sou · GRB360d5 · 2004-01-01 00:00:00 — tilldelningsprinciper inte har analyserats tillräckligt med avseende på dess förenlighet med . Inkludering av anläggningar under kapacitetsgräns Förslaget: Möjligheten för medlemsstaten att bedriva handel med utsläppsrätter för anläggningar under de kapacitetsgränser som anges i direktivets bilaga 1, bör inte användas. Positivt inställda till förslaget: . Invändningar mot förslaget (2 st): och Positivt inställda till utredningens förslag ställer sig bakom utredningens bedömning att inte i detta skede inkludera anläggningar under de kapacitetsgränser som föreslås i direktivets bilaga I. Verket anser att nyttan av att göra denna expansion är begränsad även om effektiviteten ökar med en utökning av systemets omfattning. Invändningar mot utredningens förslag ser det som positivt om man kunde inkludera i den mån möjligt anläggningar under kapacitetsgränserna i systemet. Skogsindustrierna anser att bör hålla öppen möjligheten att utnyttja opt-in så länge som man inte känner till hur andra länder genomför direktivet. Svenskt näringsliv och tar ej ställning till inkludering av anläggningar under kapacitetsgränsen men förordar ett handelssystem som omfattar en så stor andel av utsläppskällorna som möjligt. Tillfälligt undantag för vissa anläggningar (opt-out) Förslaget: Den i direktivet angivna möjligheten att tillfälligt undanta vissa anläggningar bör inte utnyttjas av . Positivt inställda till förslaget (5 st): , , samt Länsstyrelserna i och . Invändningar mot förslaget (8 st): , , , Svensk Fjärrvärme, , i , Plast- och kemiföretagen och Skogsindustrierna. Positivt inställda till utredningens förslag , , samt Länsstyrelserna i och instämmer i delegationens förslag att inte utnyttja möjligheten till tillfälligt undantag (opt-out) för vissa anläggningar. Invändningar mot utredningens förslag anser att ett intressant alternativ till en buffert för särskilda företag med stor internationell konkurrens är möjligheten att utnyttja opt-out till 2007 för att ta fram underlag för en internationell benchmarking. framhåller att ett tillfälligt undantag inte innebär att det undantagna företaget får en generösare behandling än de företag som ingår i handelssystemet. Organisationen anser att det inte kan uteslutas att det för enskilda branscher eller företag på basis av vunna erfarenheter kan visa sig mer ändamålsenligt att tillämpa någon annan metod - t.ex. en EU-omfattande benchmarking - som utgångspunkt för att begränsa koldioxidutsläppen. , Svensk Fjärrvärme och anför i sitt gemensamma yttrande att man bör utnyttja opt-out möjligheten för icke- utbytbara utsläpp. Föreningarna menar att på detta sätt kan ett komplext system med specifika regler för icke-utbytbara utsläpp undvikas. Föreningarna anser vidare att det är principiellt tvivelaktigt att inte låta möjligheten till opt-out stå till buds för svenska aktörer, då aktörer i andra medlemsstater kan utnyttja möjligheten. i anser att ej bör ensidigt avsäga sig de undantagsmöjligheter direktivförslaget medger. Även Plast- & kemiföretagen och Skogsindustrierna delar denna uppfattning och anser att opt-out möjligheten skall kunna utnyttjas. Koldioxidskatten för den handlande sektorn Instanser som vill ta bort koldioxidskatten förvånas över att utredningen överhuvudtaget diskuterar frågan om koldioxidskatten ska behållas för den handlande sektorn även om handel med utsläppsrätter införs. framhåller att det är ineffektivt med två medel för att nå exakt samma mål om att reducera koldioxidutsläpp. (Om staten är orolig för en förmögenhetsöverföring till den handlande sektorn vore det lämpligare att helt enkelt tillämpa ett snålare utsläppstak.) anser att koldioxidskatten bör under alla förhållanden tas bort för den av EU-systemet berörde sektorn, då handeln med utsläppsrätter inleds, för att undvika vad som för denna sektor kan ses som en dubbelbeskattning. vill betona vikten av att de anläggningar som ingår i handelssystemet befrias från koldioxidskatt. Föreningen menar att den dubbelbeskattning som skulle bli följden av att bibehålla koldioxidskatten leder till ineffektivitet, snedvridningar av konkurrensen och ökade svårigheter för företagen att planera sin verksamhet. , Svensk Fjärrvärme, , Plast- och kemiföretagen, Skogsindustrierna, , , för orter med energiintensiv industri, Mineralindustrin i anser också att deltagare i handelssystemet befrias från koldioxidskatten. anser att det inte är bra om dubbla system med både koldioxidskatt och handel med utsläppsrätter verkar överlappande. Även anför att både utsläppshandel och koldioxidskatten är medel som styr mot minskade koldioxidutsläpp och anser att användandet av endast ett styrmedel skapar bättre förutsättningar för att nå målen . STEM anser därmed att mycket talar för att handelssystemet bör ersätta nuvarande koldioxidskatt, men att effekterna av detta först bör utredas. i anser att de verksamheter som omfattas kan befrias från koldioxidskatt men framhåller att det inte verkar förenligt med en generellt verkande klimatpolitik att helt undanta berörda verksamheter från koldioxidskatt. Instanser som vill behålla koldioxidskatten anser att det skall behållas en differentierad koldioxidbeskattning på en nivå som anpassas till det marknadspris som uppstår på utsläppsrätterna så att dagens marginalkostnad för koldioxid i stort sett bibehålls. anser att i det fall den svenska koldioxidskatten för den handlande sektorn slopas då man inträder i EU:s handelssystem måste kompletterande styrmedel införas för att bibehålla konkurrenskraften för svensk bioenergi. anser att koldioxidskatten skall behållas för den handlande sektorn under den första handelsperioden. Detta för att försäkra sig om att inte utsläppen av koldioxid skenar iväg. SNF anför att kan man diskutera att ta bort koldioxidskatten om priset på utsläppsrätterna blir så högt att styrningen av utsläppen är tillräckligt stark för att nå det fastlagda klimatmålet. Även anser att koldioxidskatten skall fortsätta vara ett effektivt styrmedel och komplettera handeln med utsläppsrätter. Verket för näringslivsutveckling anser att det vore olyckligt att ta bort koldioxidavgiften , eftersom den är mycket kostnadseffektiv. anser att man bör utreda om det går att utveckla ett system som finner den optimala avgiften på utsläpp även över tiden. anser att en väl avvägd kombination av koldioxidskatt och utsläppshandel är försvarlig men det måste ske med beaktande av bibehållen internationell konkurrenskraft, effektiv klimatstyrning och . Andra kommentarer om koldioxidskatten och behov av analys anför behovet av ytterligare utredning av koldioxidskattens ställning. i delar denna uppfattning. i län anser att analysen skall beakta bibehållandet av konkurrensneutralitet gentemot de verksamheter som faller under de kapacitetsgränser som anges i direktivets bilaga I. FöretagarFörbundet menar att analysen skall beakta småföretagens konkurrensvillkor. Om koldioxidskatten elimineras föreslår att de samlade styrmedlen utformas så att vägtransportsektorns övriga miljö- och trafiksäkerhetsmål kan nås. anser att skatten, liksom handelssystemet, bör användas och utformas så att de långsiktiga klimatpolitiska målen verkligen uppnås och stödjer även införandet av en kilometerskatt. instämmer i utredningens syn på vilka roller ett handelssystem med utsläppsrätter respektive en kilometerskatt bör ha som styrmedel i transportsektorn. anser att gratis tilldelning behöver kombineras med någon form av beskattning för att Polluter Pays Principle skall vara i funktion. I det sammanhanget anser verket att möjligheten att beskatta det gratis utdelade utsläppsrätterna eventuellt kan vara ett intressant alternativ till dagens koldioxidbeskattning. Samverkan med andra styrmedel Följande instanser tillstyrker förslaget att man bör genomföra en överordnad konsekvensanalys och koordinering av befintliga och föreslagna styrmedel inom miljöområdet (17 st): , , , , geologiska undersökning, , , , , Svensk Fjärrvärme