariatet BIBSAM (Kungl. avdelning för nationell samordning och utveckling). BIBSAM har utvecklat ansvarsbiblio- tekssystemet, understött projekt, fördelat medel mellan bibliote- ken, lämnat treårsrapporter om forskningsbibliotekens ställning till styrelsen och har stött biblioteken i deras om- struktureringsarbete i syfte att hantera elektronisk information. BIBSAM har också genomfört utredningar på Utbildnings- departementets uppdrag. Samordnings- och utvecklingsansvaret för forsknings- respektive folkbibliotek är uppdelat mellan KB och . I syfte att nå en effektiv användning av de nationella biblioteksresur- serna och främja biblioteksväsendets utveckling bör utredaren se över BIBSAM:s uppdrag och verksamhet samt föreslå framtida organisation och verksamhetsinriktning för BIBSAM. Utredaren bör analysera vem som huvudsakligen använder sig av KB:s tjänster samt på vilket sätt och i vilka former det sker. De för- ändringar i användningen som skett mot bakgrund av ny teknik bör även beaktas. Vidare bör KB:s tillgänglighet analy- seras. En viktig fråga för framtiden gäller möjligheterna att dels bevara äldre tryck som av olika anledningar håller på att förstöras, dels öka tillgängligheten till nationens historiska samlingar. Digitaliserings- problematiken har varit föremål för diskussioner under en lång följd av år. Ett antal projekt har genomförts på landets olika kultur- arvsinstitutioner som syftat till att pröva och ge förslag till hur ett sådant långsiktigt arbete skall utformas. KB har av regeringen tilldelats särskilda medel för att genomföra olika pilotprojekt. , , och KB har tillsammans lämnat rekommendationer till tekniska standarder m.m. Det finns således en grund att stå på för fortsatta initiativ. Utredaren skall lämna förslag till en nationell plan för digitalisering av vårt tryckta och handskrivna kulturarv. I denna bör ingå förslag till vilka objekt som bör prioriteras samt hur samarbetet mellan olika institutioner kan organiseras. Utredaren skall lämna förslag till hur verksamheten skall finansieras. En nationell bibliotekskatalog har stor betydelse för tillgänglighe- ten till det tryckta kulturarvet och det samlade litteraturbeståndet. lades ansvaret för den nationella bibliotekskatalogen (LIBRIS) på KB. Utvecklingen av LIBRIS har varit tillfreds- ställande. finns den kostnadsfritt tillgänglig via nätet och antalet besökare uppgår till över 140 000. Databasen har också varit föremål för rekonstruktion till egen drift. Den tekniska utvecklingen går snabbt framåt och frågan måste vara om den starka kopplingen till KB är en optimal lösning. utvecklas det internationella samarbetet mellan national- biblioteken starkt på just systemsidan och det bibliografiska om- rådet, de mest grundläggande uppgifterna för de nationella katalo- gerna. Det kan vara svårt att göra avvägningar vad gäller fördel- ningen av resurser mellan KB:s lokala och centrala behov. Utredaren bör i samverkan med berörda parter analysera biblio- tekssystemet och överväga under vilka former det kan utvecklas bäst . har det framkommit att många värdefulla boksam- lingar i såväl offentlig som privat ägo far illa. En inte oväsentlig värdestegring har medfört att gamla boksamlingar blivit mer attraktiva för stölder och avyttring. Utredaren bör analysera behovet av en myndighet som har ansvar för nationella bevarande- frågor. I ett sådant ansvar bör också ingå uppgiften att utöva tillsyn över samlingar i offentlig miljö och att vara remissinstans i bevarandefrågor. Ett sådant ansvar låg till 1977 på KB gällande de dåvarande Stifts- och landsbiblioteken. Utredaren bör pröva hur ett sådant tillsynsansvar skall utformas för att säkra bevarandet av dessa i många fall ovärderliga boksamlingar. Översynen av Kungl. verksamhet skall bedrivas förut- sättningslöst. Utredaren bör även följa pågående aktuella utred- ningar och projekt i och göra relevanta internationella jämförelser. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till (Ut- bildningsdepartementet) . Mot bakgrund av de resultat och bedömningar som utredaren gör, kan redovisningen även innehålla förslag till ändrad instruktion för Kungl. och andra av förslagen motiverade författ- ningsändringar. Utredaren skall redovisa ekonomiska konsekvenser av de förslag som lämnas. Utgångspunkten skall vara att sådana förslag till för- ändringar skall rymmas inom nu gällande ekonomiska ramar för verksamheten. Utredaren skall vidare redovisa eventuella konse- kvenser som förslagen får för personal och Utredaren skall följa kommittéförordningen (1998:1474). Förlängd tid för uppdraget Utredningstiden förlängs, vilket innebär att utredningen skall redo- visa sitt uppdrag . Utredningens arbetsgrupper och kontakter (, SLBA) Konferenser och seminarier (anordnade av KB- utredningen) Kulturarv till mångas glädje och nytta , professor , stabschef , chefsbibliotekarie , chefredaktör , forsknings- och utvecklingsansvarig UR , avd. dir. Statens ljud- och bildarkiv , doktorand , 1:e bibliotekarie , Stiftelsen föremålsvård i /Kulturarvs-IT BengtOve , prorektor univ. (och SUHF) , systemutvecklare stadsarkiv , överbibliotekarie , professor , vice ordf. , forskarass. , prorektor , Riksbibliotekarie . , förvaltningschef i , författare , bibliotekskonsulent , 1:e bibliotekarie , kampanjledare för de fria konsterna Per Thullberg, gen.dir. Från utredningens arbetsgrupp för digitaliseringsfrågor Folk- och forskningsbibliotek – hur kan samarbetet stärkas? , bibliotekskonsulent , ordf. , ordf. , länsbibliotekarie , länsbibliotekarie , stadsbibliotekarie , bibliotekschef , bibliotekschef , Sv. kommunförbundet och , bibliotekschef (HGO) , överbibliotekarie Myndigheten för , Riksbibliotekarie , biblioteksråd KB , biblioteksråd KB , biblioteksråd KB (sakkunnig Kulturdep. – översyn av bibl.lagen) Myndigheter, lärosäten och bibliotek Besök och samtal vid alla avdelningar Information till de fackliga organisationerna (företrädare för ledningen samt berörda enheter) (kanslichefen med medarbetare) Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) (RA) () (SHM) () Talboks- och (TPB) Biblioteken vid , , , m.fl. myndighetsbibliotek (genom möte med Svensk biblioteksförenings specialgrupp för myndighetsbibliotek) SCB, , m.fl. (genom möte med övriga forskningsbibliotek) () Radio- och () Medieföretaget Lärosäten och bibliotek m.fl. Kontakterna har skett genom besök, särskilda möten och medver- kan/deltagande i konferenser. Besök vid samtliga sex universitetsbibliotek som mottar pliktex- emplar (möten med bibliotekspersonal, ledningarna , företrädare för forskare/lärare och studenter samt ansvarsbibliotek). Besök vid andra lärosäten. Möten med följande informella grupper De nio stora (LUB, GUB, , LiUB, KI, KTH, SUB, UUB, och UmUB) och Bisam (de mindre och medelstora hög- skolornas samt de nya universitetens bibliotekariers möten). Medverkan i KB:s årliga Bibsam-konferenser om högskolebibliote- kens framtidsfrågor. Konferenserna vänder sig i första hand till ledningarna för universitets- och högskolebiblioteken. – med bl.a. bibliotek och informationsförsörjning samt utredningen för kunskap på dagordningen. Deltagande i Bibsams konsortiedag samt konferens om Digital libraries in co-operation. ChALS-seminarium om vetenskaplig informationsförsörjning – Från pre-prints till behovet? av en nationell informationspolitik (årliga bibliotekskonferens ). Samtal med ansvariga för utbildning och forskning inom biblio- teks- och informationsvetenskap (BHS/GU, LU, UU, UmU, VXU) Övriga forskningsbibliotek och myndighetsbibliotek Sammanträffanden med företrädare för dessa Läns- och folkbibliotek – konferenser och enskilda möten (seminarium och samtal med ord- föranden m.fl.) Konferensen rätt kurs för en nationell biblioteksstrategi – Det framtida samarbetet mellan folk- och forskningsbibliotek (arr. /regionföreningen för och , högskolebiblioteken i och samt länsbiblioteken i och : Är det på efterkälken åker? Konferens om bibliotekspolitik och folkbibliotekens uppdrag (arr. BTJ) stads- och länsbibliotek samt Internationella bibliote- ket Alvestagruppen (företrädare för region/läns- och folkbibliotek) m.fl. Bok- & biblioteksmässan 2003 Samtal med andra utredningar m.fl. Översynen av Statens ljud- och bildarkiv Forskarutbildningen och perioden efter doktorsexamen Regeringens IT-politiska strategigrupp () Delegationen för offentliga e-tjänster () Utredningen om skyddet av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse m.m. Den sakkunnige vid med uppdrag att göra en översyn av bibliotekslagen () () () Tidningsutgivarna () Konstnärliga och () () BTJ och PrioInfo (och företrädare för landsting) Besök i (, UB och Berghällsbiblioteket – folkbibliotek) Nordiskt möte på temat Tillsammans eller var för sig (Repre- sentanter för de nordiska länderna, högskolebibliotek samt kultur- rådet, arr. I övrigt har erfarenheter fått inhämtas via möten i , från webben, i litteraturen och genom andras erfarenheter. Möten med enskilda personer För att inte glömma någon väljer utredningen att inte namnge någon men tackar alla – såväl personalen på (i tacket inkluderas även förre Riksbibliotekarien) som bibliotekarier i landet, forskare, studerande, författare och journalister. Finns tillgänglig i utredningens arkiv Förordning (1996:505) med instruktion för Kungl. Regeringen föreskriver följande. 1 § Kungl. är nationalbibliotek och fullgör dokumentära uppgifter och serviceuppgifter. samla, förvara, beskriva och hålla till handa den svenska tryck- produktionen i dess helhet samt vissa elektroniska dokument och därvid fullgöra de uppgifter som följer av lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument samt förordningen (1993:1439) om pliktexemplar av dokument, samla, förvara, beskriva och hålla till handa utomlands utgivna publikationer med svensk anknytning, samla, förvara, beskriva och hålla till handa en representativ samling utländsk litteratur, vårda och förkovra äldre samlingar av böcker och annat tryck, handskrifter, kartor och bilder, svara för mikrofilmning av svensk dagspress, framställa nationalbibliografiska produkter, ansvara för samkatalogen över förvärv av utländsk litteratur till landets forskningsbibliotek samt svara för utbyte av bibliogra- fisk information med utländska bibliografiska centraler, svara för det nationella biblioteksdatasystemet LIBRIS, främja internationellt samarbete och därvid samverka med ut- ländska institutioner och internationella organisationer, ha ett nationellt ansvar för frågor om samverkan mellan forsk- ningsbibliotek bl.a. i fråga om försörjning med litteratur samt utnyttjande och utveckling av tjänster baserade på informa- tionsteknik, i det sammanhanget utarbeta den rapport som nämns i 7 § första stycket, och svara för vissa funktioner som är gemensamma för forsknings- biblioteken inom . 2 § skall svara för samordning, utveckling och visst ut- redningsarbete inom biblioteksområdet samt utse ansvarsbibliotek. 3 § Verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på med undantag av 2 § och 4 § andra stycket. 4 § Riksbibliotekarien är chef för . 5 § består av högst tio ledamöter, riksbibliote- karien inräknad. 6 § Personalföreträdarförordningen (1987:1101) skall tillämpas på . Styrelsens ansvar och uppgifter 7 § Utöver vad som anges i 11–13 §§ verksförordningen (1995:1322) har styrelsen till uppgift att till regeringen ge in en rapport med en analys av utvecklingen inom forskningsbiblioteken i landet. Styrelsen får överlåta till riksbibliotekarien att besluta om före- skrifter som inte är av principiell art eller i övrigt av större vikt. Synpunkter från KLYS angående KLYS vill härmed lämna några synpunkter med anledning av KB- utredningen. Vi koncentrerar oss framför allt på frågor som berör det upphovsrättsliga regelverket. KLYS konstaterar att det produceras en mängd material av såväl konstnärlig som av rent informationsmässig art som enbart före- kommer online i elektroniska nätverk och att åtminstone delar av materialet är av flyktig och föränderlig natur.