sou · GRB315d2 · 2004-01-01 00:00:00 — : , Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet. (1999): Om ikke-pædagogiske tester i pædagogiske kontekster. Library of Curriculum Studies 8: Ut- maningar för en kritisk ämnesdidaktik. : HLS Förlag. (2002): Learning process with/in/against Youth Culture – Theoretical Thoughts around Voices in Education. Ingår i , S. & Tholey, M. (ed): New Educational Media and Textbooks. The Second IARTEM Volume. Library of Curriculum Studies 9. , HLS Förlag. Koritzinsky, T. (1977): Samfunnsfag og påvirkning. Om sam- fundsfagenes plass i skolen - og om faglig og ideologisk innhold i læreplaner og lærebøker. Kress, G. (1996): Reading Images. The Grammar of Visual Design. Kress, G. (2001): Multimodal Discourse. The Modes and Media of . Kress, G. – Jewitt, C. – Ogborn, J. – Tsatsarelis, C. (2001): Multimodal Teaching and Learning. The Rhetorics of the Science Classroom. (1987): Women, Fire and Dangerous Things. What Cate- gories Reveal about the Mind. (1998): Artefakternas återkomst. Ett möte mellan organi- sationsteori och tingens sociologi. : Nerenius & Santérus Förlag. Laubig, M. – , H. – Weinbrenner, P. (1986): . (1996): Genrebegreppet – en forskningsöversikt. Svensk sakprosa, Rapport 2. f. nordiska språk. (1997): Många av sakprosans skatter funna. Ingår i , E.B. ): Norsk sakprosa, tredje bok. (2001): Ett oändligt äventyr. Om människors kunska- per. & , B. (2002): Vad ska man ha den till då? Om konstauktionistisk teknologi och lärande i skolans värld. Ingår i Säljö et. al.(red. ): Utm@ningar och e-frestelser. IT och skolans lärkultur. (1985): Språket i läromedel. Att förstå vad man läser. Lotman, Y.M. (1990): Universe of Mind. A Semiotic Theory of Culture. (1972): Frame Factors and the Teaching Process. A contribution to Curriculum Theory and Theory on Teaching. (1979): Att organisera omvärlden. En introduktion till läroplansteori. – Svingby, G. – , E. (1982, red. ): Läroplaner och läromedel. (1997): Författarröst och lärobokstradition. En historiedidaktisk studie. Löfdahl, S.E (1987): Fysikämnet i svensk realskola och grundskola. Kartläggning och alternativ ur fysikdidaktisk synvinkel. (1922): of the Western Pacific. (1999): En historia om läsning. Marsden, W.E. (2001): : geography, history and social studies. : Woburn Press. Marthinsen, S. (1998): Kvinneliv i lærebøker. nr 1, . , F. – Hounsell, D. – Entwistle, N. (1988): Hur vi lär. Mc , H. & Egan, K. (ed; 1995). Narrative in teaching, Learning and Research. (1934/1977): On Social Psychology. Selected papers, edited and with a revised Introduction by . Meckbach, J. & , S. ): Ett ämne i rörelse. : LHS Förlag. (1998): Det är Husqvarna. Om språket i tre upplagor av Läsebok för folkskolan. Svensk sakprosa nr 17. : insti- tutionen för nordiska språk. & , B. (2001): Verklighetens texter. Sjutton fall- studier. ): Läroboksspråket – en flintskallig primadonna? Ingår i , S. ): Svensk skolforskning . (Arbetstitel; : ). Menschenrechte/Human Rights. 1994, 16 Jahrgang. Zeitschrift des Georg-Eckert-Instituts. (1981): Empfehlungen für die des Lehrtextes. Informationen zu Schulbuch- fragen. Heft 48, 97-121. (2000): Textbook: research and writing. Mok, I. & Reinsch, P. (1999): A Colourful Choice. Handbook for intercultural teaching materials. European Platform for Dutch Education. (1987): Räkna rätt och tänka fritt. (1998): Texten bakom texten. Tre uppsatser om sakprosa ur ett femininist-didaktiskt perspektiv. Svensk sakprosa nr 19. (2002): Läraren. En studie om läs- ning av skönlitteratur på högstadiet. : HLS, Institutio- nen för undervisningsprocesser, kommunikation och lärande. (1978): Towards an Ergonomic Theory of Text Design and Composition. Mårdsjö, K. (1998): Maten, metoderna och livet. Svenska husliga handböcker . Svensk sakprosa nr 21. : Institutio- nen för nordiska språk. & , M. (2002): Det massiva barnrummet. Teore- tiska och empiriska studier av leksaker. & , S. (2000): Mästarlära. Lärande som social praxis. (1993): Fotbollen och moralen. En studie