sou · GRB365d2 · 2004-01-01 00:00:00 — För att undvika oklarheter skall här tilläggas att det nämnda är mycket mer än två dagars utbildning. Det handlar framförallt om ett nytt sätt att samarbeta där olika myndigheter tillsammans med branschen löpande träffas och gör uppföljningar för att åstadkomma en så ansvarsfull alkoholservering som möjligt på restaurangerna. 4.9Alkoholhandläggarnas förslag till hur tillgången på alkohol vid ungdomsevenemang kan minska. De kommunala handläggarna ombads i enkäten komma med tips och förslag till åtgärder som kan minska förekomsten av alkohol vid ungdomsevenemang. De ombads även svara på hur man arbe- tade i kommunen för att stävja ungdomars alkoholkonsumtion i samband med evenemang. Av de som besvarat dessa två frågor finns av naturliga skäl många liknande svar. Nedan redovisas ett urval av handläggarnas svar (rubrikerna är utredningens). 4.9.1Lokala politiker har en roll kommuns handläggare påminner om de förtroendevaldas möjlighet att påverka förekomsten av alkohol vid olika arrange- mang: Att minska förekomsten av alkohol till åldersgruppen 18–kräver en total minskning av arrangemang med alkoholservering, detta är en svår attitydfråga. Beslut att tillåta servering bara för att det är fotbolls förenklar inte detta attitydarbete. Många tycker att alkohol hör hemma på de flesta arrangemang det är också en fråga om pengar där en eventuell vinst ofta kommer från alkoholserveringen. Mycket av de frågor vi får härrör sig från att man uppfattar att det i storstäderna är ok med nästan vad som helst. Lokala politiker har en möjlighet och ett ansvar att styra tillgången på alkohol vid tillfälliga arrangemang. Det är också viktigt att dessa beslut stöttas upp av rättsapparaten. Det faktum att Alkohollagen är en skyddslag och inte en rättighetslag bör i högre utsträckning beto- nas. 4.9.2Föräldrarna har en roll Flera handläggare har tagit upp föräldrarnas roll och här får respektive kommuners handläggare representera dem. Medvetandegör föräldrarna genom utbildning på temat – Föräld- rarnas roll och ansvar. Att kunna sätta gränser m.m. Föräldrasamarbete (tillsammans med skolan) Verka för ökad medvetenhet hos föräldrarna om alkoholens skadeverkningar. Genom fältarbete, information och utbildning aktivt motverka användningen av droger och alkohol. Utveckla undervisningen om alkohol, narkotika och tobak () Drogundervisningen skall ge faktakunskaper men också hjälpa ung- domen att ta ställning till droger (). Föräldrarföreningar nattvandrar, Citygruppen (kommunens ung- domsarbetare) nattvandrar, att uppmana försäljningsställen av folköl att vara särskilt uppmärksamma vid dessa arrangemang, kampanjer mot langning inför arrangemangen () 4.9.3Polisen har en roll Flera handläggare pekar på polisens roll i sammanhanget. De får här representeras av handläggarna i respektive kom- muner: Enligt kommunens ordningsstadga gäller förtäringsförbud i hela stadskärnan. Polisen är engagerad och gör nödvändiga ingripanden vid sådana evenemang. Vuxna på stan arbetar regelbundet året runt (kommun). Polisens möjligheter att beslagta alkohol som ungdomar innehar är både ett gott instrument för att hålla ungdomsfylleriet nere samt en tydlig signal att samhället inte accepterar detta och att det är fråga om ett brott att förse ungdomar med alkohol. De erfarenheter Polisen i haft är också att föräldrar uppskattar att man beslag- tar ungdomars alkoholdrycker (kommun). 4.9.4Regler om markupplåtelse m.m. Tillståndschefen i har flera tips: Grunden är att man har bra och tydliga riktlinjer i kommunen där det anges under vilka omständigheter serveringstillstånd kan beviljas i samband med evenemangen. Det kan också vara bra att kommunen har tydliga regler om under vilka villkor man ger dispositionsrätt till den mark (oftast kommunens) där evenemanget äger rum. Exempel på villkor för att serveringstillstånd skall beviljas kan vara att det finns särskilda restaurangområden på evenemangsområdet där alkohol ser- veras och inte på hela området. Om man misstänker att många unga personer skall besöka evenemanget kan man lägga villkor om ålders- gränser för restaurangområdet. Serveringstiden påverkar också. Ett evenemang som vänder sig till en blandad publik tenderar ofta att övergå till att mestadels besökas av ungdomar. 4.9.5Planering, utbildning och utvärdering kommuns handläggare poängterar bl.a. vikten av att de som skall arbeta under evenemanget är utbildade i alkohollagen. Inför aktuella evenemang sammankalla berörda aktörer – tillståndshavare, arrangör, polis, miljöförvaltning, vakter – för plane- ring av genomförandet. Poängtera vikten av utbildning för all personal som arbetar med evenemanget. Krav på redovisningsrutiner när det gäller försäljning och anställda. Utvärdering med berörda aktörer efter genomfört evenemang. Här kan också nämnas att Åre kommuns handläggare uppger att han anordnar utbildningar i alkohollagstiftningen för sådana sök- anden (föreningar) som återkommer med ansökningar om tillfälliga tillstånd. Utbildningarna är gratis och omfattar . Hit- tills har ungefär 50 personer genomgått sådan utbildning. Handläggaren i : det viktigaste är att vi numera har en led- ningsgrupp för genomförandet av kommunens Drogpolitiska handlinsprogram. Ledningsgruppen har beslutat att försöka få en ändring till stånd betr. Upplägget för Fest i genom samarbete med arrangörerna. 4.9.7Ställ krav på idrottsföreningar Handläggaren i kommun: Fler regionala och kom- munala övergripande policys, samt påtvingade alkohol och drog- policys bland enskilda organisationer och näringsidkare. T.ex. kan man kräva att alla idrottsföreningar som uppbär kommunalt akti- vitetsstöd att de skall ha en speciellt utsedd föreningsansvarig för föreningens program/policy i alkohol och drogfrågor. 4.9.8Stenhård kontroll och nolltolerans I Stad har en ungdomshandläggare flera idéer om hur man skall kunna minska ungdomars alkoholkonsumtion: vad som kan göras för att stävja ungdomars alkoholkonsumtion vid dylika arrangemang. Här ser jag inte några direkta eller enkla lös- ningar. En del blir förstås att prata i skolorna om alkohol, att få jobba med sina ställningstaganden, att försöka väcka tankar hos de unga. I övrigt känns det ju som om det blåser alkoholliberaliseringens vindar just nu och en debatt och kunskapsuppryckning inom social- och ung- domsarbetarkåren vore förstås på sin plats. När det gäller punktin- satser tror jag ändå på att göra vissa återkommande åtgärder som hind- rar/minskar konsumtion. Att t.ex. polis och socialtjänst går ut till- sammans, att rollfördelningen blir klar, att man kanske väljer ut ett eller två arrangemang man har stenhård koll och nolltolerans vad gäller alkoholkonsumtion bland unga. Vissa kritiska t.ex. vårmarknaden på uppfattade jag som en lågkonsumtions- helg bland våra unga. Fjolårets Wasarock och skolavslutning var istäl- let veritabla fylleslag där i alla fall jag som ungdomsledare kände mig tvungen att ha en hög toleransnivå. Att försöka hjälpa medvetslösa och dem som är utsatta för brott. I övrigt jobba på att erbjuda goda sociala relationer till vuxna. Ytterligare en åtgärd är förstås att erbjuda alternativa nyktra arran- gemang, dylika återkommer t.ex. på Växhuset. Vi tittar ofta efter det negativa men jag minns en gång när vi hade ca 800 besö- kare/ två arrangemang men endast en fylla. När det gäller åtgärder för att stävja ungdomars alkoholkonsum- tion vid arrangemang så har Fritid-Ungdom ett uppsökande fältarbete vid sådana arrangemang. Dock inte vid alla. Två ungdomsarbetare från Fritid-Ungdom finns på plats de kvällarna och bjuder in fri- tidsgårdarnas personal att jobba samma kvällar. Det är ofta fråga om ett mycket varierande engagemang och naturligtvis täcks inte alla ung- domsarrangemang in. Min personliga uppfattning är ändå att arbetet från kommunens sida är prioriterat men med en styvmoderlig vänster- hand. Det finns MYCKET mer att göra, vad gäller samordning, kun- skapsförmedling m.m. 4.9.9Bättre ålderskontroll och förbjuden ölförsäljning Handläggaren i kommun har några korta och kärnfulla för- slag: Bättre visitation vid insläpp, Lägre toleransnivå för avvisande, både vid insläpp och under evenemang, Bättre legkontroll vid insläpp till serveringsområde, Bättre legkontroll vid köp i serveringsområde, Bättre kontroll så att langning från serveringsområde till evenemangs- område minskas, Höga staket och kontroll vid yttre staket, Enbart tillåta att öl får serveras, Stänga/villkora butiker(s försäljning av öl) i evenemangets närhet, Alternativa evenemang för ungdomar. Vi går systematiskt genom ansökan och sökande får redovisa svar på de frågor vi har tills vi är nöjda. Vi träffar polis, vakter, sökanden m.fl. innan arrangemanget och går igenom förutsättningar på plats. Lång- siktigt försöker vi stävja att folköl kan köpas ut av minderåriga. 4.9.10Succé för häftigt drogfritt arrangemang kommuns handläggare har bifogat en beskrivning av de ungdomsdisco som kommunen anordnar (författad av kommunens Ungdomssamordnare): samarrangerar ett ungdomsdisco med en lokal arrangör [namngiven sådan] riktat mot åldern 13 – . Förköp av biljetter, affischering m.m. sköts av fritidsenhet och själva diskotek drivs helt av [namngivna samarbetspartnern]. Utanför diskotekets entré finns varje gång personal från fritidsenheten och fältgrupp samt Nattvandrarna i för att ta hand om de ungdomar som inte platsar samt kolla drogfriheten. Däremot går dessa aldrig in på diskot – där är det de anställda vakterna som sköter kollen. Samverkan sker även med närpolisen som tittar till arrangemanget så ofta de har tid och kan komma. Efter diskot kommer mellan 150 – 200 föräldrar och hämtar varje gång – diskot med 500 ungdomar är tömt på dryga utan ett bråk. Arrangemanget har pågått i drygt och i snitt har vi haft drygt 500 ungdomar per tillfälle (totalt 19 disko). Antalet som måste avvisas sjunker , detta utan att ungdomarnas antal som besöker diskot minskar i antal. Vi får positiva lovord från såväl ungdomar som från deras föräldrar. Vi tror att kombinationen av att föräldrar hämtar samt att du inte lämnar diskot förrän du skall gå tillsammans med engagemanget från samtliga inblandade är hemlig- heten bakom de lyckade diskotekskvällarna. Att ungdomarna trivs beror naturligtvis också på att de får tillgång till ett av stadens Vi måste kunna erbjuda HÄFTIGA drogfria arrangemang där entrèbiljetten är drogfrihet om vi skall ha en chans mot alkoholen och drogerna. Tre enkla regler gäller på diskot: 1Drogfritt (kollas av personal från fritidsenheten och fältgrupp). 3Utgång = hemgång. Går du ut så gör du det för resten av kvällen. Möjlighet att lufta sig finns på en särskild utebar där det även spelas musik och alkoholfria drycker serveras. kommuns handläggare kunde glädjande konstatera att situationen vid Marknad blivit mycket bättre. var det inga problem, ingen under konstaterades berusad. Ett antal års arbete med att förhindra att ungdomar fick tillgång till alkohol gav resultat. Bl.a. var man överens med krö- garna att inga under fick uppehålla sig i serveringstälten . I Sala kommun kontrollerar man ungdomarnas nykterhet vid in- släppet. Det finns en samordnad grupp FUP (förebyggande ungdomspro- jektet) där Polis, kultur-fritid, skolan, alkoholhandläggaren och social- förvaltningen ingår. Vid arrangemang finns alltid representanter för FUP-gruppen på plats. 0-vision gäller blåskontroll vid insläpp, polisen kallar till förhör om någon ungdom har öl som beslagtas av polisen (Sala). kommuns handläggare tipsar: de ställen runt centrum där man vet att ungdomarna gärna sitter och dricker belyser man så att det inte blir lika kul att sitta där. Polisen har vissa år varit stenhårda och beslagtagit alla alkoholdrycker som ungdomar haft med sig. 4.9.14Tänk på de som samlas utanför området Till kommuns svar finns fogat en skrivelse från en områdeschef som ser problem med fylla bland ungdomar som hål- ler till utanför själva evenemangsområdet: har socialsekreterare tjänstgjort och natten vid skolavslutningsdagen. Vid samtliga tillfällen har festplatsen vid Locktorp besökts. Genomgående har situationen vid Locktorp varit mycket bekymmersam och uppfyller väl benäm- ningen olämplig ungdomsmiljö. Inne på själva festplatsen har det varit relativt välordnat för de deltagande i åldern 14–, vaktpersonal vid ingången har kontrollerat besökarna, och flera vuxna har varit engage- rade i bl.a. kaféverksamheten. Utanför festplatsens stängsel finns alltid ett drygt 100 tal ung- domar/barn vid dessa fester. Ofta är det fler utanför än innanför. De flesta är i samma åldrar som de som är innanför stängslet men även yngre och äldre. De står i klungor eller vandrar omkring i skogen eller på stigen ner till en närbelägen sjö. En hel del föräldrar går längs stigen och hjälper till, ibland hjälps något barn som är illa ute hem. Merparten av ungdomarna går tämligen obekymrat och ogenerat omkring med ölkassar eller flaskor, några ligger berusade i skogen eller längs stigen. Polisingripanden sker så gott som p.g.a. misshandel. Att vuxna arrangerar sådana här fester trots vad som sker är dels en riskmiljö, dels sänder det helt felaktiga bud- skap från vuxenvärlden. Handläggaren i har en ide om information vid evenemangen (apropå vissa problem vid evenemanget i ): Idé: att bland knallarna/ stånden ha information omkring alko- hol/droger. Dela ut broschyrer, erbjuda nykterhetskontroll, diskus- sioner, goda råd. Kanske polis, systembolag och socialtjänst i samver- kan (polisen skulle exempelvis kunna kontrollera nykterheten vid radiobilarna??? Alkoholhandläggaren på i län har på eget initiativ besvarat enkäten. Han anser att det måste till en attityd- förändring men har också konkreta förlag: Ytterst handlar det om attityder till alkohol och andra droger. Lång- siktiga satsningar krävs enligt de nationella handlingsplanerna inom alkohol- och narkotikaområdet. Konkreta åtgärder: samverkan typ Offensiv mot narkotika på . Stänga angränsande serveringsställe och Systembolaget. Restriktiva tillfälliga tillstånd. Satsningar för att minska langningen och försäljningen till underåriga, typ Visa leg.nu. Satsa på unga som förebilder. Lugna är ungdomar som arbetar för drogfrihet. 4.9.17Man måste inte dricka öl på konsert / illa att partifärg styr när det gäller tillstånden Alkoholhandläggaren på i har också på eget initiativ besvarat enkäten. Hon har följande tankar bl.a. om det rubricerade påståendena: Kommunerna har tankar kring detta. Det behövs dessutom en atti- tydförändring både hos politiker och hos människor i allmänhet. Man behöver inte förtära alkohol som man lyssnar på ett uppträ- dande. Det går att ta en öl efteråt och snacka om konserten. Det behövs inte drickas öl på en marknad. Det går att handla ändå utan öl- paus. Politiker vi möter tycker ofta att det är trångsynt och gammal- modigt med restriktioner. Det saknas kunskaper på det lokala planet hos väldigt många. Vi hoppas på att samordnarna som kommer de flesta kommuner (pengar från alkoholkommittén) kan få politiker att lyssna och att tycka att det är viktigt med en attitydförändring och blir villiga att gå i spetsen. Det är illa att hanteringen av serveringstillstånd är olika i landets kommuner beroende på partifärg eller personlig inställning hos de som bestämmer. Handläggarna kommer ofta i en oerhört svår sits när deras beslutsförslag grundade på lagens inten- tioner blir sågade efter en omröstning i socialnämnden. 4.9.18Blandad publik är bäst Handläggaren i kommun föreslår: Evenemangen bör anordnas som familjefest så att många vuxna finns tillgängliga. Ordningsvakter bör finnas inom området samt kommunala villkor om särskilda ordningsvakter när tillstånd enligt alkohollagen lämnas. Utredningen skall enligt direktiven stämma av åtgärdsförslagen i detta kapitel med den referensgrupp av ungdomar som knutits till . Eftersom den referensgruppen enligt uppgift inte längre finns kvar har detta inte varit möjligt. Som inledningsvis sägs i kapitlet är det dessutom här inte fråga om några förslag i egentlig mening – utan snarare en påminnelse om de bestämmelser som redan gäller. 5 Serveringstider på restauranger 5.1Förslag till begränsningsregel för sena serveringstider Utredningen föreslår att två tillägg görs till första stycket i 6 kap. 4 § alkohollagen. Om inte tillståndsmyndigheten beslutar annat får servering av spritdrycker, vin och starköl påbörjas tidigast och avslutas senast . Vid prövningen skall risken för alko- holpolitiska olägenheter särskilt beaktas. Följande två tillägg föreslås: Tillståndsenheten får bestämma det högsta antal serveringstill- stånd med serveringstid (medgivanden till utsträckt serveringstid efter normaltiden) som skall få finnas i kommunen. Sådana medgivanden gäller i högst . Därefter skall de omprövas. Utredningen har övervägt vilka olika alternativ som skulle kunna uppfylla uppdraget i direktiven, nämligen att ge de kommuner som vill en möjlighet att med rättsligt bindande verkan begränsa antalet serveringsställen med serveringstid (i fortsätt- ningen sen tid). Det skall redan här nämnas att direktiven inte har tolkats så att det legat i uppdraget att även föreslå en senaste defini- tiv sluttid för serveringens bedrivande. Det har framförallt varit två alternativ som prövats. Det ena var att föreslå ett mer uttalat stöd åt kommunernas riktlinjer för ser- veringstillstånd (de flesta kommuner har ett alkoholpolitiskt program i vilket normalt ingår riktlinjer för hanteringen av tillstån- den). I dessa behandlas ofta serveringstiderna. Det andra alternativet, vilket också utredningen stannat för, är att ge ett uttryckligt lagstöd i den bestämmelse som reglerar serverings- tiderna. Utredningen har funnit att detta förslag är mer ändamåls- enligt. Den kommun som väljer att införa den föreslagna begräns- ningsregeln kan sedan lämpligen arbeta in information om detta i sina riktlinjer. Utredningen har i förslaget valt att använda begreppet server- ingstillstånd (och inte tillståndshavare eller serveringsställe). I lag- texten används omväxlande begreppen, tillståndshavare, serverings- ställe och serveringstillstånd. En tillståndshavare är den person (oftast juridisk sådan) som har prövats och fått kommunens till- stånd att bedriva servering av alkoholdrycker. En och samma till- ståndshavare kan ha flera serveringstillstånd, även i samma kom- mun. Det vore därför mindre lämpligt att använda begreppet till- ståndshavare. Serveringsställe används t.ex. i alkohollagens 7 kap. 8 § men också i direktiven till utredningen. Det utgörs av samtliga lokaler och utrymmen som tillståndshavaren förfogar över dvs. förutom själva matsalen även kök, entré, uteservering m.m. Det finns exempel på när flera tillståndshavare tillåtits dela på en gemensam serveringsyta. Om det då är fråga om ett eller flera ser- veringsställen är inte helt klart. Serveringstillstånd är själva rät- tigheten som sådan att få servera alkoholdrycker i en viss lokal med tillhörande utrymmen. Jag anser att förslaget blir tydligast när det är kopplat till det begreppet. 5.3Vem bör besluta om införande av begränsningsregel? Kommunens uppgifter enligt alkohollagen utövas enligt 7 kap. 15 § av den eller de nämnder som kommunfullmäktige bestämmer. Att införa en begränsningsregel av här föreslagen modell får ses som ett sådant ingripande beslut som bör följa kommunallagens bestäm- melser om uppgiftsfördelning mellan kommunfullmäktige och nämnder. 5.4Hur påverkas förslaget av om det finns flera olika sena tider i kommunen? I en del kommuner finns flera olika sluttider representerade. Det gäller främst stora kommuner. Detta är något som utredningen inte anser bör påverka utformningen av begräns- ningsregeln. Kommunen får själv i förekommande fall fördela (givet att man önskar använda begränsningsregeln) det antal medgivanden till sen tid man har beslutat skall få finnas i kommunen. Detta är vikigt att notera. Ett exempel kan vara att en viss kommun bedömt att åtta restauranger med sen tid kan vara lämpligt t.ex. med hänsyn till befolkningsunderlaget. Dessa åtta kan ha eller få olika sen tid. Tre olika sluttider kanske förekommer (t.ex. , 03 och 05). Om någon av de som har sluttiden 02 eller 03 i stället vill ha 05 får ansökan om utsträckt serveringstid prövas på vanligt sätt. Kommunen kan då inte med hjälp av den föreslagna begränsningsregeln vägra sökt serveringstid utan får göra en sedvanlig prövning i det enskilda fallet. Precis som dag finns det en risk att sökanden får framgång vid ett över- klagande. Ett visst stöd i argumentationen torde dock kommunen ha i om de noga motiverat sin bedömning av lämpligt antal restau- ranger med sen tid. 5.5Vilket antal restauranger med sen tid bör vara utgångspunkt? En kommun kan mycket väl vilja minska antalet restauranger som har sen tid, kanske till 0. Skulle då en kommun med hjälp av en begränsningsregel kunna vrida klockan tillbaka och bestämma att de restauranger som har sen tid (t.ex. ) från och med en viss tidpunkt endast äger rätt att servera ? Enligt principen om att myndigheter inte bör ändra ett gynnande förvaltningsbeslut blir svaret nej. För att detta skulle vara möjligt torde krävas en lagändring med en generell kortare bestämd sluttid. Det rimliga torde i stället vara att den kommun som vill införa en begränsningsregel får utgå från de serveringstider som de facto finns i kommunen då begränsningsregeln skall börja gälla. Teoretiskt skulle det kunna bli en kraftig ökning av antalet sökande som vill ha sen tid när det blivit känt att kommunen tän- ker införa regeln men det är svårt att se hur detta skulle kunna undvikas. På lång sikt kan ändå antalet restauranger med sen serveringstid i den tänkta kommunen minska eftersom det alltid finns en viss omsättning av restauranger. En del restauranger får sitt tillstånd återkallat med hänvisning till överträdelse av reglerna i lagen, andra åter väljer själva att sälja sin restaurang. Det är då inte är självklart att den nye tillståndshavaren söker och får samma serveringstid som den tidigare ägaren hade. Detta påverkas också i hög grad av vilket antal restauranger med sen tid kommunen bestämt skall få finnas respektive vilket antal som fanns i kommunen när regeln infördes. 5.6Andra frågor kan uppkomma i samband med en begränsningsregel Man kan tänka sig ett stort antal varianter av vilken påverkan en begränsningsregel skulle ha. Enklast blir det självfallet för den kommun som (dvs. när en sådan regel beslutats och sedermera börjar gälla i kommunen) inte har några restauranger med sen tid. Med begränsningsregeln blir det då möjligt för kommunen, om den så önskar, att även i fortsättningen inte tillåta några sena server- ingstider. Vad händer då om kommunen därefter vill ändra sitt beslut och tillåta ett visst antal restauranger att servera sent? En viss risk för anhopning av ansökningar kan det kanske bli i något fall – men dessa får hanteras i vanlig ordning och en rimlig princip borde då vara först till kvarn. 5.7Hur ska nytillkommande restauranger kunna få sen serveringstid? Ett exempel får illustrera frågan i rubriken: I kommunen A finns följande serveringstider representerade: Tio restauranger har serveringstid och fem ytter- ligare restauranger har rätt att servera . Kommunen har bedömt att detta antal restauranger med respektive serverings- tid är precis lagom (och beslutet att ha 15 sena tider i kommunen har trätt i kraft). Om då någon av de 10 restauranger som bara får servera till 02 vill kunna servera till 03 får denna ansöka och prövas som vanligt (se ovan). Men hur skall en i detta avseende nytillkom- mande restaurang någonsin kunna komma ifråga för sen tid (kön kan bli lång)? En möjlighet skulle naturligtvis kunna vara att någon av de till- ståndshavare som har sen tid på sin restaurang antingen själv väljer att meddela kommunen att den sena tiden inte längre kommer att utnyttjas. En annan möjlighet är att någon av restaurangerna får sitt serveringstillstånd återkallat eller byter ägare.