sou · GRB328 · 2004-01-01 00:00:00 — anser att i princip bör den som deltar i utbildning som anordnas av de särskilda ungdomshemmen i fråga om rätten till studiestöd bedömas efter samma grunder som övriga ungdomar. En person som fullföljer utbildning vid ungdomshem- met efter det att han eller hon formellt är utskriven därifrån, bör likställas med andra studerande som genomgår gymnasieutbildning. Bilagan till studiestödsförordningen bör därför kompletteras med dessa utbildningar. Om statsmakterna skulle genomföra utredningens huvudförslag om förlängt barnbidrag till , torde den personkrets som berörs bli liten. Enligt 2 kap 11 § studiestödförordningen får regeringen föreskriva att studiehjälpen får minskas om en heltidsstuderande får lärlingslön eller någon annan sådan ersättning. Motsvarande gäller när en studerande helt eller till en väsentlig del får sitt uppe- hälle bekostat av staten eller av en kommun. anser att denna bestämmelse bör upp- hävas. Skälet för detta är att studiebidraget är ett generellt bidrag som lämnas utan prövning mot egen ekonomi. Det finns inte skäl att missgynna dessa ungdomsgrupper i förhållande till andra stude- rande. Vidare anser utredningen att det är angeläget att ungdomar som är intagna på särskilda ungdomshem enligt reglerna i LVU eller LSU uppmuntras till att skaffa sig en utbildning. Studiebidra- get bör för dessa ungdomar kunna tjäna som en viktig stimulans för detta. 8.9.2Studiestöd för vissa utlandsstudier I kap. 4 har närmare redogjort för vad som gäller i fråga om studiestöd för deltagare i utbytesstudier vid de svenska utlandsskolorna. Utbytesstuderande vid gymnasieskolan i har inte rätt till studiebidrag enligt dagens system, eftersom den skolan inte ligger inom den europeiska unionen och således inte omfattas av EG-rätten. anser att det är rimligt att även dessa studerande får rätt till ungdomsstudiestöd. Flera goda skäl talar för detta. För det första är det fråga om en svensk skola som verkar i ett annat land. Det borde vara till ömsesidig nytta för både skolan och berörda elever att man kan stimulera till ett sådant utbyte. För det andra, bör statens kostnader bli relativt blygsamma under för- utsättning att förslag genomförs. De enda studerande som då berörs är de som har fyllt , vilket begränsar personkretsen jämfört med vad som gäller . 9Konsekvenser av studiehjälpsutredningens huvudförslag För CSN:s del innebär utredningens förslag sammantaget en viss förenkling av administrationen. Med undantag för ungdomar med extra studiebidrag behöver CSN inte hålla uppgifter om de stude- randes föräldrar som betalningsmottagare för studiehjälpen. Han- teringen av inackorderingstillägg försvinner. Det är dock nödvän- digt att behålla och underhålla ett IT-baserat handläggningssystem som kommer att omfatta mindre än hälften dagens volym. Det administrativa system som CSN byggt upp för att hantera studiehjälpen används även för att samla in statistikuppgifter från gymnasieskolor. CSN tar för varje elev in uppgifter om skola och klass och även om skol- och klassbyten under läsåret. Detta system kan inte bibehållas om CSN endast administrerar stödet till ungdomar i slutstadiet av gymnasieutbildningen. , som med bistånd av SCB sköter statistiken, måste hämta in informatio- nen på annat sätt, förmodligen direkt från kommuner och skolor. Om kravet på statistikinsamling försvinner kan CSN:s administ- rativa system förenklas. Förändringen får dock konsekvenser för skolorna som måste lämna uppgifter om sina elever både till CSN och till annan myndighet. 