ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
sou · GRB3105d4 · 2004-01-01 00:00:00 — När det gäller transporterna är det svårare att göra en klar analys av miljöeffekterna om ersättningen för miljövänlig odling av socker- Också alternativet till sockerbetor på leder till behov av att transportera produkterna till fastlandet. En skillnad är att avkastningen per hektar är större för sockerbetor och att det viktmässigt blir mer att transportera, men principen är densamma. Huruvida sjötransporterna från innebär någon märkbar miljöbelastning i förhållande till de ofta långväga väg- transporterna som är vanliga på fastlandet kan diskuteras och behöver nog analyseras mer innan någon säker slutsats kan dras. Att ta det stora steget från att bruka sockerbetor på ett konven- tionellt sätt till att odla ekologiska sockerbetor är svårt. Miljövänlig odling av sockerbetor på har sannolikt bidragit till att öka kompetensen om miljövänliga odlingsformer generellt. Steget för dem som intresserar sig för ekologisk odling blir då lättare att ta. Statistiken tyder också på att resonemanget är riktigt. Trots att den gotländska odlingen av sockerbetor bara utgör av den totala odlingen i så finns av ekologiska odling av sockerbetor på . Sammantaget anser jag att ersättningsformen miljövänlig odling av sockerbetor på bör vara kvar. Självfallet kan det finnas skäl för att ytterligare analysera på vilket sätt bäst miljönytta kan fås med ersättningen. Eftersom marknadsordningen för socker kommer att reformeras och för att sammantaget stärka ersättnings- formens miljönytta skulle , eller den kommande programutredningen för LBU-programmet efter 2006, särskilt kunna utreda dessa aspekter. Utredaren föreslår att startstödet till unga jordbrukare skall upphöra i sin nuvarande form . Min uppfattning är att startstödet har en viktig funktion för att underlätta generationsväxlingar och att stödformen bidrar till en föryngring av jordbrukarkåren. Startstödet fyller en särskilt viktig funktion i de mindre gynnade områden där det råder brist på nystartare. Jag delar utredarens uppfattning om att det är en god idé att stimulera yngre jordbrukares investeringar inom ramen för investeringsstödet. Men en sådan åtgärd kan enligt min bedömning bara komplettera det nuvarande startstödet, inte ersätta det. Givet den stora efterfrågan som finns på såväl investeringsstödet som startstödet bör, enligt min mening, möjligheten prövas att omfördela pengar från mindre efterfrågade stödformer.
sou · GRB3106d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Nämnderna samman- träder i princip vilket innebär att förtroendemän- nen ska läsa in 85 ärenden och drygt 40 ärenden inför respektive sammanträde. Vi utgår ifrån antagandet att kravet på reella föredragningar kommer att innebära att dubbelt så måste ägnas åt respek- tive ärende (sannolikt ett antagande i underkant) på sammanträ- dena. Detta skulle med dagens antal förtroendemän per nämnd Avgörande av vissa socialförsäkringsärenden innebära ett oförändrat antal ärenden att läsa in men ett krav på sammanträden i princip . Utifrån utredningens förslag (170 grupper med åtta förtroende- män kopplade till varje grupp) skulle det innebära att antalet enga- gerade förtroendemän ökade till 1360. I och med att respektive förtroendeman är närvarande vid vart fjärde sammanträde (en gång ) skulle det innebära att respektive förtroendeman ska läsa in drygt 20 ärenden och sammanträde. Därtill till- kommer ett sammanträde i förtroendemanna- gruppen. Skillnaden mellan nuvarande och föreslagen modell, utifrån oför- ändrad volym och att dubbelt så måste ägnas åt respektive ärende på sammanträdena, är alltså att: nuvarande modell engagerar totalt 1 190 förtroendemän medan förslaget skulle innebära 1 360, nuvarande modell innebär att förtroendemän ska läsa in drygt 80 ärenden medan förslaget innebär drygt 20, nuvarande modell innebär att respektive förtroendeman måste delta i sammanträde medan förslaget innebär sam- manträde för respektive förtroendeman en gång plus ett sammanträde i förtroendemannagruppen. Som framgår av illustrationen finns det också en marginal i för- slaget som innebär att beslutsgrupperna kan sammanträda ännu oftare (t.ex. att respektive förtroendeman deltar i två sammanträ- den ) och på så vis kan hantera dubbelt så många ärenden utan att arbetsbelastningen per förtroendeman kommer upp i samma nivåer som . En förändring i denna riktning har enligt utredningen goda