sou · GRB3105d4 · 2004-01-01 00:00:00 — Kapitel I – Investeringar i jordbruksföretag För att besvara frågorna och indikatorerna avseende investeringar i jordbruksföretag har dataunderlag från ansökningar, enkäter m.m. använts. Utredningen har också haft för avsikt att använda data- underlag från lantbrukares inkomstregister avseende kontext- information. Denna information har emellertid inte varit tillgänglig, då inte har biträtt utredningen med begärd informa- tion för att besvara frågor. Detta gäller Fråga I.1. och indikatorerna I.1–1.1., I.2–1.1., I.2–1.2. Dessa besvaras därför endast delvis. Fullständiga svar kommer att lämnas av . Hur har investeringarna förbättrat de stödmottagande jordbrukarnas inkomster? Stödmottagande jordbruksföretags bruttojordbruksinkomst. De stödmottagande jordbruksföretagens bruttoinkomst uppgick i genomsnitt till , till och till . I inkomst- uppgifterna ingår samtliga produktionsgrenar vid företagen. Svar på Fråga 1.1.: Stödmottagares bruttoinkomst har ökat med . Detta är emellertid inte nödvändigtvis en följd av stödet. Enligt utredningens enkätstudie anser inte jordbrukarna att inkomsten förbättrats i någon större utsträckning genom invester- ingen, men att effektiviteten däremot har blivit högre. Detta innebär kostnadsvinster snarare än ökade inkomster. Hur har investeringarna bidragit till ett bättre utnytt- jande av produktionsfaktorer på jordbruksföretagen? Produktion per hektar vid stödmottagande jordbruksföretag (euro/ ha). Enligt Kommissionens anvisningar definieras produktion som om- sättning. Omsättningen per hektar vid stödmottagande jordbruks- företag (totala intäkter – stöd/hektar) var , och 2002 (uppgifterna är stödjusterade). Omsättningen per hektar minskar således . Produktion vid stödmottagande jordbruksföretag (euro/timme). Omsättningen vid de stödmottagande jordbruks- företagen (totala intäkter – stöd/arbetstimme) var , och . Kostnader (dvs. direkta insatser) per enhet såld basprodukt (t.ex. euro/ton, euro/m3, osv.) vid stödmottagande jordbruksföretag . –2002 var den genomsnittliga särkostnaden för stödföretagen per enhet såld basprodukt . Uppgiften avser mjölkproduktion. Det går emellertid inte att utifrån tillgängliga data dela upp särkostnaderna för t.ex. mjölk. Med särkostnad menas här särkostnad för samtliga jordbruksprodukter som pro- duceras på företag med driftsinriktningen mjölk. Svar på Fråga I.2. Svar på Fråga I.2. och den kontextinformation som saknas kommer att lämnas av . Se inledning till Kapitel I. Investeringar i jordbruksföretag. Hur har investeringarna bidragit till en omorientering av jordbruksverksamheten? Nettoförändring av överskott i produktionen efter investeringen = jordbruksföretag vars sammanlagda poäng för alla produktions- inriktningar med överskott > 0 [jordbruksföretagets poäng (per produktionsinriktning med över- skott) = + 1 vid > minskning av årligt genomsnitt avseende antal djur eller genomsnittlig odlad årsareal; 0 vid ingen förändring {mellan – och + }; – 1 vid > ökning] [Produk- tionsinriktningar med överskott = spannmål, nötkött, mjölk, vin- stockar samt och olivolja, med undantag för vissa produkter med gynnsamma marknadsprognoser]. En beräkning har gjorts på ett urval av företag med mjölkproduk- tion. Produktionen ökade i av fallen, i och i . Produktionen har således ökat över åren, men i minskande takt. Produktionen minskade i av fallen, i och 2002 i . För övriga har ingen förändring skett. Antal stödmottagande jordbruksföretag som inlett alternativa verk- samheter. bidrog investeringsstödet till att 3 företag inledde alternativ verksamhet. Motsvarande siffror var 32 respektive 21. Cirka 20 000 företag totalt i landet hade alternativ verksamhet enligt definition. Stödet bidrog således mycket marginellt. Detta stämmer väl överens med de enkätsvar utredningen tagit del av där det framkommer att investeringen oftast syftar till att effektivisera redan existerande verksamhet, inte till att starta ny verksamhet. Andel stödmottagande jordbruksföretag vars omsättning i betyd- ande grad (> ) härrör från alternativa verksamheter (%). var andelen stödmottagande företag, där minst 10 pro- cent av omsättningen härrörde från alternativa verksamheter, . Motsvarande siffror var . Den totala andelen företag med kombinationsverksamhet uppgår som redovisats till . En ökning kan således skönjas över åren. Andel av arbetstiden som ägnas åt alternativa verksamheter på jord- bruksföretaget (%). var andelen arbetstid som ägnades åt alternativa verk- samheter på de stödmottagande jordbruksföretagen i genomsnitt . respektive 2002 var motsvarande siffror . Detta bör jämföras med den totala andelen företag med kombinationsverksamhet. Av dessa ägnade en majoritet färre än åt denna verksamhet, enligt . Om en årsarbetskraft motsvarar beräknas således av arbetstiden ägnas åt alternativa verksamheter. Svar på Fråga I.3. Antalet företag som inlett alternativ verksamhet genom investeringar gjorda med hjälp av investeringsstödet var få. Detta stämmer väl överens med att stödet endast i liten utsträckning, i genomsnitt för perioden –2002, beviljats för kombin- ationsverksamheter. Däremot har omsättningen från den alternativa verksamheten, liksom relaterad arbetstid, ökat . är både omsättningen och arbetstiden för den alternativa verksamheten mindre i de stödmottagande företagen jämfört med övriga företag. Även enkätsvar som utredningen tagit del av visar på att investeringen lett till en effektivisering av befintlig prod- uktion. Investeringsstödet har således endast haft en marginell inverkan på omorienteringen av jordbruksverksamheten. Hur har investeringarna lett till en förbättring av jordbruksprodukternas kvalitet? Kvoten av {priset på de stödmottagande kvalitetsförbättrade bas- produkterna} genom {genomsnittspris för varan ifråga}. Underlag som visar på stödföretagens produktpriser är inte möjliga att få fram och därför kan indikatorn inte besvaras. Kontext- information som kan ge en allmän uppfattning om mervärdet på kvalitetsprodukter kan däremot presenteras. Kvalitetsprodukter bedöms i det här fallet vara produkter med nationell kvalitetsmärk- ning, t.ex. KRAV eller Svenskt Sigill. Uppgifter om annan märkning på EU-nivå eller annan märkning på nationell nivå som naturbetes- kött saknas. Den senare torde emellertid ha ökat i betydelse . För KRAV-märkt kött är mervärdet per kilo beroende på om det är ko, kviga, ungko, stut eller ungtjur. För ekologisk mjölk ligger merpriset till producenten på per liter beroende på mejeri och kvalitetskrav. För spannmål betalar Svenskt Sigill mer per kilo beroende på om det är höst- eller vårvete, havre eller råg, jämfört med konventionellt producerade produkter. Demeter är en kvalitetsmärkning för biodynamiska produkter. Demeter överlappar med KRAV, dvs. alla Demetermärkta produkter måste också vara KRAV-märkta. I genomsnitt är merpriset i lokala butiker mellan för Demetermärkta varor. Mer- värdet för producenten varierar, men Demeter beräknar att kilopriset för biodynamiskt spannmål ligger mellan 1–1,över priset på ekologisk spannmål. Bruttoförsäljning av stödmottagande kvalitetsförbättrade baspro- dukter (euro). Omsättningen av stödmottagande kvalitetsförbättrade basprodukter hos företag med stöd var 2000 , och runt Produkterna som avses är märkta enligt KRAV eller liknande och omfattar aktuella produktionsgrenar. Andel av stödmottagande produkter sålda med kvalitetsmärkning a)varav med kvalitetsmärkning på EU-nivå (%), b)varav med kvalitetsmärkning på nationell nivå (%), c)varav med annan kvalitetsmärkning (%). a)och b)Andelen stödmottagande produkter sålda med kvalitets- märkningar var , . Det är i huvudsak nationell märkning eller både nationell och godkänd EU-märkning som avses. Nationella kvalitetsmärkningar är Krav och Svenskt Sigill. För dessa gäller att både anslutningen, dvs. antalet lantbrukare som får nyttja kval- itetsmärkningen, och produktionen av kvalitetsmärkta produkter ökar. För Svenskt Sigill ökade anslutningen med cirka 130 gårdar , från 570 till 700 stycken. Produktionen ökade med till 2002. För det sammantagna antalet KRAV- anslutna, dvs. samtliga sektorer i genomsnitt, har en ökning på skett till 2002. Den KRAV-godkända jordbruksarealen har ökat med från till . KRAV har vidare ett system, där vissa produkter KRAV-certifieras, vilket innebär att KRAV kontrollerar även beredning och förpackning. Vanligen tillverkas och förpackas dessa i . Andra produkter kan återcertifieras, vilket innebär att produkten är certifierad och kon- trollerad av ett annat certifieringsorgan, men att KRAV har tagit del av kontrollen och godkänt att artikeln säljs som KRAV- märkt. Dessa produkter tillverkas och förpackas ofta utomlands. Antalet certifierade produkter har inte förändrats . De återcertifierade produkterna har däremot ökat med c)Information om annan kvalitetsmärkning t.ex. naturbeteskött eller kaprifolkött finns inte att tillgå. Svar på Fråga I.4. Kvalitet har i detta fall tolkats som att produkten är ekologisk, bio- dynamisk eller dylikt och därför ingår i någon av de nationella kvalitetsmärkningarna. Stödmottagande produkter får inte ett högre mervärde än andra som är anslutna till de nationella kvalitetsmärk- ningarna. Ett mervärde för kvalitetsmärkta produkter kan i allmän- het konstateras liksom en ökad anslutning. Andelen stödmottagande produkter som sålts med en sådan märkning är relativt låg vilket stämmer väl överens med att investeringarna gått till djur- stallar. En del av stödet har gått till företag med viss ekologisk produktion (453 stycken), men investeringen har inte nödvändigtvis gällt den ekologiska delen av företaget. Dessutom utgör de kvalitets- märkta produkterna endast en mindre del av omsättningen. Enligt de kriterier som utredningen utgått ifrån har investeringsstödet sammanfattningsvis inte lett till någon nämnvärd förbättring av jord- bruksprodukternas kvalitet. Hur har diversifieringen av verksamheter på själva jord- bruksföretagen genom stödmottagande alternativa verksamheter bidragit till att upprätthålla sysselsättningen? Antal heltidstjänster som bibehållits eller skapats tack vare stödet till alternativ verksamhet (heltidsekvivalenter). Det totala antalet arbetstillfällen som bibehållits eller skapats är 159 , cirka 600 och 540 . Uppgiften har reviderats . gick av investeringsstödet till kompletterande verksamhet vilket ger ungefär 3 skapade eller bevarade arbetstillfällen. Motsvarande siffror för är vilket ger 36 respektive 32 skapade eller bevarade arbetstillfällen. Totalt fram /2003 har således 71 arbetstillfällen skapats eller bevarats tack vare stödet till alternativ verksamhet. Svar på Fråga 1.5.: De arbetstillfällen som skapats eller bevarats genom stödet till alter- verksamheter på jordbruksföretaget uppgår till 71 stycken. Stödets bidrag till att upprätthålla sysselsättningen är således mycket litet. Hur har investeringarna underlättat miljövänligt jordbruk? Andel stödmottagande jordbruksföretag som inlett miljöförbätt- rande åtgärder tack vare samfinansieringen (%) a)varav andel där investeringarna syftar direkt till miljöförbättrande åtgärder (%), b)varav andel där miljöförbättring är en bieffekt (t.ex. på grund av ny utrustning som främst införskaffats av ekonomiska skäl) (%), c)varav andel som berör avfall och gödselöverskott (%), d)varav andel som berör vattenhushållning inom jordbruksföretag (%), e)varav andel som berör (andra) miljövänliga jordbruksmetoder eller system (%). a)Antalet stödmottagande jordbruksföretag som inlett miljöför- bättrande åtgärder var 172 , 665 och 579 . Av dessa syftade till direkt miljöförbätt- rande åtgärder , . En minskning har således skett. I jämförelse har år för vardera , av de företag som inte erhållit stöd, genomfört åtgärder i syfte att förbättra miljön. b)Den andel av investeringarna som haft miljöförbättrande bi- effekter uppgick år , år och år . Andelen direkta miljöåtgärder minsk- ar men de med indirekta effekter ökar. Detta beror på att en större del av stöden går till Insatsområde II. c)Andelen av investeringarna som berör avfall och gödselöverskott uppgick år , år och d och e) De andelar som berör vattenhushållning och andra miljövänliga jordbruksmetoder är inte tillämpliga i och besvaras därför inte. Andel stödmottagande jordbruksföretag som förbättrat lagring eller spridning av stallgödsel från jordbruket (%) a) varav andel som samfinansierats med stödet (%), b)varav andel som gäller lagring (%), c)varav andel som gäller spridning (%). Enligt siffror från hade av alla jordbruksföretag i , med mer än 10 djurenhet- er, täckta gödselbehållare. Detta är en ökning . Av de företag som har mindre än 10 djurenheter har en täckt behållare. hade dessutom påfyll- ning under ytan vilket ger en minskad ammoniakavgång. Detta är en ökning från . a)Den andel som fått medfinansiering uppgick till 15 pro- cent, år och år . b)Motsvarande siffror för den andel som förbättrat lagrings- kapaciteten specifikt är , år . c)Den andel som förbättrat spridningen var noll procent år respektive . Kvoten av {kapacitet för lagring av stallgödsel på stödmottaganden jordbruksföretag}genom {sammanlagd produktion av stallgödsel på stödmottagande jordbruksföretag}. Enligt uppgifter från stödmottagande jordbruksföretag byggs gödsel- behållare ofta med kapacitet för . En mjölkko producerar i genomsnitt gödsel och en genomsnittlig mjölkko- besättning är 37 kor. En genomsnittlig besättning producerar därför gödsel . Med en kapacitet på är såled- es lagringskapaciteten väl tilltagen. Uppgifter om besättningarnas storlek i de företag som genomfört investeringar med stöd saknas. Utredningen bedömer emellertid att besättningar på uppemot 100 kor är vanligt i samband med utökning av produktionen eller nystart. Lagringskapaciteten skulle då bli . Detta motsvarar 8 mån- ader vilket är det krav som gäller enligt lag. Andel stödmottagande jordbruksföretag som uppfyller normer gäll- ande stallgödsel (%). Eftersom stödet endast ges till sådana företag som uppfyller minimi- kraven för miljö, djurskydd och livsmedelshygien så uppfyller samt- liga stödmottagande företag de grundläggande krav som ställs gäll- ande stallgödsel. Svar på Fråga I.6. En stor del av investeringarna har gått till förbättrade djurstallar, något som har haft effekter på framför allt djurmiljön men också indirekt på arbetsmiljön och den yttre miljön. I jämförelse med jordbruksföretag som inte fått stöd har de med investeringsstöd i mycket högre grad inlett miljöförbättrande åtgärder. Investeringar som berör avfall och gödselöverskott har ökat med . Även lagringskapaciteten har ökat genom stödet. En minsk- ning av investeringar med direkt positiva effekter för miljön har dock skett, medan de med indirekta effekter har ökat. Detta beror främst på att en större del av medlen nu går till Insatsområde II. Hur har investeringarna bidragit till att förbättra produktionsvillkoren när det gäller bättre arbetsvillkor och djurens välbefinnande? Beskriv hur stödet har bidragit till minskad exponering för något av följande: skadliga ämnen, lukter, damm, extrema temperaturförhåll- anden inomhus/utomhus, tunga lyft, obekväma arbetstider. har bedömt att djur-, arbets- och yttre miljö har förbättrats genom stödet, framför allt genom nya djurstallar. Denna bedömning stämmer överens med den uppfattning lantbrukarna själva uttrycker i den enkät som utredningen genomfört med hjälp av . Utredningen bedömer med utgångspunkt i denna information att djur- och arbetsmiljön liksom den yttre miljön har förbättrats genom stödet. Specifika förbättringspunkter liknande de exempel som tas upp i indikator 1.7–1.1 anges emellertid inte i det uppgiftsunderlag som kunnat tas fram för utvärderingen. Andel djur på stödmottagande jordbruksföretag vilkas välbefinnande har ökat tack vare investeringarna (%) a)varav andel där investeringarna syftat direkt till djurens välbefinn- ande (%), b)varav andel där djurens välbefinnande ökat som en bieffekt (t.ex. genom nya stallar eller utrustning som förvärvats huvudsakligen av andra skäl) (%), c)varav andel som har att göra med djurskyddsnormer (%), d)varav andel som har att göra med EU-djurskyddsnormer (%). Delindikatorerna är inte helt lätta att särskilja då motivet bakom investeringen kan grunda sig på alla de orsaker som dessa repre- senterar. har av investeringsstödet gått till djurstallar och inventarier i dessa. var mot- svarande siffror . Utredningens enkät visar att en majoritet av stödmottagarna anser att både djur- och arbets- miljö förbättrats tack vare stödet. Svar på Fråga. Investeringarna har främst gått till djurstallar vilket i allmänhet innebär större stall anpassade till lösdrift, något som bedöms vara positivt för djurmiljön. Arbetsmiljön uppges ha förbättrats som en indirekt konsekvens av att stallarna förbättrats. Kompletteringar till detta svar kommer att lämnas av . Gödselmedel i jordbruket 1996/97, Tillförsel till åkergrödor samt hantering och lagring av stallgödsel, meddelanden Na 30 . Gödselmedel i jordbruket 1998/99, Tillförsel till åkergrödor samt hantering och lagring av stallgödsel, meddelanden Jordbrukets kombinationsverksamheter 2002, Opublicerad rapport från daterad . underlag för utvärdering av investeringsstödet, , kontaktpersoner Per och . Landsbygdsutvärderingen , Enkätundersökning om stöd till lantbruk- are, Teknisk rapport från , . Uppgifter från KRAV:s hemsida, . Uppgifter är också hämtade från kontakter med KRAV per telefon och e-post. Uppgifter från , . Uppgifter är också hämtade från kontakter med Demeter per telefon och e-post. Uppgifter från Svenskt Sigills hemsida, . Underlag för utvärdering från , , Utvärdering av jordbrukets investeringsstöd, Utvärdering av investeringsstöd till företagare med jordbruks-, trädgårds- eller renskötselföretag samt fortsatt stöd, 1999:6. Kapitel II – Startstöd Hur har etableringsstödet täckt kostnaderna för etablering? Kvoten av {etableringsstöd} genom {faktiska etableringskostnader}. –2002 utgjorde stödet av den faktiska etableringskostnaden. Svar på Fråga II.1. I genomsnitt har etableringsstödet täckt kostnaderna för etablering med . Detta kan jämföras med den tidigare per- ioden (1995–1999) då stödet endast utgjorde av kostnaderna. Hur har etableringsstödet bidragit till tidigare över- låtelser av jordbruksföretag (till släktingar/andra)? Genomsnittsålder bland övertagande i de överlåtelser som fått stöd. I genomsnitt var de övertagandes ålder 2000, 2001 och 2002. Under förra perioden (1995–1999) var genomsnittsåldern . I jämförelse med förra perioden har således genomsnittsåldern sänkts . att notera är emellertid att genomsnittsåldern har ökat under innevarande programperiod. Genomsnittsålder bland överlåtande i de överlåtelser som fått stöd. Överlåtarna var och respektive 2002. Motsvarande siffror för förra perioden saknas. Svar på Fråga II.2. Studier som gjorts för förra programperioden samt utredningens enkätstudie till lantbrukare 2003 visar att en majoritet av dem som fått startstöd skulle ha tagit över eller startat sitt företag även utan stödet. Fråga II.2.A Hur har etableringsstödet bidragit till tidigare över- låtelser av jordbruksföretag (till släktingar/andra) och vilken betydelse har i detta sammanhang samverkan med stödet till för- tidspensionering haft för att uppnå dessa tidigare överlåtelser? Frågan med tillhörande indikatorer är inte tillämplig då inte ger stöd till förtidspensionering Hur har stödet påverkat antalet etableringar av unga jordbrukare av båda könen? Antal stödmottagande unga jordbrukare (per kön). Av dem som erhållit startstöd var 13 kvinnor och 66 män. Mot- svarande siffror var 51 respektive 303 och 40 respektive 227. Svar på Fråga II.3. Av dem som erhållit startstöd utgör kvinnor endast en liten andel (), men där prioriteringar av stöd har behövt göras, främst för den del som utgörs av räntesubventioner, har kvinnor fått fullt stöd när män endast fått hälften. Motsvarande siffror för förra perioden är . Hur har etableringen av unga jordbrukare bidragit till att upprätthålla sysselsättningen? Antal heltidstjänster som bibehållits eller skapats (heltidsekvival- enter). Sammanlagt har startstödet bidragit till att cirka 286 arbetstillfällen skapats eller bevarats. Uppgifter för saknas. Kvoten av {% stödmottagande etableringar som resulterat i jordbruk som huvudsaklig sysselsättning} genom {% av etableringar som resulterat i jordbruk som huvudsaklig sysselsättning}. Indikator II.4–1.2 kan inte besvaras då uppgifter om nyetableringar utanför programmet inte är möjliga att få fram. Svar på Fråga II.4. Startstödet bidrar främst till att bibehålla arbetstillfällen då få av stödmottagarna startar nya företag. Stödet går i störst utsträckning () till överlåtelser från en nära släkting. Ett mindre antal arbetstillfällen har också skapats, men dessa uppgifter är behäftade med en viss osäkerhet. underlag för utvärdering av startstöd, , kontaktpersoner Per och . Landsbygdsutvärderingen , Enkätundersökning om stöd till lantbruk- are, Teknisk rapport från , . Utvärdering av etableringsstödet till unga jordbrukare som en del i utvärder- ingen av förordning (EG)950/97, 2001:4. Kapitel III – Kompetensutveckling Hur överensstämmer de stödmottagande yrkes- utbildningarna med behoven och med andra åtgärder inom programmet? Andel stödmottagande yrkesutbildningar som inriktas på frågor som identifierats som brister/svagheter eller potential/möjligheter vid programplanering eller förhandsutvärdering (%) varav andel som beror på typen av eller mixen av deltagare (t.ex. unga, kvinnor) (%), varav andel som beror på utbildningens ämne/innehåll (%), varav andel yrkesutbildningar som är relaterade till samfinans- ierade åtgärder i andra delar av programmet (%). a)Det finns inte någon särskild inriktning på utbildningarna när det gäller ålder och kön. Jämställdhetsaspekten beaktas dock av alla länsstyrelser vid genomförande av KULM- aktiviteter. Detta innebär att utbildningsinsatser riktade till kvinnor prioriteras. Andelen kvinnor i utbildningarna har varierat från inom växtnäringsläckage i jordbruk till inom bevarande av biologisk mångfald och kulturmiljövärden: Bevarande av biologisk mångfald och kulturmiljövärden – kvinnor Minskad användning av bekämpningsmedel i jordbruk – Minskad användning av bekämpningsmedel i trädgårdsnäring – Minskat växtnäringsläckage i jordbruk – Minskat växtnäringsläckage i trädgårdsnäring – I genomsnitt har av deltagarna varit kvinnor (1 907 av 11 223 personer). Siffrorna avser deltagarna i kursverksamheten . Inom den enskilda rådgivningen var andelen kvinnor (157 personer av 1 923). b)Utbildningen inom Insatsområde I är till övervägande del inriktad på utbildning inom miljöområdet. En bedömning efter en genom- gång av beslut avseende utbildningar och verk- ets uppföljning av dessa för den hittillsvarande perioden ger vid handen att mellan har avsett miljöområdet. Utbildningarna har avsett 1) bevarande av biologisk mångfald och kulturmiljövärden, 2) skydd av miljökänsliga områden (växt- näring och bekämpningsmedel) och 3) åtgärder för att främja ekologisk produktion. I några fall har inslag förekommit i andra kurser och utbildningar med mer eller mindre direkt koppling till miljö. Sådana inslag förekommer även i den enskilda rådgivning- en. Utbildningsinsatserna kommer även andra jordbrukare till- godo än de med åtaganden enligt miljöersättningar. En bred målgrupp måste generellt sett anses vara positivt eftersom utbildningsinsatserna då kan förväntas få större genomslag. c)Utbildningarna inom området växtnäring och bekämpningsmedel är endast delvis inriktade på åtgärder med miljöersättning i Miljö- och landsbygdsprogrammet och omfattar således jordbrukare vilka inte har något åtagande enligt programmet. Antalet jordbrukare med åtaganden inom miljöersättningarna var drygt 53 000 (2002) och antalet deltagare i KULM-insatserna var drygt 71 000 (2001). En viss dubbelräkning av antalet deltagare före- kommer då en person kan delta i flera aktiviteter.