9.2Konsekvenser för socialförsäkringens administration Utredningens förslag medför ett flertal konsekvenser för administ- rationen av socialförsäkringen. Upphävandet av det förlängda barnbidraget innebär att den hantering som finns helt och hållet försvinner, något som bör minska de administrativa Konsekvenser av studiehjälpsutredningens huvudförslag Utredningens förslag om att elever i gymnasiesärsko- lan i stället ska omfattas av studiehjälpen och studiemedel kommer att innebära att en del av administrationen flyttas från försäkrings- kassorna till CSN. Höjningen av barnbidragsåldern till innebär t.ex. att antalet ärenden där ska utreda om barn som studerar ska räknas med för flerbarnstillägg minskar. behöver inte heller utreda om flerbarnstillägg, förlängt underhållsstöd eller bostadsbidrag ska dras in vid kortare studieavbrott. En koppling till att barnet är inskrivet i skolan innebär att utredning i dessa ärenden endast behöver göras när eleven slutat i skolan (är in- skriven). Det kan antas bli förhållandevis få fall då det i huvudsak handlar om elever som går på gymnasiet. Utredningens förslag får vidare konsekvenser för antalet ärenden där studiebidrag ska hanteras som familjeförmån enligt förordning 1408/71. En höjning av barnbidragsåldern till innebär att an- talet ärenden där studiebidrag ingår som familjeförmån kommer att minska. Hanteringen av dessa ärenden sker helt manuellt. 9.3Konsekvenser för jämställdheten och regionalpolitiken och de integrationspolitiska målen Av utredningens analys framgår att något fler flickor än pojkar får avgångsbetyg från gymnasieskolan. Vidare har också betydligt fler kvinnor än män, som gick avgångsbetyg från gymnasieskolan 1998, påbörjat högskoleutbildning senast . Som Hög- skoleverket konstaterat kan detta bero på att andelen eftergymnasi- ala utbildningar är betydligt större när det gäller traditionellt kvinnliga yrkesutbildningar, medan de traditionellt manliga yrkes- utbildningarna i större utsträckning återfinns inom gymnasiesko- lan. Den bedömningen vinner stöd av det förhållandet att av antalet elever med slutbetyg från program i gymnasieskolan /01 var andelen kvinnor och andelen män . Några större könsmässiga skillnader kan således inte kon- stateras i fråga om antalet elever som fullföljer utbildningarna. Dock kan noteras att betygsgenomsnittet för kvinnliga elever är högre, att andelen elever som inte fullföljer sina utbildningar är Konsekvenser av studiehjälpsutredningens huvudförslag högst på det individuella programmet och att detta program har en betydligt större andel manliga elever. Sammantaget synes flickorna klara gymnasieutbildningen bättre än flickorna. Om Studiehjälps- utredningens förslag genomförs, och dessa når det uppsatta målet att stimulera ungdomar att fullfölja sina gymnasiestudier, bör följ- den bli att andelen män med gymnasieutbildning kommer att öka. Gymnasieskolan har byggts ut kraftigt och finns på väsentligt fler orter än när studiehjälpen infördes. har eleverna fått ökade möjligheter att välja utbildning utanför hemkommunen eller dess samverkansområde. Detta har möjliggjorts på olika sätt, bl.a. genom antalet riksrekryterande utbildningar i den offentligt anord- nade gymnasieutbildningen har ökat, men också genom det framför allt starkt ökande antalet fristående gymnasie- skolor. De sistnämnda är särskilt frekventa inom storstadsregio- nerna. Det är svårt att göra någon säker prognos om hur de regionalpo- litiska målen kan komma att påverkas genom Studiehjälpsutred- ningens förslag. Ett rimligt antagande torde dock vara att Gymna- siekommitténs förslag om väsentligt ökad valfrihet för den enskilde eleven att välja gymnasieskola i förening med ett åtföljande eko- nomiskt stöd för inackorderingskostnader enligt Studiehjälpsut- redningens förslag kan medföra en ökad elevtillströmning till stor- stadslänen och större tätorter. Om så skulle ske kan vidare antas, att flera elever som flyttat till en annan ort för att gå i gymnasial utbildning sannolikt inte kommer att återvända till sina hemorter. I förlängningen kan effekterna på lång sikt bli en ökad koncentration av befolkningen till de regioner som har stor folkmängd. Stu- diehjälpsutredningen vill dock understryka, att det inte finns till- räcklig grund för att konstatera att så kommer att ske. har utförligt analyserat effekterna av det extra tillägget. Av den analysen framgår, att en betydande andel av invånarna med de allra lägsta inkomsterna har utländsk bakgrund. Utredningens förslag att dels behålla det extra tillägget som ett Konsekvenser av studiehjälpsutredningens huvudförslag riktat stöd till de familjer med låga inkomster som har barn i gym- nasieutbildning dels förbättra detta ekonomiskt, bör bidra till att nå målet att förbättra invandrares situation i det svenska samhället. 