för- utsättningar att bidra till en mer ändamålsenlig hantering av berörda ärenden. En förändring enligt förslagen kommer dels inne- bära att bättre förutsättningar skapas för ett flexibelt, effektivt och rättssäkert avgörande av enskilda ärenden, dels att förtroendemän som ledamöter ges bättre förutsättningar och därmed en starkare roll i beslutsfattandet. Modellen sänder en tydlig signal till myndigheten om dess ansvar för handläggning och beslut som förtroendemännens inflytande och kontrollerande funktion kvarstår. Modellen skapar också förutsättningar för att på ett effektivare sätt än organi- sera beslutsfattandet som förutsättningar skapas för att Avgörande av vissa socialförsäkringsärenden ordentliga föredragningar av ärendena sker. Arbetsbördan för enskilda ledamöter minskar också vilket innebär att bättre förut- sättningar skapas för förtroendemännen att sätta sig in i de ärenden som de ska vara med och avgöra. Detta kommer sammantaget san- nolikt att påverka både handläggningstider och kvalitet i underlag och beslut i en positiv riktning.
sou · GRB3108d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Om vad folkbildning menar att det är. & , S. (red) Om folkbildningens innebörder. (2002) Globaliseringens dimensioner. Nationalstat, världssamhälle, demokrati och sociala rörelser. Wacquant, L.J.D. (1996) Red belt, black belt: racial division, class inequality and the state in French urban periphery and the , M (ed) and the Underclass. (1995) Multiculturalism and Anti-racism. (1997) Det mångkulturella samhället. Kommittén om ett nationellt kunskapslyft för vuxna. Vuxenpedagogik i teori och praktik. Zizek, S. (1997) Multicultralism, or, the Curltural Logic of Multi- national capitalism. New Left Reviview, no 225. & , L-G. (1996) Svensk pluralism i omvandling. SOU 1996:55 Vägar in i . Bilaga till slutbetänkandet. (1979) Tolkning, förståelse, vetande. Hermeneutik i teori och praktik. : AWE/Gebers.
sou · GRB310d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Med tanke på att den kommunala räddningstjänsten anlitar i mindre utsträckning än vad landstingen och regionerna gör torde den indirekta kostnaden för räddningstjänsten understiga den nivå som gäller för akutsjukvården, men torde i alla fall uppgå till . Vid värderingen av de kostnader som återfinns hos bör även beaktas att deras radio- kommunikationssystem är gammalt. SOU 2003:10 Kostnaderna för befintlig radiokommunikation m.m. Dessutom måste hänsyn tas till de kostnader för radiokommuni- kationsutrustning som används av kommuner respektive landsting och regioner som finansierats med statsbidrag från Räddnings- verket och . Vi har inte underlag för att redovisa en årlig kostnad som bör läggas till den beräknade nationella kostna- den för berört verksamhetsområde. Men för att ge en indikation på vilka belopp det handlar om har 1998 finansierat handburna mobila stationer av typen B96 (räddningsradio) till kommunerna för . Till detta kommer infrastrukturen för denna utrustning som äger. Enligt uppgift från uppgick deras kostnader för fasta installationer 2000 till , 2001 och januari oktober . Kostnaderna utgörs av bidrag till kommunerna (kontantersättning respektive kostnader för av tillhandahållen materiel) och kostnader för materiel i de statligt ägda länsradiosystemen som förvaltas av . Till detta kommer kostnader för köpta tjänster (konsulter) som uppgår till . En låg skattning talar för att de kostnader som finns hos för kom- munernas radiokommunikation uppgår till . har på samma sätt som dist- ribuerat B96 stationer till kommunerna distribuerat handradiosta- tioner av typen B 98 (skadeplatsradio) till landstingen. Socialstyrel- sen har även finansierat mobitexenheter som finns i ambulanserna. Med de indirekta kostnader vi här angivit, dvs. för radiokommunikation som kommuner respektive landsting och regioner betalar för och som betalar för radiokommunika- tion hos kommunerna, bör läggas till de kostnader vi beräknat att skydds- och säkerhetsmyndigheterna har för sin radiokommunikation. Härutöver finns kostnader hos för landstingen och kommunerna. Det skall också noteras att Försvarsmaktens kostnader för radiokommunikation inte inkluderats alls i dessa beräkningar. Med beaktande av de kostnader som inte kunnat beräknas talar allt för att de faktiska totala kostnaderna för skydds- och säker- hetsmyndigheternas radiokommunikation och som är jämförbart med det nya gemensamma systemet kan uppgå till i alla fall .
sou · GRB3115 · 2004-01-01 00:00:00 — Härutöver framträder inga tydliga kopplingar eller mönster i fråga om andelen fjärrvärme, företagsstorlek, ägarförhållanden och kundantal. För att åskådliggöra resultaten redovisas i det följande en sammanställning av undersökningsresultat för några slumpvis utvalda företag i stor- leksordning. Intervjuresultat från slumpvis utvalda företag Varav fjärrvärme, mkr När det specifikt gäller frågan om ägarskap kan noteras att kom- munalt ägande är den dominerande ägarformen. I några fall före- kommer ekonomisk förening, främst bland de mindre företagen och i några fall ägs företagen av eller . Delägande mellan kommun och t.ex. förekommer också i några fall. Kundstrukturen visar inte heller någon entydigt bild. Generellt sett har naturligtvis större företag vanligen fler kunder. Stora före- tag kan dock också ha få stora kunder. Små företag kan ha flera tusen kunder, som då i stor utsträckning utgörs av villakunder. Häremellen förekommer en lång rad varianter i fråga om kund- struktur. Andelen villakunder varierar också starkt. grupp av de medelstora företagen, omkring hälften, har mellan 1 000 och 2 000 kunder. Andelen villakunder bland dessa varierar mellan 175 och 1 500. Sammantaget framträder alltså en mycket splittrad bild. Det är därför svårt att dra några generella slutsatser utifrån resultaten. Det kan dock med en hög grad av sannolikhet antas att resultaten är en effekt dels av företagens frihet att organisera verksamheten utifrån affärsmässiga utgångspunkter dels av traditionella strukturer inom energiverksamhet. Förutsättningarna i kommunerna varierar. Det som är lämpligt i en kommun, i en energikoncern eller i en viss tidsepok kan var mindre lämpligt i ett annat sammanhang. Som framgått finns inget förbud mot att såväl samorganisera som att samredovisa fjärrvärme med elhandel eller elproduktion i ett och samma kommunala företag. Det är uppenbart att så också skett i stor utsträckning, i vart fall bland de nu undersökta företagen.
sou · GRB3122d1 · 2004-01-01 00:00:00 — För produkter, som ska slutförvaras i , förutses inga pro- blem med EU:s lagstiftning. Direktiv /3/Euratom, som gäller övervakning och kontroll av transport av radioaktivt avfall mellan medlemsstater och till och från gemenskapen, överensstämmer med innebörden i utredningens förslag. Ett problem, som kan uppstå vid återtagandet, kan vara att mottagarlandet vägrar återtagandet, eftersom det radioaktiva materialet (produkten) inte var avfall vid Därför är det viktigt att en återtagandegaranti finns redan vid importen av produkten till . Mottagarlandet kan eventuellt hävda att nationell lagstiftning om radioaktivt avfall är överordnad EG-lagstiftning. Direktiv /96/EG, WEEE-direktivet, som gäller avfall som utgörs eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter, har delvis tjänat som förebild i arbetet med utredningens förslag. Många delar är överensstämmande. Den stora skillnaden är att syftet med WEEE-direktivet är återanvändning, återvinning och i sista hand bortskaffande av avfall. Utredningens förslag har som syfte att om- händerta radioaktivt avfall, slutförvara det på ett säkert sätt och minska avfallsmängderna och avfallets farlighet. Beträffande finan- sieringen finns också en skillnad. Utredningens förslag förutsätter att producenterna betalar i förskott till IKA-fonden. Förslaget till direktiv om förstärkt kontroll av starka slutna strålkällor, HASS-direktivet, förväntas beslutas för att sedan införas i medlemsstaterna. Syftet är att radioaktiva strålkällor med hög aktivitet ska följas och övervakas individuellt från produktion till slutligt omhändertagande med bl.a. en rad administrativa åtgärder kombinerat med tillsyn på plats, krav på att ekonomiska garantier för omhändertagande finns i varje medlemsland och att historiskt avfall samlas in i kampanjer. Utredningens förslag genomför också huvuddelen av HASS-direk- tivets regler. Slutsatsen blir att det inte förväntas bli några större problem med utredningens förslag i relation till EG-rätten.
sou · GRB3127d6 · 2004-01-01 00:00:00 — Delegationen skall i sitt arbete verka för att barn, ungdomar och föräldrar blir en naturlig del av det vardagliga förebyggande säkerhetsarbetet. Det gäller att ta tillvara både sådant som fungerat bra i olika kommuner i och goda exempel i andra länder. Delegationen skall sprida goda exempel och beskriva hur kunskapsspridning till fältet bör byggas upp. Skadeförebyggande insatser i bostadsbeståndet Delegationen skall beskriva och analysera hur olycksfallsmönstren i olika delar av bostadsbeståndet ser ut. Om en sådan analys visar att det behövs åtgärder i form av förändrad lagstiftning, förbättrad information eller något annat skall utredningen lämna förslag till sådana åtgärder. Myndighet med ansvar för det övergripande skadeförebyggande arbetet En lång rad myndigheter delar ansvaret för att förebygga skador som drabbar barn och ungdomar. Det behövs dock en myndighet med ett sammanhållande ansvar. Det handlar bl.a. om att aktivt samla och sprida kunskap, utveckla metoder, uppmärksamma nya faror, samordna olika myndigheter nationellt och lokalt. Delegationen skall initialt ha denna uppgift. I dess uppdrag skall också ligga att pröva vilken myndighet som skall ha detta övergripande ansvar. Denna myndighet skall besitta kunskap och kompetens och därigenom en förmåga att genom samarbete med andra myndigheter skaffa sig en helhetsbild över fråge- ställningarna kring säkerhet och stimulans i barns och ungdomars miljö. Delegationen skall i detta sammanhang också analysera och lämna förslag på vilka författningsändringar och andra åtgärder som behöver vidtas. Arbetets bedrivande och redovisning av uppdraget Delegationen skall arbeta utåtriktat och se till att kunskaper som är viktiga för framtiden byggs upp och tas till vara. Delegationen skall i sitt arbete särskilt uppmärksamma och beakta olika förut- sättningar och behov med avseende på barns och ungdomars kön, funktionshinder, etnicitet, socioekonomiska och regionala för- hållanden. Delegationen skall samråda med viktiga aktörer, såsom kom- munförbunden, myndigheter och utredningar, frivilligorganisa- tioner, bransch- och intresseorganisationer, forskare, olika yrkes- grupper samt andra berörda inom området. Ifall det offentliga åtagandet innebär ökade kostnader för kom- muner och landsting skall finansieringsprincipen tillämpas. Delegationen skall slutredovisa sitt uppdrag senast den 31 dec- ember 2003. Dock skall förslag om vilken myndighet som i fram- tiden skall ha det övergripande ansvaret för barnsäkerhetsfrågorna lämnas . / , NTF , Röda Korset , , och skola , , Referensgruppen för barn och unga Referensgruppen för utvecklande miljöer , Barnombudsmannen , ,
sou · GRB3128 · 2004-01-01 00:00:00 — Främst små och medelstora företag skulle drabbas, då processkostnaden kan vara en stor del av den totala investeringen i samband med den tillståndspliktiga verk- samhetsförändringen. Lagstiftarens ambition är tydlig; miljötill- ståndsprocessen skall förenklas. Som vi inledningsvis redovisat anser vi att en aktiv medverkan av företrädare för frivilligorganisationer är av största värde för den samrådsprocess som ska genomföras avseende en inkapslingsan- läggning och ett djupförvar för använt kärnbränsle. redovisat varför vi anser att utredaren förslag om ekonomiskt bi- drag till vissa frivilligorganisationer inte är ett bra förslag i syfte att stimulera denna medverkan. Om särskilt stöd till miljöorganisationer ändå skulle anses nöd- vändigt bör detta enligt vår uppfattning införas som en förstärk- ning av den formella samrådsverksamheten. Kommunerna har en central roll i samrådet, och de två platsundersökningskommunerna erhåller redan bidrag för att kunna följa och granska SKB: s arbete och utöva en aktiv roll i samrådet. Ett enligt vår åsikt bra alternativ till utredarens förslag vore att öka bidraget till kommunerna, och att öppna för att kommunerna i enskilda fall kan ekono- miskt stödja frivilligorganisationernas medverkan, t.ex. genom bi- drag till resor, seminarier, m.m. är föremål för omfattande revidering genom . Målet är att förenkla miljötillståndsprocessen. Något förslag om att ersättningsreglerna för organisationer skulle komma att förändras har enligt vad vi vet inte inkommit till kommittén. Det finns alltså ingen ambition från lagstiftarens sida att förändra det ovan beskrivna kostnadsansvaret. Mot bakgrund av det ovan beskrivna gällande regelverket för miljötillståndsprocessen, och i beaktande av att regelverket är före- mål för en omfattande översyn, anser vi att det absolut bästa alter- nativet till utredarens förslag är att frågan om ekonomiskt bidrag till frivilligorganisationer överlämnas till . Angående förslaget till lagtext Vi har följande invändning mot utredarens förslag till lagtext. Det bör, enligt vår mening, framgå direkt i lagtexten att en förutsätt- ning för ekonomiskt stöd är att kravet på ändamål är uppfyllt samt att föreningen uppfyller kraven på demokratisk vald styrelse och sedvanlig ekonomisk redovisning. Detta bör gälla såväl ekonomiskt stöd till enskild ideell förening som ekonomiskt stöd till en sam- manslutning av ideella föreningar. I det senare fallet skall kraven också vara uppfyllda för de enskilda föreningar som ingår i sammanslutningen.
sou · GRB312d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Detta undantag innebär att svenska ideella föreningar som arrangerar tillställningar med artistisk eller idrottslig verksamhet kan vara undantagna från skattskyldighet för inkomsterna från arrange- manget under förutsättning att de uppfyller de ovan nämnda kraven. A-SINK innehåller inte några bestämmelser som medger utländska arrangörer motsvarande undantag. Detta förhållande får särskild aktualitet i samband med att internationella mästerskap Utredaren skall därför belysa denna fråga och överväga om några särskilda regler om undantag från skatt- skyldighet för utländska arrangörer i vissa fall bör införas i A- SINK. Utredningsuppdraget skall redovisas .
sou · GRB3130d3 · 2004-01-01 00:00:00 — arbetsinkomsten från den andra delen av året Jag har inkomster vid sidan av studierna som var för höga Jag var för gammal för att få bostads- bidrag då jag inte hade minderåriga barn 16Har du överklagat försäkrings- 17Har du ansökt om socialbidrag? Ja, jag har sökt och blivit beviljad Gå till fråga 18 Ja, jag har sökt men fått avslag Gå till fråga 20 Gå till fråga 22 18 I vilken situation har du fått socialbidrag? 19 Hur länge har du uppburit socialbidrag under 4 månader eller Endast för engångskostnad 20Vad var skälet till att du fick avslag på din ansökan om socialbidrag? Jag hade för höga inkomster/förmögenhet 21 Har du överklagat kommunens beslut att inte bevilja dig socialbidrag? Har du barn? 3 barn eller fler Om du har barn, hur gammal är det yngsta? 0–9 år 10–16 år Har dina studier påverkat din inställning till Ja, jag har valt att skaffa barn senare att skaffa barn? Ja, jag har valt att vänta tills efter stu- Gå till fråga 25 24 Hur har studierna påverkat din inställning till att skaffa barn? I hur hög grad påverkar att studierna tar mycket tid och det är svårt att förena med ansvaret som förälder att de sociala trygghetssystemen inte är anpassade för studerande med barn att kursupplägg och tentamenstider inte passar med de krav som föräldraskapet ställer att jag först vill skaffa mig ett stabilt jobb som ger en säker inkomst F.FRÅGOR OM FÖRÄLDRAPENNING (Besvaras av dig som har barn i åldern 0–) 25 Har du uppburit för- Ja, med belopp enligt sjukpenning Ja, med grundbelopp (per dag år Ja, med lägstanivå (per dag år Ja, med både sjukpenning och lägstanivå Nej, jag har dagar kvar, men har ej sökt. Min partner har varit föräldraledig Nej, jag har dagar kvar. partner har tagit ut föräldraledighet 2002 Nej, jag har inga dagar kvar Bilaga 3 SOU 2003:130 Har du fått vård- Ja, jag har fått vårdbidrag bidrag för ett barn med funktionshinder? Ja, vårdbidraget har nybeviljats under Gå till fråga 30 Har vårdbidraget betalats ut retroaktivt under 2002 med en större engångssumma? Har utbetalningen av vårdbidraget medfört att Nej Gå till fråga 30 ditt studiemedel blivit reducerat? Har du överklagat stu- diestödsnämndens beslut att minska ditt studiemedel därför att du fått vårdbidrag? Tack för din medverkan!
sou · GRB314 · 2004-01-01 00:00:00 — Utredningen skulle enligt direktiven redovisa sitt uppdrag . Mot bakgrund av att utredaren tillsattes först förlängde regeringen genom beslut utrednings- tiden till . Utredningstiden förlängs ytterligare, vilket innebär att utred- ningen skall redovisa sitt uppdrag . Ett delbetänkande skall redovisas . Del- betänkandet skall innehålla förslag till principer för hur de närings- rättsliga regler som omfattas av utredarens uppdrag bör utformas.
sou · GRB316d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Box, (2001) , Survival and Growth: Development of Six Cohorts of , 1899– 1999. : Ekonomisk historiska institutionen. Flygelholm, (1997) : en jämförelse av kvinnors/mäns löner, arbetsförhållanden och deras befattningar åren 1920, 1935, 1948. : Ekonomisk historiska institutionen. , och (1984) Kvinnor i ledningen för svenska industriföretag . : Ekonomisk historiska institutionen. Bohm, (1997) Kvinnligt företagande : en metod för kartläggning av kvinnligt företagande i ett historiskt perspektiv. : Ekonomisk historiska institutionen. , (1920) Svenska aktiebolag och enskilda banker: . , (1996) Företagare under utveckling eller avveckling? En komparativ studie av utvecklingen av kvinnliga och manliga företagare –1994. : Ekonomisk historiska institutionen. Bilaga 4 – Forskarmöte, deltagare , ek.dr/universitetslektor, i , ek.dr, W , fil.dr, Försvarshögskolan , docent, , adj. professor, / , doktorand, vid i , professor, i , ek.dr, , ek.dr, vid i , psykologie dr, Försvarshögskolan , fil.dr, , docent, i , doktorand, vid i Bilaga 4 – Forskarmöte, deltagare , fil.kand., vid i , doktorand, vid i , professor, , (gästforskare vid i , ) , docent, vid i Bilaga 5 – Möte med experter, deltagare , vd och grundare av chefsutvecklingsprogrammet , jämställdhetsdirektör, i , vd, konsulter , vd, Kvinnokompetensen Ledarrekrytering , departementsråd, , konsult, , sakkunnig, , ek.dr, vid i , civilingenjör, verksam inom privata näringslivet , jämställdhetsdirektör, i , fil.kand., vid i Bilaga 5 – Möte med experter, deltagare , doktorand, vid i , internkonsult, , jurist och konsult, , partner, , docent, vid i