av fyra allsvenska fotbollsföreningar. : HLS Förlag. Nordkvelle, Y. (1987): Bilder av utviklingsland i norske lærebøker. : Pedagogisk forskningsinstitutt. (1986): Påverkan genom bilder. En studie av olika bildtypers påverkanseffekt. : Sty- relsen för psykologiskt försvar. (1994): Retorik och inlärning enligt Institution oratoria. Ingår i , S. & , B. ): Konsten att informera och övertyga. : HLS Förlag. Ober, J. (1989): and Elite in Democratic . Rhetoric, Ideology and the of the People. Objektivitetsgranskning av läromedel – sex frågor om objektivitet. : SIL/information. (1986): Kulturkunskap i förändring. Kultursynen i svenska geografiläroböcker 1870-1985. Ong, W.J. (1991): Muntlig och skriftlig kultur. Teknologiseringen av ordet. Otnes, H. (2001): Hvor interaktive er de interaktive tekstene?. I , S. & Skjelbred, D. (red): Fokus på pedagogiske tester. Tønsberg: Høgskolen i Vestfold. Pedagogiskt uppslagsverk (1996). : För- lag, Informationsförlaget. Piaget, J (1980): Adaptation and Intelligence. Piaget, J. (1999): Growth of Logical Thinking from Childhood to Adolescence. Pingel, F. (1999): Guidebook on Revision. : Hahnsche Buchhandlung. Polanyi, M. (1958/1974): Personal Knowledge. Towards a Post- Crtitical Philosophy. & DiMaggio, P.J. (1991): The New Institutionalism in Organizational Analysis. Rauch, M & Wurster, E. (1997): Schulbuchforschung als Unterrichtsforschung Freiburger Beiträge zur Erziehungswis- senschaft und Fachdidaktik. Band 3.Frankfurt am : . Regeringens proposition 1995/96:125. Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. Reints, A. (2002): A Framework for Assessing the Quality of Learning Materials. Ingår i , S. & Tholey, M. (ed): New Educational Media and Textbooks. The Second Iartem Volume. Library of Curriculum Studies 9. , HLS Förlag. Ricoeur, P. (1979): Fortolkningsteori. (1998): Psychagogia – konsten att leda själar. konflikten mellan retorik och filosofi hos och . /: Symposion. (2002): Doxologi – en essä om kunskap. : Rhetor förlag. Rostvall, A-L & West, T. (2001): Interaktion och kunskaps- utveckling. En studie av frivillig musikundervisning. : KMH Förlaget. & , G.M. (1999): Complexities of graphical representations during ecology lectures: an analysis rooted in semiotics and hermeneutic phenomenology. Learning and Instruction 9, 235-255. Saparniené, D. – Merkys, G. – Saparnis, G. (2002): Students computer literacy and social environment in the context of the society within limited resources. Ingår i , J. –Meisalo, V. – Kukemelk, H. – Horsley, M. (red): Learning and Educational Media. The Third IARTEM Volume, Tartu: . , W. R. & , S. (19959: The Institutional Construction of Organizations. International and Longitudinal Studies. Thousands Oaks: . Seagal, S. & Horne, D. (1997): Boken om . Ett nytt redskap för att förstå människor och ta tillvara utvecklings- potentialen i våra organisationer. (1984): Textum Institutionis. Den pedagogiska väven. : HLS Förlag. (1988): Skolkunskap och pedagogisk textanalys. Den (o)möjliga läroboken. Rapport från Läro- medelsöversynen, , Ds 1988:24. , S.–, E.–, E.–, A. (1990): Rasism och främlingsfientlighet i svenska läroböcker? SPOV – Studier av den pedagogiska väven, nr 9. – , A. – , E. – , T. (1992): Bilden av arbetsliv och näringsliv i skolans läroböcker. & , B. 1994): Konsten att informera och övertyga. En antologi om pedagogik, text och retorik. : HLS Förlag. (1994): Pedagogiska texter och konstituering av mening eller pedagogikens kinesiska askar. Ingår i , C. & , S. (red): Ramfaktorteoretiskt tänkande. Pedago- giska perspektiv. (1995): Pedagogic texts – Educational Media. Internationale Schulbuchforschung, 17. Jahrgang, No. 1, 9-25. Braunschweig: Zeitschrift des Georg-Eckert-Instituts. (1997): Didaktikens forskningsfält. Didactica Minima nr 41, LHS, s. 6-25. ): Textbooks and Educational Media. IARTEM Collected papers 1991-95. (1999): Vad gör en text? Ingår i , C.A. & , L. (red.) Sikorova, Z. (2002): Evaluating Textboooks as Teachers Activity. Ingår i , J. –Meisalo, V. – Kukemelk, H. – Horsley, M. (red): Learning and Educational Media. The Third IARTEM Volume, Tartu: . Skinner, B.F. (1965): Science and Human Behaviour. Skjelbred, D. (1999): Elevens tekst. : Landslaget for norskundervisning (LNU) og . Skjelbred, D. (2002): Some Norwegian Teachers Evaluation of Teachers Guides. Ingår i , J. –Meisalo, V. – Kukemelk, H. – Horsley, M. (red): Learning and Educational Media. The Third IARTEM Volume, Tartu: . Tillgång och kvalitet. Rapport från Läromedels- översynen (Ds 1988:22). : Utbildnings- departementet. SOU 1992:94: Skola för bildning. Betänkande från läroplanskom- mittén. Stray, C. (1991): Paradigms lost. Towards a Historical Sociology of the Textbook. Paper PEXU/IARTEM Conference , . Strömqvist, S. (red; 1995): Läroboksspråk. Ord och stil. Studier av den pedagogiska väven, SPOV nr 22-23; 1994; Tema: Pedagogisk textforskning, läroböcker och nya medier för undervisning. – , O. – , S. (1996): Svenska sakprosa – en projektbeskrivning. (1999): Datorstöd undervisning för elever med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi. Library of Curriculum Studies, 6. : HLS Förlag. Säljö, R. (1990): Språk och institution: Den institutionaliserade inlärningens metaforer. Forskning om utbildning, 4/1990. Säljö, R. (2000): Lärande i praktiken. Ett sociokulturellt perspektiv. Säljö, R. & , J. (2002): Utmaning@r och e-frestelser. IT och skolans lärkultur. Tholey, M. & Rijlaarsdam, G. (2002): A heuristic model for the evaluation of textbooks. Ingår i , S. & Tholey, M. (ed): New Educational Media and Textbooks. Library of Curriculum Studies 9. , HLS Förlag. Torper, U. (1982): Tidsramar, tidsanvändning och kunskaps- utveckling i den svenska skolan. (1994): En osynlig, formande text. Frågan om konvention i texter för skolan. Ingår i , S. & , B. ): Konsten att informera och övertyga. En antologi om pedagogik, text och retorik. : HLS Förlag. Unsworth, L. (2001): Evaluating the language of different types of explanations in junior highschool science texts. J. Sci. Educ., Vol. 23, No. 6, 585-609. van Leeuwen, T. & , S. (1995): Picturing our heritage in the pedagogic text: layout and illustrations in an Australian and a Swedish history textbok. J. Curriculum Studies, Vol. 27, No. 5, 501-522. van Leeuwen, T. (2002): Programmed Heteroglossia Critical Analysis of a Computer Interface. Ingår i , S. & Tholey, M. (ed): New Educational Media and Textbooks. The Second Iartem Volume. Library of Curriculum Studies 9. , HLS Förlag. Wenneberg, S.B. (2001): Socialkonstruktivism – positioner, problem och perspektiv. Wendt, B. (1998): Krigsmans läsning Textmönster och språkbruk i svenska soldathandböcker . Svensk sakprosa nr 23. (1990): Geografi och skolgeografi. Ett ämnes för- ändring. Wertsch, J.V. (1985): and the Social Formation of Mind. Wertsch, J.V. (1998): Mind as Action. Westbury, I. (1990): Textbooks, Textbook Publishers, and the Quality of Schooling. Ingår i , D.L. & , A. (ed): Textbooks and Schooling in the . Eighty-ninth Yearbook of the National . (1974): Bruksprosa. En funktionell stilanalys med kvantitativ metod. (1997): Att förstå förändring. Modellbyggande, simulering och gymnasieelevers lärande. Studies in Educational Sciences 114. Willke (1965): ABC-Bücher in . bis des 19. Jahrhunderts und ihre Beziehungen . : Berlingske Boktryckeriet. (1999): och text. När kan man tala om jäm- ställdhet i fysikläromedel? (2000): Vad eller vem? En pedagogisk rekonstruktion av G H Meads teori om människors intersubjektivitet. , C. m.fl. (red; 2001): Das soziale als Rituale. Opladen: Leske + Budrich. , L.S. (1999): Tänkande och språk. (1990): Writing and Editing Textbooks. Ingår i , D.L. & , A. (ed): Textbooks and Schooling in the . Eighty-ninth Yearbook of the National . (1989): Historia för högstadiet. (1995): Socialisation och mening. No-utbildning som politiskt och miljömoraliskt problem. Studies in Education 61. Ekonomisk uppföljning av området Uppdraget omfattar ekonomisk uppföljning av statens stöd till läromedel –2001. 