9.4Kostnadskonsekvenser av utredningens förlag Utredningen bedömer att den totala kostnaden för genomförandet av utredningens förslag kommer att uppgå till ungefär . Här har utredningen beaktat att de föreslagna förbättringarna av det extra studiebidraget kommer att medföra en mindre kostnads- ökning. 10När bör utredningens förslag träda i kraft? 2000 har föreslagit, att de förändringar i gymnasieskolan som kommittén föreslår bör träda i kraft /2007. Den tidpunkten är enligt uppfattning en naturlig riktpunkt för att genomföra de av utred- ningen föreslagna förändringarna i fråga om stödet för resor och inackordering. För övriga förändringar finns inte någon lika natur- lig tidpunkt för genomförandet av reformen. Utredningens förslag i fråga om höjd barnbidragsålder och om extra tillägg kan genomfö- ras när statsmakterna finner att så är lämpligt med hänsyn till eventuella förändringar av regelverket inom den ekonomiska fa- miljepolitiken. Ur synvinkel är det dock att föredra att de av utredningen föreslagna reformerna genomförs i ett sam- manhang, dvs. lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) 1 § Staten lämnar studiestöd enligt denna lag i form av ungdomsstu- diestöd och studiemedel. Det finns bestämmelser om –ungdomsstudiestöd i 2 kap., –studiemedel i 3 kap., –återbetalning av studielån i 4 kap., –återkrav av studiestöd i 5 kap., –överklagande samt andra föreskrifter om studiestöd i 6 kap. Ändringen är av enbart redaktionell karaktär Vem som kan få ungdomsstudiestöd Ungdomsstudiestöd består av studiebidrag och extra studiebidrag Ungdomsstudiestöd får lämnas till studerande vid de läroanstalter och utbildningar som bestäms av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Ändringen föranleds av att begreppet studiehjälp ersätts av ung- domsstudiestöd. Motivet för detta framgår av kap.8. Studiebidrag får lämnas från och med månaden efter den då den stu- derande fyller . Extra studiebidrag kan lämnas även till stude- rande som är yngre. Ungdomsstudiestöd lämnas längst till och med det första kalender- halvåret det år då den studerande fyller . Eftersom inackorderingstillägg inte längre ingår i studiestödssys- temet har det begreppet tagits bort från lagtexten. I övrigt innebär förslagen endast att de nya begreppen ungdomsstudiestöd och extra studiebidrag ersätter nuvarande studiehjälp och extra tillägg Extra studiebidrag lämnas med fullt belopp för studerande vars eko- nomiska underlag uppgår till högst det belopp som regeringen bestäm- mer. Regeringen meddelar föreskrifter om hur det ekonomiska under- laget skall beräknas. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar före- skrifter om de uppgifter som sökanden skall lämna för prövningen av ansökan om extra studiebidrag. Paragraferna är nya och innebär att de grundläggande förutsätt- ningarna för att få extra studiebidrag anges i lag. Eftersom det eko- nomiska underlaget inte relateras till prisbasbeloppet utan anges i krontalsbelopp bör det ekonomiska underlaget och nedtrappnings- regler vid ökade inkomster anges i förordning.. Ungdomsstudiestöd får lämnas till studerande som är svensk medbor- gare. Ungdomsstudiestöd får lämnas också till studerande som inte är svensk medborgare om den studerande 2.har bosatt sig i huvudsakligen i annat syfte än att genomgå utbildning här. Av 1 kap. 4 § framgår att vissa utländska medborgare skall jäm- ställas med svenska medborgare. Ändringen är av enbart redaktionell karaktär Ungdomsstudiestöd får lämnas endast för sådana studier som är avsedda att bedrivas på heltid, om inte regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer föreskriver något annat. Paragrafen innebär att begreppet heltidsstudier inte längre skall kopplas till närvaro vid lektionerna utan utgå från styrdokumenten för den utbildning, som den studerande genomgår. Tid som ungdomsstudiestöd får lämnas för Rätten till ungdomsstudie- stöd upphör dock vid utgången av den månad då utbildningen avslu- tas om inte annat är särskilt föreskrivet. Paragrafen innebär, förutom att det nya begreppet ungdomsstu- diestöd används i stället för studiehjälp, att stödet skall lämnas . Bestämmelsen syftar främst på de utbildningar som det övervägande antalet studiestödstagare genomgår, dvs. gymnasial utbildning, som anordnas av offentlig eller enskild huvudman. För elever som avslutar sin gymnasieutbildning avses rätten till ung- domsstudiestöd upphöra i och med utgången av juni månad. Dessa ungdomar skall inte få ungdomsstudiestöd under ferietid. Om en studerande avbryter sin utbildning innan den är avslutad, lämnas ungdomsstudiestöd till och med den månad då den stude- rande avgår från utbildningen. För utbildningar som är avsedda att pågå än ett läsår föreskriver regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer i vilken omfattning som ungdomsstudiestöd skall lämnas. Paragrafen är ny och reglerar vad som skall gälla i fråga om ung- domsstudiestödet om en studerande avbryter sin utbildning innan den är slutförd. Andra stycket avser de utbildningar som pågår än en hel termin, vilket är fallet t.ex. i fråga om vissa folkhögskolekurser. Regeringen eller den myndighet som rege- ringen bestämmer bör utfärda närmare föreskrifter om hur para- grafen skall tillämpas. Studiebidrag lämnas med . Extra studiebidrag lämnas med högst . Paragrafen innebär förutom en redaktionell ändring att det högsta beloppet för extra studiebidrag skrivs in i lagen. 8 § Föreslås upphävd Eftersom utredningen föreslår att ungdomsstudiestöd skall lämnas finns inte något behov av att ha denna föreskrift kvar. I de fall kurser pågår än ett läsår har regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer rätt att föreskriva om för vilken tid som ungdomsstudiestöd skall lämnas. Ungdomsstudiestöd för studier utomlands Ungdomsstudiestöd får lämnas för studier utanför , om 1. den studerande uppfyller kraven för att få ungdomsstudiestöd enligt 4 §. 2.studierna bedrivs inom ett land som är medlem i den euro- peiska unionen eller omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i . 3.Om studierna bedrivs i annat land än dem som anges i 2 p. får ungdomsstudiestöd lämnas om studierna inte med lika stor fördel kan bedrivas vid en svensk läroanstalt 4.Studierna skall svara mot eller vara jämförbara med studier vid en svensk läroanstalt som omfattas av ett förordnande enligt 2 § Regeringen får föreskriva att ungdomsstudiestöd får lämnas för stu- dier utanför även om förutsättningarna enligt första stycket 1 eller 2 inte är uppfyllda. Punkten 1 har omformulerats därför att den krets som omfattas av familjeförmåner enligt EG-rätten har utökats, dels genom den beslutade utvidgningen av den europeiska unionen, dels genom nya ersättningsregler för s.k. tredjestatsmedborgare. Därför är det inte längre meningsfullt att betona det svenska medborgarskapet. Avsikten är således endast att anpassa texten till föreskriften i 1 kap. 4 §. Genom den ändrade lydelsen av punkten 2 markeras att utbildning i annat EU-land – eller inom EES - området eller – bör i fråga om rätten till ungdomsstudiestöd jämställas med studier på annan ort inom . Däremot är synsättet mer restriktivt i fråga om andra utländska utbildningar. I likhet med vad som gällt bör också uppstäl- las krav på att utbildningen bör svara mot eller vara jämförbara med studier vid en svensk läroanstalt. Bestämmelsen är inte avsedd att vare sej utöka eller inskränka de rättigheter som grundar sig på EG-rättsliga regler. 