och , , , Plast- och Kemiföretagen, FöretagarFörbundet, och S- nätverket för orter med energiintensiv industri. Följande instanser tillstyrker utredningens förslag att inte bevilja undantag med hänsyn till långsiktiga avtal (4 st): , i län, och Verket för näringslivsutveckling. anser att det behövs en överordnad koordinering för att analysera, följa upp och utvärdera effekterna av de olika styrmedlen. Detta genomförs bäst med adekvata indikatorer och statistik. SCB kan till detta bidra med underlag och analyser för t ex konsekvensbedömningar samt indikatorer för uppföljning, och även för internationella jämförelser. finner utredningens förslag om att göra en övergripande konsekvensanalys och koordinering av hanteringen av befintliga och föreslagna styrmedel inom miljöområdet mycket angeläget. Detta för att synkronisera, effektivisera och rikta styrmedlen. Styrmedlen behöver dessutom bli lättare att förstå för att ge hushållen möjligheter att agera medvetet. tillstyrker utredningens förslag att man bör genomföra en överordnad konsekvensanalys och koordinering av befintliga och föreslagna styrmedel inom miljöområdet (och då kanske särskilt inom klimatpolitiken). Det är viktigt att se över den totala effektiviteten av sammansättningen av styrmedel. Det behövs kostnadseffektivitet, robusthet och stringens i nyttjade styrmedel, inte fler styrmedel, samt internationella lösningar. Det är tveksamt om det går att förena en svensk självpåtagen målnivå om att sänka utsläppen med handelssystemet. Risk finns att systemets fördelar att minska utsläppen där de är som billigast då inte utnyttjas. uppfattning är att det saknas överblick över de miljöekonomiska styrmedlen och deras effekter. Stora kostnadsbesparingar kan sannolikt göras genom mer effektiva styrmedelskombinationer, vilket kräver ekonomisk analys. KI instämmer i utredningens förslag att inte bevilja undantag med hänsyn till långsiktiga avtal. i anser att en särskild svårighet med förslagen är att det endast finns en begränsad koppling och samordning med andra ekonomiska och legala styrmedel som införts i syfte att begränsa utsläpp av klimatgaser. i län instämmer i att undantag från deltagande i handelssystemet inte skall kunna lämnas med hänvisning till långsiktiga avtal. vid saknar en uppskattning hur stora de totala kostnadsbesparingarna kan förväntas bli jämfört med andra styrmedelsalternativ (för att nå samma mål), även om den frågan inte förefaller ha ingått i delegationens egentliga direktiv. anser likt delegationen att undantag inte skall lämnas med hänvisning till långsiktiga avtal. Verket påpekar att gratis tilldelning behöver kombineras med någon form av beskatttning för att Polluter Pays Principle skall kunna sägas vara i funktion. Eftersom det initialt föreslagna systemet kan bedömas ha en endast begränsad miljöeffekt kommer skatter att vara nödvändiga parallellt tills miljöstyrningen i handelssystemet blivit tydligare. bedömer att det är angeläget att regeringen utreder förutsättningarna och formerna för hur en överordnad konsekvensanalys och koordinering av hanteringen av befintliga och föreslagna styrmedel ska komma till stånd. har samma uppfattning som utredningen angående vilka roller ett handelssystem med utsläppsrätter respektive en kilometerskatt bör ha som styrmedel i transportsektorn. påpekar att utredningen föreslår utan närmare motivering, att det utarbetas en strategi för effektivisering av transportsystemet, införande av mer bränsleeffektiva fordon samt för hur förnybara energislag ska introduceras. Eftersom utredningen diskuterar generella styrmedel i form av koldioxidskatt eller handel med utsläppsrätter, är det svårt att se att det skulle behövas någon särskild av staten utformad strategi för hur samhällets olika aktörer anpassar sig till dessa styrmedel. geologiska undersökning anser att effekter och konsekvenser av de olika typer av skatter och styrmedel som utreds och bereds måste ses i ett sammanhang, då de i hög utsträckning påverkar varandra. instämmer i utredningens slutsats att en förbättrad samordning mellan befintliga och föreslagna styrmedel på miljöområdet bör komma till stånd. påpekar att samverkan med andra styrmedel måste redovisas till Kommissionen. STEM föreslår att det fortsatta arbetet kring de flexibla mekanismerna samordnas med fortsatta beredningen av för att hitta en optimal samverkan. Utvärderingen av inom ramen för Kontrollstation 2004 föreslås vidare ingå i samordningen, med fokus på samverkan mellan olika styrmedel. Verket för näringslivsutveckling anser likt utredningen att undantag för vissa anläggningar inte skall kunna lämnas med hänvisning till långsiktiga avtal. håller vidare med om att olika alternativ till beskattning inte är tillräckligt utredda. och delar delegationens synpunkt att en överordnad konsekvensanalys och koordinering av hanteringen av befintliga och föreslagna styrmedel inom miljöområdet möjligt bör genomföras, då företagen saknar ett samlat synsätt på detta område. , Svensk Fjärrvärme och ser positivt på delegationens förslag till överordnad konsekvensanalys och koordinering av hanteringen av olika befintliga föreslagna styrmedel. Föreningarna anser att det svenska energiskattesystemet måste förändras och att ett riktigt konstruerat internationellt harmoniserat system för handel med utsläppsrätter, samordnat med SNED:s förslag - den s k näringslivsmodellen - utgör en god grund för ett nytt svenskt energiskattesystem. i anser att en samlad bedömning av de olika styrmedlen bör göras för att klargöra hur de påverkar förutsättningarna för utsläppshandeln och andra flexibla mekanismer där man undviker att okritiskt stapla styrmedel på varandra. Utvecklingen bör därför följas noga och utvärderas kontinuerligt samt att beredskap finns för justeringar om det visar sig nödvändigt ur konkurrenssynpunkt. delar helt utredningens uppfattning, att det krävs en överordnad konsekvensanalys och koordinering av olika befintliga och föreslagna styrmedel inom energi- och miljöområdet. Först vid ett sammanvävt förslag angående framtida styrmedel inom energi- och miljöområdet kan de ekonomiska konsekvenserna för energianvändarna bedömas. delar helt utredningens uppfattning om att det fordras en överordnad konsekvensanalys och koordinering av alla de olika befintliga och föreslagna styrmedlen inom energi- och miljöområdet. Föreningen anser det viktigt att det genomförs då det stora antalet aktuella utredningar på området inte är överblickbara. Plast- & Kemiföretagen tillstyrker utredningens förslag att regeringen bör genomföra en överordnad konsekvensanalys och koordinering av hanteringen av befintliga och föreslagna styrmedel inom miljöområdet. Det är av stor vikt att industrin ges stabila och långsiktiga villkor avseende skatter, avgifter och andra styrmedel. Ovissheten om hur kommande spelregler ska utformas är hämmande för utvecklingen. FöretagarFörbundet tillstyrker delegationens förslag om att regeringen tillser att en överordnad konsekvensanalys och koordinering av hantering av befintliga och förslagna styrmedel görs. Detta är synnerligen viktigt för småföretagare med avseende på att tydliggöra den handlande och icke-handlande sektorns ansvar för att nå klimatmålen utifrån handeln med utsläppsrätter och övriga styrmedel. anser att det med utredningens förslag förefaller krävas att handelssystemet kompletteras med styrskatter, och att denna fråga kan övervägas inom ramen för den konsekvensanalys av miljöstyrmedel som utredningen föreslår. välkomnar utredningens förslag till överordnade konsekvensanalys och koordinering av hanteringen av befintliga och föreslagna styrmedel inom miljöområdet. En sådan saknas men borde vara en absolut nödvändighet. för orter med energiintensiv industri vill betona vikten av att mer koordinerade insatser för hantering av olika statliga system som påverkar konkurrenskraften. Nätverket instämmer i delegationens syn angående avsaknaden av koordinering av nuvarande och kommande styrmedel, och att det finns ett behov av samordning för att de skall komplettera varandra. Det är ofta den samlade bördan av skatter, utan motsvarighet i andra länder, som leder till minskade uteblivna investeringar i svenska anläggningar. anser att en övergång till ett system med handel med utsläppsrätter inom transportsektorn bör leda till en justering av hela skatte- och avgiftssystemet vad gäller transporter. Dessutom måste utvecklingen av system, samverkansformer och styrmedel för kostnadseffektiva, långsiktiga och globala reduktionsprogram prioriteras framför geografiskt begränsade och kortsiktiga program. De projektbaserade mekanismerna JI och CDM Gemensamt genomförande (JI) och mekanismen för en ren utveckling (CDM) avser till skillnad från utsläppshandel internationellt samarbete inom ramen för Kyotoprotokollet kring väl avgränsade projekt som syftar till att minska utsläpp från exempelvis energianläggningar. Utredningens uppdrag omfattar även svensk tillämpning av de projektbaserade mekanismerna och avser att återkomma till frågan om kopplingen mellan handelssystemet och de projektbaserade mekanismerna i fas 2 av utredningsarbetet. anser att förberedelserna för det av EU initierade utsläppshandelssystemet lämpligen bör harmoniseras med implementeringen av de flexibla mekanismerna i Kyotoprotokollet, vilket är motiverat bland annat av det så kallade länkdirektivet. STEM betonar att de flexibla mekanismerna, gemensamt genomförande, mekanismen för ren utveckling och utsläppshandel, är viktiga delar av Kyotoprotokollet och att hanteringen av samtliga mekanismer kräver förberedelser innan åtagandeperioden börjar. anser att handelssystemet skall så långt som möjligt inkludera de projektbaserade mekanismerna. och delar denna uppfattning. menar att det är av vikt att använder de projektbaserade mekanismerna i arbetet att sänka koldioxidemissionerna. framhåller att det är ett steg i rätt riktning att på kort sikt inkludera och tillämpa de projektbaserade mekanismerna. Även Skogsindustrierna anser att krediter från gemensamt genomförande (JI), mekanismen för ren utveckling (CDM) och sänkor bör utnyttjas inom ramen för handelssystemet. – koldioxidneutralt eller inte Förslaget: skall behandlas på ett med biobränslen likvärdigt sätt. Följande är positiva till förslaget (3 st): geologiska undersökning, och . Följande har invändningar mot förslaget (9 st): , , i och , , , , och . Positivt inställda till utredningens klassificering av torv geologiska undersökning anser likt utredningen att torv skall behandlas på ett med biobränslen likvärdigt sätt. är inte ett fossilt bränsle i geologisk mening eftersom en kontinuerlig nybildning sker i våtmarker. torvmarker kommer heller aldrig att omvandlas till kol då torven inte överlever en ny istid. Dessutom finns det bränslemässiga skäl till att jämställa torv med träbränslen. tillstyrker delegationens förslag att torv jämställs med andra biobränslen. Svebio anser att torv är biomassebaserat, långsamt förnybart, ur växthusgassynpunkt att föredra framför fossila bränslen, samt att torvbrytning ur klimatsynpunkt kan medföra minskad metangasavgivning som efterföljande beskogning ytterligare bidrar till att minska mängden växthusgaser i atmosfären. Huruvida koldioxiden kan räknas in vid redovisningen mot EU får baseras på EU:s aktuella uppfattning om torv. tillstyrker delegationens förslag. STPF anser att liknande utgångspunkter som STPF:s använde vid svar på remissen angående infogande av torv i systemet för elcertifikat borde kunna gälla för att torv inte inordnas i ett system med utsläppsrätter. Invändningar mot utredningens klassificering av torv anser att det är olämpligt att ta avsteg från den vedertagna internationella uppfattningen av torv som icke koldioxidneutral, eftersom utsläppshandeln ingår i ett internationellt system. Annars finns det en risk att förslaget inte kommer att godkännas av och andra länder i handelssystemet. skulle se det som positivt, till skillnad från utredningens förslag, om man kunde inkludera torv i systemet. i anser att torv bör betraktas som ett fossilt bränsle, vilket är i enlighet med riktlinjer från FN (IPCC), EU och . Det är dessutom en ståndspunkt som processats och godtagits i samband med det regionala miljömålsarbetet i . i anser att det inte finns skäl att undanta torv från handelssystemet då torv intar en ställning mellan biobränslen och fossila bränslen. Bildningen av torv går så långsamt att det vore fel att helt undanta torv. Man bör få tillgodoräkna sig torvbildning inom avslutade torvtäkter i den takt koldioxidbindningen sker sedan torvtäktverksamheten upphört. anser, i linje med EU, IPCC, , m fl, att man inte kan betrakta torv såsom ett koldioxidneutralt bränsle och utsläpp från torvförbränning bör sålunda behandlas på samma sätt som utsläpp från fossila bränslen i den handlande sektorn. anser inte att det finns miljömässiga skäl att likställa torv med biobränslen bl a därför att användningen av torv leder till nettoutsläpp av växthusgaser. Enligt likställs också torv med fossila bränslen. Verket anser inte att det finns skäl att undanta anläggningar som förbränner torv från kravet att inneha utsläppsrätter. anser att det inte finns naturvetenskapliga eller tillräckliga andra skäl att undanta torv från koldioxidbeskattning. Klimatkonventionens partsmöte (2/CP.3) fattade ett beslut som tillsammans med IPCC:s riktlinjer innebär att utsläpp från torvförbränning ska räknas in bland de utsläpp som omfattas av Kyotoprotokollet. I nuvarande kunskapsläge finns det inte skäl för att motarbeta denna linje. anser att torv är ett fossilt bränsle och skall därför inkluderas i ett eventuellt system för handel med utsläppsrätter. Förbundet anser vidare att det är oroväckande att bryter mot IPCC:s och EU:s bedömningar på denna punkt. avstyrker utredningens, enligt SNF anmärkningsvärda, förslag att klassa torv som förnybart bränsle. SNF menar att det sänker trovärdigheten för utsläppshandel i sig och skadar den biologiska mångfalden. är fossilt bränsle enligt IPPC:s underlag till och enligt EU:s definitioner. Att inte avverka ett träd och att inte bryta en torvtäkt skiljer sig avsevärt åt då trädet ändå kommer att förmultna och avge koldioxid vilket torven inte gör. Övriga överväganden i torvfrågan konstaterar att verkar under rapporteringsreglerna UNFCCC som klassificerar torv som fossilt bränsle. Man kan överväga att ta fram en emissionsfaktor för torv som även beaktar effekten från dikning och torvtäkt om detta kan ske med tillräcklig säkerhet. anser att definitionen av torv skall vara entydig och inte avse biobränsle i det ena fallet och fossilt i det andra. För det fall att man behandlar torv som ett biobränsle bör man ha i åtanke att många internationella organisationer såsom FN, EU och klassificerar torv som fossilt bränsle. RSV anser vidare att utredningen inte klargjort om delegationen anser att torv skall behandlas likvärdigt med biobränslen enbart vad gäller, hur och på vilka grunder, som de faktiska utsläppsemissionerna skall beräknas, eller om det även i beskattningshänseende skall vara likvärdigt med biobränslen. , Svensk Fjärrvärme och konstaterar att delegationen jämställer torv med övriga biobränslen baserat på underlag och beslut beträffande elcertifikat. Föreningarna konstaterar dock att i EU:s direktiv ingår torv i handelssystemet, och de utgår ifrån att denna fråga ut av regeringen och . Statskontoret instämmer med de flesta av delegationens förslag avseende de organisatoriska frågorna. i anser att det bör undersökas om administrationen av systemet, som ju är en marknadslösning, bör läggas hos branscherna själva på liknande sätt som den Nordiska Elhandeln organiserats. i anser att utredningens förslag avseende vissa organisatoriska frågor ger en tämligen splittrad bild med en nyskapad myndighet och ett flertal befintliga myndigheter inblandade. Administrationen kan istället skötas av ett mycket begränsat antal myndigheter där förslagsvis och/eller får ett huvudansvar.