1.I uppdraget ingår att redovisa omfattningen av det ekonomiska stödet fördelat på berörda myndigheter/organisationer och på specificerade anslagsposter. 2.Hur respektive myndighet/organisation har använt stödet och i fall producenter anlitats redovisa omfattningen på dessas insatser och fördelning på olika mottagargrupper. 3.Så långt möjligt göra samma uppföljning och redovisning beträffande övriga externa finansiärer av läromedel för funk- tionshindrade. En förteckning över myndigheter och organisationer har upprät- tats. Kriterierna för urvalet har varit om myndig- heten/organisationen har haft ett direkt uppdrag att utveckla, producera eller på annat sätt medverka vid läromedelsproduktion, erhållit anslag som indirekt har varit avsett för produktion eller har antagits arbeta med läromedelsproduktion för funktionshindrade. Med hjälp av förteckningen och med stöd av årsredovisningar, interna myndighetsmateriel, statsliggare och budgetpropositioner har nedanstående sammanställning gjorts. Målet har varit att redo- visa siffermaterielen så att det ska vara jämförbart mellan myndig- heterna. Genomgången av fonderna följer i stort samma uppställ- ning som för myndigheterna. För organisationer och producenter görs enbart en beskrivning av deras engagemang. Resultatdelen inleds med en sammanställning av myndigheters och fonders totala kostnader och intäkter . I kapitel 2.2 Myndig- heter redovisas kostnader och intäkter för respektive myndighet. Här lämnas även eventuella kommentarer. Kapitel 2.3 Fonder redogör för Allmänna Arvsfonden och . I kapitel 2.4 Organisationer görs en genomgång av ett urval organisationer. Avslutningsvis belyses några läromedelsproducenter i kapitel 2.5. För att underlätta läsningen har några ord förkortats. I texten används ofta begreppen läromedel, läromedelsproduktion eller produktion. Begreppen innefattar normalt anpassning, utveckling, produktion, marknadsföring eller försäljning av läro- medel. Ett av målen i arbetet med rapporten har varit att få de studerade åren så jämförbara som möjligt. Därför har strävan varit att presenterar uppgifterna på likartat sätt över åren även om under- lagen har varierat. För Statens skolor för vuxna, (undantaget ) och har det inte gått att redo- visa kostnader fördelade och/eller per verksamhetsgren. För att jämförelsen mellan åren ändå ska bli så rättvis som möjligt har dessa kostnader fördelats jämt över åren. I uppdraget ingår att redogöra för vilka grupper som erhållit stöd samt i vilken omfattning externa producenter har anlitats. I de till- gängliga underlagen har det endast i undantagsfall tydligt framgått vilken grupp som är mottagare av medel. Till viss del går det dock att utläsa i redovisningen av myndigheter men inga slutsatser dras i detta PM. För att göra en sammanställning av engagerade externa producenter krävs en mer omfattande genomgång än vad tiden har medgett, dock redovisas några kontakter. Det som framkommit är att Talboks- och troligen är den organisa- tion som använts sig i störst utsträckning av externa producenter. Nedanstående tabell är en summering av de myndigheter och fonder där kostnaderna och intäkterna har kunnat fördelas på års- basis. Kostnader utgörs av egna verksamhetskostnader, köpta tjänster och lämnade bidrag. Intäkterna avser intäkter inom området läromedel, t ex försäljning, bidrag eller andra intäkter. För att få jämförbara data över åren har uppgifterna från de myndigheter som lämnat helårsuppgifter för halverats dvs. uppgifterna för ska spegla . SOU 2003:15 Bilaga 3 Verksamhetskostnader (tkr) Under intäkter har enbart intäkter utöver anslag tagits med efter- som anslagsposterna ofta omfattar mer än finansiering av läro- medel. I kapitlet om myndigheter beskrivs även anslagsfinansieringen. Presentationen av myndigheterna börjar ofta med en kort kom- mentar/upplysning om myndigheten. Den ekonomiska genomgången börjar med en sammanställning av myndighetens kostnader och intäkter i tabellform med eventuella kommentarer i hänvisningar. Anslagsposternas num- rering har ändrats mellan åren. I tabellerna har numreringen för använts för att det lättare ska gå att härleda anslagsposten innan. I de flesta fall har anslagsbeloppet hämtats från SL. Det kan finnas en skillnad mellan anslagna medel och förbrukade. Efter tabellerna kommenteras finansieringen. Genomgången avslutas med en beskrivning om hur uppgifterna har tagits fram och vilka som har lämnat uppgifter på respektive myndighet. 1 har ingen sammanställning gjorts eftersom myndigheternas redovisning omfattar olika tidsperioder. 2 I sammanställningen har inte tagits med eftersom det troligen är en liten del av omsättningen som avser läromedel. finns dock med i myndighetsgenomgången, se kap 2.2.6. kostnader för nationella prov har tagits med som en myndighetskostnad som beloppen har tagits med som en myndighetsintäkt (). 2.2.2Talboks- och (TPB) TPB är en central myndighet med ansvar för att synskadades och andra läshandikappades behov tillgodoses med litteratur i form av talböcker, punktskriftsböcker och elektroniska medier. Beträffande talböcker är TPB lånecentrum. TPB har även ansvaret för att hög- skolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dys- lektiker får sin kurslitteratur på ett för dem anpassat medium. TPB och högskolan har delat ansvaret mellan sig då det gäller läs- handikappade studerandes kurslitteraturförsörjning. TPB produ- cerar hela böcker medan högskolan står för lektörshjälp då det gäller kompendier och annat material (ÅR 1997). För verksam- heten fördelar sig kostnader och intäkter enligt nedanstående sammanställning. TPB:s kostnader fördelade på verksamhetsgrenar (tkr) 3 I halvårsbokslutet har ingen uppdelning av kostnaderna gjorts på verksamhetsgrenar. SOU 2003:15 Bilaga 3 TPB:s kostnader för studielitteraturverksamhet (tkr) Finansiering (tkr) 25:6 Bidrag till vissa 4 Avser 1/1–30/6. 5 FoU avser (ej att hänföra till läromedel). I FoU kostnaderna ingår inköp av speciella talboksspelare för hela TPB:s verksamhet för åren 1999 (420 tkr) och 2000 (3 528 tkr). 6 För att göra talböckerna tillgängliga för alla har TPB investerat i speciella talboksspelare även . Dessa spelare är öronmärkta för studielitteraturverksamheten. 7 innebär egen inläsning av DAISY-böcker. 8 Anslaget avser hela verksamheten. 9 Beloppen utgör hela anslagsposten. Posten i sin helhet är destinerad till TPB. 10 Ränteintäkter från ramanslaget 28:12, studielitteraturverksamhetens del. Produktionen av kurslitteratur finansieras av anslaget 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål (Uo 15) från Utbildningsdeparte- mentet. I övrigt finansieras verksamheten via TPB:s ramanslag 28:12 (Uo 17) från . Utöver anslagen genereras vissa intäkter i form av räntor från ramanslaget. Uppgifterna är hämtade ur TPB:s ÅR samt internt TPB material lämnat av samt regleringsbreven för –2001. 2.2.3Specialpedagogiska institutet / i skolan () Vid omorganisationen överfördes bl.a. läromedelsfrågorna från dåvarande till det nybildade . Institutet är en av de största producenterna av läromedel för funk- tionshindrade. De sköter både utveckling och produktion men har även en viss rådgivning till externa producenter. är förvaltnings- myndighet för Resurscenter. /SITs kostnader fördelade på verksamhetsgren (tkr) 11För och senare ingår försäljningskostnaderna i läromedelsproduktionen. 12För 2001 är resultatet summan av SIH:s sista halvårsrapport och Specialpedagogiska institutets första. Finansiering (tkr) (anslagsposterna 6 och 7)16 Produktionen och utvecklingen av läromedel finansieras främst av myndighetens anslag 25:5 och 25:6 under Uo 16. Av tabellen fram- går att en viss finansiering sker via läromedelsförsäljning. Under Bidrag finns bidrag från , och . 13För 2001 är resultatet summan av SIH:s sista halvårsrapport och Specialpedagogiska institutets första. 14Beloppen avser hela anslaget. Läromedlens andel av respektive anslagspost finns inte preciserad. Anslag 25:6 ska minskas med då denna del används för arvodering av yrkesvalslärare i särskolan samt till olika utvecklingsprojekt inom andra områden än läromedel. har anslaget 25:5 ökat eftersom har tillförts Resurscenter. 