10 § Föreslås upphävd Eftersom ungdomsstudiestödet skall upphöra först när den stude- rande lämnar utbildningen finns det inte något behov av att ha kvar 10 §. Det ankommer i stället på utbildningsanordnaren att avgöra huruvida den studerande uppfyller de krav som ställs på att en per- son skall kunna betraktas som studerande eller inte. De närmare motiveringarna framgår av kapitel 8. 11 § föreslås upphävd Ungdomsstudiestödet bör inte minskas i något fall. 12 § Föreslås upphävd Om barnbidrag lämnas för samtliga ungdomar till dess de fyller , blir följden att kretsen av personer som får ungdomsstudiestöd kommer att minskas betydligt. Bestämmelsen torde knappast fylla någon funktion och bör därför upphävas. Ungdomsstudiestöd beviljas efter ansökan, om inte regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriver något annat. Ändringen är av enbart redaktionell karaktär. Samordning med andra förmåner m.m. Om inte något annat följer av föreskrifter som regeringen meddelar får studiemedel inte lämnas eller tas emot för den tid för vilken det läm- nas –ungdomsstudiestöd enligt 2 kap. –aktivitetsstöd för att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program, –utbildningsbidrag för doktorander, –rekryteringsbidrag enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande, eller –rehabiliteringsersättning eller aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer. Studiemedel får inte lämnas för forskarutbildning om den stude- rande är eller har varit anställd som doktorand eller har eller har haft utbildningsbidrag för doktorander. Ändringen föranleds av att aktivitetsersättning och studiemedel inte skall kunna uppbäras . Motiveringen framgår av kap. 8. I övrigt har endast en redaktionell ändring gjorts. 5 kap. Återkrav av studiestöd När studiestöd skall krävs tillbaka Om en studerande har fått studiemedel felaktigt eller med för högt belopp på grund av att summan av hans eller hennes överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital vid taxeringen överstigit den inkomst som lagts till grund för beräkningen av studie- medel, skall det som betalats ut för mycket krävas tillbaka. Belopp som understiger en viss av regeringen fastställd gräns, skall dock inte krä- vas tillbaka. Om någon i annat fall än som avses i första stycket genom oriktiga uppgifter eller genom att inte fullgöra sin uppgifts- och anmälnings- skyldighet eller på något annat sätt har orsakat att ungdomsstudiestöd eller studiemedel lämnats felaktigt eller medför högt belopp, skall det som betalats ut för mycket krävas tillbaka. Detsamma gäller om någon på annat sätt fått studiestöd felaktigt eller med för högt belopp och insett eller borde ha insett detta. Om det finns synnerliga skäl, får ett krav på återbetalning enligt första eller andra stycket helt eller delvis efterges. Ändringen är av enbart redaktionell karaktär. Om ett återkrav avser ungdomsstudiestöd till en studerande som vid utbetalningstillfället var omyndig, är den som då var den omyndiges förmyndare betalningsskyldig. Ändringen är av enbart redaktionell karaktär. På ungdomsstudiestöd som krävs tillbaka tas ränta ut enligt den rän- tesats som anges i första stycket från den dag som infaller efter det att beslut om återkrav har fattats. Om det finns särskilda skäl, kan den återbetalningsskyldige befrias helt eller delvis från sin skyldighet att betala ränta. Ändringen är av enbart redaktionell karaktär. lag om kommunernas skyldighet att svara för ekonomiskt stöd för inackordering och för dagliga resor till studerande i vissa utbildningar Kommunerna skall svara för kostnaderna för inackordering och för studerandes dagliga resor enligt vad som framgår av denna lag. Paragrafen anger lagens tillämpningsområde. För en studerande som genomgår sådan utbildning som anges i avdel- ning A i bilagan till studiestödsförordningen (2000:655) och som behöver inackordering till följd av skolgången skall den kommun som enligt 1 kap. 15 § skollagen (1985:1100) är den studerandes hem- kommun lämna ekonomiskt stöd. Skyldigheten gäller till och med det första kalenderhalvåret det år då den studerande fyller . Stödet skall avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Stödet skall ges kontant eller på annat sätt som kommunen bestämmer. Om stödet ges kontant skall det lämnas med lägst 1/30 av basbeloppet enligt lagen 1962:381) om allmän försäkring för varje hel kalender- månad under vilken den studerande bor inackorderad. Beloppet får avjämnas till närmast lägre hela tiotal kronor. För ungdomar i utbildning som är speciellt anpassad för svårt rörelsehindrade ungdomar eller som har behov av habilitering eller som har behov av boende i elevhem och omvårdnad i boendet gäller särskilda föreskrifter. Paragrafen är uppbyggd på samma sätt som 2 § lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevre- sor. Ersättningsnivån har kopplats till prisbasbeloppet på samma sätt som 5 kap. 33 § skollagen (1985:1100). Vidare innebär bestämmelsen en skyldighet för kommunerna att svara för inackor- deringsstödet för studerande i samtliga utbildningar som ger rätt till ungdomsstudiestöd. Eftersom studiebidrag kommer att lämnas först när den studerande fyllt går det inte längre att ha kvar kravet att den studerande skall ha rätt till ungdomsstudiestöd. I stället har föreskrivits, att utbildningen skall medföra en rätt till sådant stöd. För en studerande som genomgår sådan utbildning som anges i avdel- ning A i bilagan till studiestödsförordningen (2000:655)skall hem- kommunen ansvara för den studerandes kostnader för dagliga resor mellan bostaden och skolan. Ansvaret gäller för sådana resor där färd- vägen är . Stödet skall ges kontant eller på annat lämpligt sätt enligt kommunens bestämmande. Om stödet ges kontant är kommunen inte skyldig att utge högre ersättning än vad som mot- svarar 1/30 av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring för varje hel kalendermånad som den studerande har kostna- der för resor mellan bostaden och skolan. Paragrafen motsvarar i sak 2 § lagen (1991:1100) om kommu- nernas skyldighet att svara för vissa elevresor. I fråga om samban- det mellan rätten till ersättning för resor och rätten till ungdoms- studiestöd hänvisas till kommentaren till 2 §. Vad som sägs i 2 och 3 §§ skall tillämpas också på studerande som genomgår sådan utbildning som avses i 2 kap. 9 § 2. och 4. studie- stödslagen (1999:1395). Paragrafen innebär, att den som genomgår utbildning i ett EU/EES-land eller i skall ha samma rätt till ersättning för rese- och inackorderingskostnader som om den studerande i stället skulle ha gått motsvarande utbildning på annan ort i . En studerande i gymnasiesärskolan har rätt till ersättning enligt denna lag endast om han eller hon inte har rätt till ersättning för resor och boendekostnader enligt annan författning. Paragrafen innebär att studerande i gymnasiesärskolan likställs med andra studerande i gymnasial utbildning. Ersättning enligt denna lag skall dock lämnas endast om den studerande inte har rätt till ersättning enligt andra regler. Beslut av hemkommunen enligt 2–4 §§ får överklagas hos allmän för- valtningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Paragrafen innebär en rätt för den studerande att överklaga hem- kommunens beslut till allmän förvaltningsdomstol. Den närmare motiveringen framgår av kapitel 8. Regeringen får meddela föreskrifter om rätt till ersättning för resor och inackordering för utlandsstuderande som saknar hemkommun. I paragrafen bemyndigas regeringen att utfärda föreskrifter om rätt till stöd för resor och inackordering till utlandsstuderande som saknar hemkommun. Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter för tillämpningen av denna lag. Sådana föreskrifter får innebära att kommunernas ansvar för den studerandes resor begränsas. Paragrafen motsvarar 3 § i ovannämnda lag om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor.