sou · GRB3114 · 2004-01-01 00:00:00 — Utredningen redovisade en kartläggning av ar- betsuppgifter som i olika sammanhang har pekats ut som möjliga och lämpliga att utföras av annan än polisen. Beträffande utred- ningens konkreta förslag, se nedan angående utredningens betän- kanden Polisverksamhet i förändring (SOU 2002:70) och Polis- verksamhet i förändring - del 2 (SOU 2002:117). Behandling av personuppgifter i polisens verksamhet (SOU 2001:92), betänkande från . Utredningen pre- senterade i betänkandet ett förslag till en ny polisdatalag. Syftet med förslaget är enligt utredningen att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personupp- gifter. Informationshantering och behandling av uppgifter vid domstolar (SOU 2001:100), slutbetänkande från . Utredningen presenterade i betänkandet författningsförslag som syftar till att ge domstolarna ökade möjligheter att behandla infor- mation elektroniskt samt att på elektronisk väg utbyta information med andra domstolar och andra myndigheter inom rättsväsendet. En modernare rättegång (SOU 2001:103), slutbetänkande års rättegångsutredning. Utredningen hade bl.a. i uppdrag att undersöka hur reglerna i om brottmål och tviste- mål kan förbättras. Utredningen föreslog bl.a. att den pågående försöksverksamheten med videokonferens i rättegångar skall per- manentas. Utredningen föreslog vidare en viss utvidgning av möj- ligheterna att avgöra brottmål utan huvudförhandling och att ta upp bevisning utom huvudförhandling. – utredning om en utredning (SOU 2002:37), betän- kande från . Utredningen hade i uppdrag att granska förfarandet vid brottutredningen i samband med dödsfall. Utredningen föreslog mot bakgrund av gransk- ningen bl.a. att det alltid skall genomföras en utredning under led- ning av åklagare när en person har avlidit eller skadats allvarligt an- tingen under vistelse i polisarrest eller genom något som en anställd inom polisen har gjort i tjänsten. Framtidens nämndemän (SOU 2002:61), betänkande från . Kommittén föreslog bl.a. att det vid rekryteringen av nämndemän bör införas en s.k. fri kvot, dvs. att en viss andel av nämndemännen rekryteras utan bakgrund i den parti- politiska verksamheten. Kommittén lämnade vidare vissa förlag kring nämndemännens tjänstgöring och den ersättning som utgår för uppdraget samt regler som medför att en nämndeman i vissa fall kan avstängas från sitt uppdrag. Polisverksamhet i förändring (SOU 2002:70), delbetänkande från . Utredningen föreslog, när det gäller den del av uppdraget som avser en renodling av polisens verksam- het, att vissa tillståndsuppgifter överförs från polisen till kommu- nen. Förslaget omfattar tillstånd beträffande explosiva varor, ansö- kan om tillstånd att bedriva hotell- och pensionatsrörelse, ansökan om tillstånd att använda offentlig plats, tillstånd till sprängning, tillstånd att använda skjutbana som inte hör till försvarsmakten, tillstånd att använda pyrotekniska varor samt tillstånd enligt lokala föreskrifter inom dessa områden. Polisen skall enligt utredningens förslag fortsättningsvis inte heller ta emot anmälningar om förlora- de saker. Dessutom föreslogs att en försöksverksamhet inleds där verksamheten med hittegods läggs ut på entreprenad. Vidare före- slog utredningen att bestämmelserna om när andra myndigheter får begära handräckning i samband med att en person är våldsam stra- mas upp, genom att myndigheten först själv måste ha gjort egna försök att exempelvis transportera en person innan man begär hjälp av polisen. Enligt utredningen bör vidare parkeringsvakter kunna användas i större utsträckning för att biträda polisen vid trafiköver- vakningsuppgifter. Polisen skall inte heller fortsättningsvis ägna sig åt felparkeringsavgifter, en uppgift som i stället bör läggas på kommunerna. Stämningsmannauppdragen bör enligt utredningen fortsättningsvis utföras av kronofogdemyndigheten. Utredningen föreslog i denna del slutligen att uppgiften att inhägna övergivna gruvhål överförs till den statliga myndigheten . Utredningen föreslog vidare, såvitt avser den del av uppdraget som avser polisens verksamhet i glesbygd, att ordningsvakternas arbetsuppgifter utökas på så sätt att en ordningsvakt får förordnas för tjänstgöring hos polismyndigheten genom att biträda polisen i dess arbete. Ordningsvakten skall enligt utredningen alltid stå un- der polismans ledning och arbetsuppgifterna kan utföras antingen på egen hand eller vid sidan av en utbildad polis. Ordningsvakterna föreslogs få vissa utökade befogenheter jämfört med vad som gäller . Den utökade användningen av ordningsvakter bör enligt ut- redningen inledas med en försöksverksamhet. Vad gäller rekryte- ringen av poliser till glesbygd menade utredningen att man i sam- band med antagningen till polisutbildningen bör ta hänsyn till var i landet de sökande är bosatta. Rikets säkerhet och den personliga integriteten. De svenska säker- hetstjänsternas författningsskyddande verksamhet (SOU 2002:87), betänkande från . Kommissionen hade i uppdrag att kartlägga och granska den för- fattningsskyddande verksamhet, dvs. säkerhetstjänsternas arbete med att kartlägga sådana svenska politiska ytterlighetsorganisatio- ner eller grupperingar som har bedömts utgöra eller kan komma att utgöra ett hot mot rikets säkerhet. Allmän kameraövervakning (SOU 2002:110), betänkande från . Utredningen föreslog flera änd- ringar i lagen (1988:150) om allmän kameraövervakning. Utred- ningen menade bl.a. att polisen bör få rätt att utan tillstånd bedriva allmän kameraövervakning vid trafikövervakning. Vidare föreslog utredningen att en polismyndighet skall få rätt att under högst en månad utan tillstånd bedriva allmän kameraövervakning av särskilt brottsutsatta platser i syfte att förebygga eller förhindra sådan brottslig verksamhet som kan antas komma att utföras där. 2001 (SOU 2002:122), betänkande från . Kommittén hade i uppgift att göra en kartläggning och analys av händelserna i samband med i och att mot den bakgrunden överväga och fö- reslå åtgärder som med bibehållen respekt för demonstrationsfrihe- ten kan leda till att allvarliga ordningsstörningar kan förebyggas och bekämpas. Kommittén menade bl.a. att RPS bör ansvara för samordningen av polisens planering inför stora interna- evenemang. Vidare ansåg kommittén att ansvars- och upp- giftsfördelningen mellan den öppna polisen och Säkerhetspolisen måste bli betydligt bättre. Piketpolisen och nationella insatsstyr- kan, dvs. landets särskilda insatsstyrkor, måste enligt kommittén kunna samarbeta effektivt, vilket förutsätter viss gemensam utbild- ning, samträning och enhetlig utrustning. Kommittén övervägde i betänkandet också frågor kring polisens utrustning och ställde sig positiv till användningen av skyddade fordon och fasta vattenkano- ner samt ansåg det nödvändigt att polisen får ett nytt mo- dernt radiosystem. Kommittén föreslog också att ett maskerings- förbud för demonstranter införs. Kommittén påpekade avslut- ningsvis att flera händelser som har inträffat anty- der att det kan finnas ett grundläggande strukturellt problem inom polisen och pekade på uppgifter om bl.a. bristande samsyn, dåligt chefs- och ledarskap samt bristfällig utbildning. Polisverksamhet i förändring – del 2 (SOU 2002:117), slutbetän- kande från . Utredningen föreslog i sitt slutbetänkande att polisen inte längre skall förvara personer som omhändertas enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. i polisarrest. Polisen skall dock enligt för- slaget även fortsättningsvis omhänderta personer enligt lagen, men skall därefter - när det inte är aktuellt att överlämna den omhänder- tagne till sjukhus, annan vårdinrättning eller till bostaden - över- lämna den omhändertagne till socialnämnden i den kommun där omhändertagandet har skett. Utredningen föreslog vidare att poli- sens arbetsuppgifter som innebär att polismyndigheten verkställer beslut om omhändertagande av djur enligt djurskyddslagen (1988:534) överförs till . Förslaget lämnar dock möj- lighet för ett samarbete mellan polismyndigheten och vad gäller ansvarsfördelningen. Förändringar i tingsrättsorganisationen – en utvärdering av sam- manläggningar av tingsrätter 1999 – 2001 (SOU 2003:5), betänkan- de från Utredningen om utvärdering av vissa förändringar i tings- rättsorganisationen. Utredningen hade i uppdrag att utvärdera de sammanläggningar av tingsrätter som har genomförts . Utredningen konstaterade bl.a. att de sammanläggning- ar som omfattats av utredningens uppdrag inte har medfört någon nämnvärd försämring för allmänheten vad gäller tillgängligheten till tingsrätten. Vidare menade utredningen att dessa sammanläggning- ar har skapat bättre förutsättningar för att bl.a. utveckla tingsrät- ternas arbetsformer och öka personalens kompetens. Sammanlägg- ningarna har enligt utredningen också medfört en bättre geografisk samordning med åklagarnas och kriminalvårdens organisationer. Utredningen framförde kritik bl.a. mot att sammanläggningarna i vissa fall har genomförts inom ett alltför begränsat geografiskt om- råde och att man inte har tagit hänsyn till behovet av mer omfat- tande förändringar inom hela regioner. I några av de granskade tingsrätterna bedrivs arbetet efter sammanläggningarna på flera verksamhetsorter, vilket har skapat problem bl.a. vad gäller arbets- ledning, arbetsfördelning och samordning. Utredningen ansåg mot den bakgrunden att den organisationsmodellen inte bör användas. Vår beredskap efter (SOU 2003:32), betänkande från 11 september-utredningen. Utredningen hade i uppdrag att kartlägga och analysera myndigheternas och de övriga offentliga organens samlade beredskap och förmåga att förhindra, bekämpa och i örigt hantera omfattande terroristattentat och andra likartade extraordinära händelser i . Utredningen föreslog bl.a. att statsmakterna skall ansluta sig till en tolkning av regeringsformen som innebär att regeringen får sätta in Försvarsmakten i strid för att möta ett väpnat angrepp mot riket även när det inte härrör från en främmande stat. Utredningen före- slog vidare att Försvarsmakten tillfälligt får medverka vid bevak- ning av civila skyddsobjekt efter begäran av länsstyrelse. Vidare föreslog utredningen att RPS och Försvarsmakten skall ha ett or- ganiserat samarbete för att kunna hantera omfattande angrepp där NBC-stridsmedel (nukleära/radiologiska, biologiska eller kemiska stridsmedel) används samt vid hot om sådana angrepp. Försvarsun- derrättelsemyndigheterna skall enligt utredningen få inhämta in- formation utomlands som är av betydelse för skyddet mot terro- ristangrepp. Utredningen föreslog vidare att Säkerhetspolisen skiljs från RPS och ombildas till en icke-polisiär civil säkerhetstjänst. bör det enligt utredningen bildas en ny enhet inom för särskild polisverksamhet, till vilken bör föras de direkta polisuppgifter som har anknytning till brott mot polisuppgifter som har anknytning till brott mot rikets säkerhet och terroristbrott såsom förundersökningsuppgifter samt frihets- berövanden, beslag och liknande åtgärder. Till den nya enheten bör enligt utredningen också föras de uppgifter inom säkerhetsskyddet som avser personskyddet av bl.a. den centrala statsledningen. Utredningen föreslog också att det i polislagen (1984:387), Pl, införs regler om provokation, infiltration samt användning av kroppsmikrofoner och pejling (positionsbestämning). Metoderna skall enligt utredningen få användas redan på spaningsstadiet. Ut- redningen lämnade i dessa delar inte något författningsförslag, utan hänvisade efter en överenskommelse till förslag från oss. Vi presen- terade därefter i betänkandet Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen (SOU 2003:74) förslag till lagreglering beträf- fande bl.a. dessa metoder. Utredningen föreslog att polisen, eller tjänsteman vid Kustbe- vakningen, i samband med inresekontroll får undersöka bagageut- rymmen och övriga slutna utrymmen i fartyg i syfte att förhindra att utlänningar reser in i i strid mot bestämmelserna i ut- länningslagen. skall enligt utredningen bl.a. se till att det finns information att inhämta från berörda myndigheter och andra organ i samband med omfattande terroristattentat och andra likartade extraordinära händelser som berör . Förstärkt granskning av polis och åklagare (2003:41), betän- kande från Kommittén om tillsynen över polis och åklagare. Kommittén hade bl.a. i uppgift att överväga om det finns skäl att inrätta ett oberoende tillsynsorgan med uppgift att utöva tillsyn över polisens och åklagarväsendets brottsutredningsverksamhet. Kommittén stannade för att den nuvarande organisationen bör be- hållas, men att vissa brister borde åtgärdas. Kommittén föreslog att anförtros tillsynen över Säkerhetspolisens och Riks- kriminalpolisens verksamhet. Vidare föreslog kommittén att polis- styrelserna vid landets polismyndigheter ges ett tydligare tillsyns- ansvar. Vad gäller tillsynen över åklagarväsendet föreslog kommit- tén att de överåklagare som är myndighetschefer skall, jämte RÅ, ha ett tydligt, författningsreglerat tillsynsansvar. Kommittén hade även att överväga frågor om hanteringen av brottsanmälningar och klagomål mot anställda inom polisen och åklagarväsendet. Kommittén menade att nuvarande ordning för handläggning av anmälningar mot polisanställda i princip bör be- hållas. Dock skall enligt kommittén finnas för internutredningar särskilt utsedda åklagare och särskilda utredningsenheter hos poli- Kommittén föreslog vidare att lekmannainsynen skall öka ge- nom att polisstyrelserna skall utse två personer som skall följa verksamheten. Utredningarna skall enligt kommittén bedrivas med särskild skyndsamhet. Vad gäller utredningar om brott av åklagare föreslog kommittén att Justitiekanslern skall överta RÅ:s ansvar när det gäller att besluta om att inleda förundersökning, att vara förundersökningsledare, att fatta beslut i åtalsfrågan och att utföra åtalet i domstol. Hovrättsprocessen (Ds 2001:36). I promemorian före- slås bl.a. att det i tvistemål och domstolsärenden alltid skall krävas prövningstillstånd vid överklagande från en tingsrätt till en hovrätt. För brottmålen föreslås dock inga ändringar i den delen. Vidare föreslås för både tvistemål och brottmål att berättelser som i tings- rätt lämnas i bevissyfte som huvudregel skall spelas in på video. Hovrätten skall hålla förhör med samma person endast om det är nödvändigt att ställa ytterligare frågor. Enligt förslaget skall hov- rätten även utan ett omförhör ha möjlighet att ändra tingsrättens tilltrosbedömning i de fall där förhöret har spelats upp på video i hovrätten. I promemorian föreslås också att hovrätten skall kunna bestämma att en överklagad dom och handlingar som legat till grund för denna, en inspelning eller en uppteckning av ett tings- rättsförhör samt en handling som ingår i hovrättens akt helt eller i vissa dela skall få läggas till grund för domen utan att ha lagts fram vid huvudförhandlingen. Några frågor om ordningslagen (Ds 2001:66). I promemorian fö- reslås bl.a. att prövningen av tillstånd till tävling på väg med fordon förs över från polismyndigheten till . Några frågor om sekretess (Ds 2002:29). I promemorian föreslås bl.a. att reglerna om sekretess om enskilds personliga och ekono- miska förhållanden hos domstolar i deras rättskipande och rätts- vårdande verksamhet såvitt avser användningen av tvångsmedel ändras på det sättet att ett s.k. rakt skaderekvisit skall gälla. Försla- get innebär bl.a. att förhandlingar i domstol under förundersök- ningen, t.ex. häktningsförhandlingar, kommer att vara offentliga i större utsträckning än . Vidare föreslås i promemorian att sek- retess för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhål- landen skall gälla i mål och ärenden i domstol om brott mot tyst- nadsplikt och dataintrång. I promemorian föreslås också att uppgif- ter i en förundersökning eller annan brottutredning om identiteten hos en trafikant kan lämnas också till annan än enskild (jfr angåen- de sistnämnda fråga nedan ang. prop. 2000/01:109). Ny ordning för utfärdande av rättsintyg (Ds 2003:3). I promemo- rian konstateras att det har påtalats problem med rättsintyg främst avseende kvalitetsaspekter, handläggningstider och ekonomiska frågor. I promemorian föreslås att anförtros huvudmannaskapet för rättsintyg. Vidare bör enligt promemorian flertalet rättsintyg koncentreras till färre läkare och tandläkare och bör ha rätt att ta ut avgifter för utfärdande av rättsintyg och att besluta om ersättning till den läkare som enligt avtal med myndigheten har åtagit sig att utfärda rättsintyg. Vidare skall enligt promemorian landstingen ges rätt att ta ut avgift för rättsintyg som utfärdas i tjänsten av läkare eller tandläkare inom hälso- och sjukvården. Enligt promemorian skall vidare tas fram enhetliga blanketter för beställning av rättsintyg och enhetliga for- mulär för rättsintyg. Överskottsinformation (Ds 2003:13). I promemorian lämnas för- slag på en lagreglering om användningen av s.k. överskottsinforma- tion, dvs. uppgifter som kommer fram vid användning av hemliga tvångsmedel och som inte har samband med ett brott som har för- anlett användningen av tvångsmedlet. Enligt förslaget skall överskottsinformation som härrör från hemlig teleavlyssning, hem- lig teleövervakning och hemlig kameraövervakning få användas för att utreda begångna eller pågående brott. Sådan överskottsinforma- tion får enligt förslaget också användas som bevis i domstol under förutsättning att fängelse eller däröver är föreskrivet för brottet och det kan antas att brottet inte föranleder endast böter. Beträffande uppgifter som lämnats i förtroende till exempelvis en präst eller en läkare föreslogs att överskottsinformation får använ- das endast om det är tillåtet att efterforska uppgifterna vid vittnes- förhör. Vad gäller uppgifter om att ett brott är på väg att begås får överskottsinformationen enligt förslaget användas för att förhindra det brottet. En öppen domarrekrytering (SOU 2003:102), betänkande från . Utredningen har avlämnat sitt betänkande, varför vi inte haft tillgång till det när detta skrivs. Utredningen har emellertid haft i uppdrag att genomföra en över- syn av rekryteringen av ordinarie domare. Utredningen skall lämna förslag till förändringar som innebär att domstolarna även i framti- den kan rekrytera ordinarie domare som tillhör de allra skickligaste och för yrket lämpligaste juristerna. I uppdraget ingår att se över om det, för att säkerställa en god rekrytering till domaryrket, fort- farande skall finnas en särskilt reglerad domarbana. Om utredaren kommer fram till att det skall finnas en särskild reglerad domarba- na, skall utredaren lämna förslag på hur denna framöver skall vara utformad. Utredaren skall även se över och lämna förslag på hur domstolarnas behov av domare för förstärknings- och vikariatsän- damål skall tillgodoses. Det har också lagts fram ett antal propositioner i med förslag som berör beredningens ansvarsområde. Stöd till brottsoffer (prop. 2000/01:79). Regeringen förslog i pro- positionen att rätten till målsägandebiträde utvidgas genom att även andra brott än brott enligt omfattas av rätten till målsägandebiträde. Vidare föreslogs att det i socialtjänstlagen (1980:620) förtydligas att har ett ansvar för alla kommuninvånare som har utsatts för brott och som behöver stöd och hjälp. Regeringen presenterade också en strategi för det fort- satta brottsofferarbetet, ett antal förordningsändringar för att för- bättra informationen och stödet till brottsoffer och ett antal myn- dighetsgemensamma och myndighetsspecifika uppdrag. Proposi- tionen bifölls av (bet. 2000/01:JuU20, rskr. 2000/01:205). 7 kap. (prop. 2000/01:92). Regeringen föreslog i propositionen en uttrycklig bestämmelse om vilka åklagare som är allmänna åklagare och att samlingsbegreppen distriktsåklagare och statsåklagare skulle utmönstras ur . Vidare före- slogs bl.a. en viss utvidgning av bestämmelserna om jäv mot åklaga- re. Propositionen bifölls med en språklig justering av (bet. 2000/01:JuU23, rskr. 2000/01:207). Åtgärder mot inställda huvudförhandlingar i brottmål vid tingsrät- terna m.m. (prop. 2000/01:108). Regeringen föreslog i propositio- nen ett antal ändringar i och delgivningslagen (1970:428) som syftar till att minska antalet inställda huvudför- handlingar i brottmål vid tingsrätterna. Regeringen förslog att kra- vet på utevaro för att domstolen skall kunna döma till fängelse tas bort och att möjligheterna till uppskov med huvudförhandling i mål där den tilltalade är anhållen eller häktad mjukas upp för mer omfattande mål. Regeringen föreslog också att en tingsrätt skall kunna använda förenklad delgivning i de fall där den tilltalade i samband med föreläggande av ordningsbot eller ut- redning av ett brott som kan beivras genom föreläggande av ord- ningsbot har fått information om att sådan delgivning kan komma att användas i tingsrätten i händelse av att åtal väcks. I propositio- nen föreslog regeringen också, som ett led i den pågående reforme- ringen av domstolsväsendet, att det skall vara möjligt att ett ärende om företagsrekonstruktion, skuldsanering eller felparkering hand- läggs av en annan tingsrätt än den som enligt gällande regler är be- hörig. Propositionen bifölls av såvitt avsåg ändringarna i och delgivningslagen, men avslogs såvitt avsåg de föreslagna forumbestämmelserna (bet. 2000/01:JuU28, rskr. 2000/01:225). Skadelidandes rätt att ta del av uppgifter ur nedlagda förundersök- ningar, m.m. (prop. 2000/01:109). Regeringen föreslog i proposi- tionen nya bestämmelser i sekretesslagen. Med stöd av bestämmel- serna skall en skadelidande som är i behov av uppgifter i avslutade förundersökningar eller andra brottsutredningar för att kunna få anspråk på skadestånd eller på bättre rätt till egendom tillgodosett ges möjlighet att trots sekretess få del av uppgifterna. Vidare före- slogs att den underrättelse om att beslag kan komma att hävas som enligt skall sändas till den person som gjort an- språk på egendomen också skall innehålla uppgift om hos vem be- slaget har gjorts. Det föreslogs också att polisen på begäran av en enskild som lidit person- eller sakskada vid en trafikolycka, får lämna ut uppgift om identiteten hos en trafikant som haft del i olyckan. Slutligen föreslogs att om det uppstår ett överskott vid uppbörd av böter, skall överskottet betalas tillbaka till den bötfällde bara om det uppgår till . Propositionen bifölls av (bet. 2000/01:KU17, rskr. 2000/01:235). Behandling av personuppgifter inom kriminalvården (prop. 2000/01:126). Regeringen föreslog i propositionen en lag om be- handling av personuppgifter inom kriminalvården, exempelvis avse- ende rättsväsendets myndigheters behov av information om verk- ställighet av påföljd och häktning samt för att upprätthålla säkerhe- ten och förebygga brott som en person är föremål för en kriminalvårdsåtgärd. Bestämmelserna innebär bl.a. att kriminal- vården ges utökade möjligheter att behandla uppgifter om intagna som utgör särskilda risker i t.ex. hot- eller våldshänseende. Propo- sitionen bifölls med en språklig justering och med tillägg av en övergångsbestämmelse av (bet. 2000/01:JuU31, rskr. 2000/01:285). Lag om grupprättegång (prop. 2001/02:107). Regeringen föreslog i propositionen att en ny taleform - grupptalan - införs. Med grupptalan avses att någon utan rättegångsfullmakt för talan för medlemmarna av en grupp. Gruppmedlemmarna är inte parter i rättegången och behöver inte medverka aktivt. En dom i processen gäller för och mot alla som ingår i gruppen. Propositionen bifölls av (bet. 2001/02:JuU16, rskr 2001/02:246). Kallelser av barn och ungdomar till domstolssammanträde, m.m. 2001/02:111). I propositionen föreslogs ett förbud mot att vid vite kalla den som inte har fyllt till ett domstolssamman- träde.