15Beloppen avser hela anslaget. Läromedlens andel av respektive anslagspost finns inte preciserad. Anslag 25:6 ska minskas med då denna del används för arvodering av yrkesvalslärare i särskolan samt till olika utvecklingsprojekt inom andra områden än läromedel. har anslaget 25:5 ökat eftersom har tillförts Resurscenter. 16Beloppet avser läromedel men finansieras via och avser produktion av läromedel på teckenspråk. 17Summan avser den del av hela verksamhetsanslaget som finansierar läromedelsverksamheten inom . Uppgifterna kommer från ÅR 1999 och 2000. 1997, 1998, 2001 och 2002 kommer från underlag som redovisats av . 18Övriga intäkter utgörs av finansiella intäkter och intäkter för t ex uthyrning av videostudion i . Uppgifterna är hämtade ur SIH:s och institu- tets årsredovisningar, SL samt internt material från lämnat av Per och . Av dessa utgör (för ) förstärkningsbidrag som används till extra kostnader i undervisningen på folkhögskolor och studieförbund. Hur mycket av beloppet som används till anpass- ning, utveckling eller produktion av läromedel går inte att ta fram. Det finns en stark koppling mellan och Sisus. Sisus fyller på med pengar när förstärknings- bidrag är slut. 2.2.5Statens utbildningsstöd (Sisus) () får direkta bidrag från Sisus för anpassning av läromedel för synskadade och dövblinda. Dessutom har tilläggsbidraget och delar av förstärknings- bidrag gått till folkhögskolorna för anpassning av läromedel. Beloppen går inte att särskilja i bokföringen för perioden men har av Sisus uppskattats till ca . Siffrorna för och framåt finns ett exakt underlag. Bidragen redovisas i tabellen nedan. SOU 2003:15 Bilaga 3 Sisus bidrag till anpassning av läromedel (tkr) bund (SRF) Finansiering(tkr) 25:2 Bidrag till vissa bl.a. anslaget till SRF) Bidragen till () för teknisk anpass- ning av studiematerial för synskadade och dövblinda finansieras via anslaget 25:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbild- ningen, anslagspost 1 (Uo 17). Övriga delar finansieras via Folk- bildningsrådets förstärkningsbidrag samt Sisus tilläggsbidrag. För- stärkningsbidragets storlek har inte tagits med i sammanställningen eftersom anslaget är mycket stort ((av för )) i förhållande till vad Folkbild- ningsrådet lämnar i bidrag för anpassning av läromedel (ca ). Det har inte gått att få fram tilläggsbidragets stor- lek. Uppgifterna baseras på SL och intern information från och . 19Beloppet är hämtat ur statsliggaren för , dvs. beloppet är det beviljade, ej det disponerade. 20Avser , beviljade medel. 21Beloppen utgör hela bidraget. Hur stor del av detta som används till anpassning av läromedel går ej att få fram. 22Uppgifterna är osäkra. 23Uppgifterna är osäkra. 24Avser 1/1–30/6. nyhetsinformation och litteratur () LL-Stiftelsen är i första hand en förlagsverksamhet som producerar litteratur för fler grupper än funktionshindrade. Stiftelsen sam- arbetar med olika studieförbund där förbunden producerar studie- handledningar medan stiftelsen producerar studiematerielen. Litte- raturen som stiftelsen producerar är i första hand inte avsett som läromedel men enligt stiftelsens undersökningar används litteratur och tidning i undervisning inom både särskolan, vanliga grund- skolan, gymnasiet samt vuxenundervisning och invandrarunder- visning. Det går inte att uppskatta hur stor del av omsättningen som kan hänföras till läromedel. I tabellen redovisas i stället LL- stiftelsens kostnader och intäkter för nyhetstidningen 8 SIDOR och för litteraturverksamheten. kostnader och intäkter för –2001 (tkr) 8 SIDOR – Försäljning 8 SIDOR – Anslag28 25Avser 1/1–30/6. 26Kostnaderna för är inte fördelade på respektive verksamhet. 27Avser 1/1–30/6. 28Anslaget kommer från 28:13 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur. 29Anslaget kommer från 28:13 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur.