sou · GRB392 · 2004-01-01 00:00:00 — Högsta avslutade utbildning (grundskola som ref.) Mindre än 9-årig grundskola Födelseland (svenskfödd som ref.) Utrikes född med i landet Utrikes född med mindre än i landet Moderns arbetsinkomst (Kvartil 4 som ref.)* Faderns arbetsinkomst (Kvartil 4 som ref.)* Föräldrarnas högsta utbildning (grundskola som ref.) Mindre än 9-årig grundskola Föräldrars födelseland (svenskfödd som ref.) Utrikes född med i landet Utrikes född med mindre än i landet * Inkomsterna är uppdelade i kvartiler. Den första kvartilen är den med lägst inkomst. Hur många och vilka? Vi har genomfört samma stegvisa analys även för dem som var utanför och vi har därigenom möjlighet att jämföra dessa båda grupper. Den femte och sista modellen visar då en rad skill- nader mellan dem som var utanför ett respektive . Risken är nu något större männen. Skillnaderna är även större när vi jämför boendeort så att risken är större i och minst i norra tät- och glesbygden. Den egna utbildningen har starkare betydelse liksom även föräldrarnas ekonomi. Däremot har oddsen för de utrikes födda kraftigt förbättrats. Jämförelsen mellan dem som var utanför ett och visar att risken att hamna utanför är väsentlig för de mer nyanlända invandrarna, men att invandrarstatusen inte har samma betydelse för risken att stanna utanför . Oddsen är fortfarande större för de utrikes födda men den egna skolbakgrunden och faderns inkomster har nästan lika stor betydelse för risken att vara utanför . Vi har använt samma metoder och modeller för att analysera situationen 1997–1998 då arbetslösheten sjunkit och konjunktur- läget förbättrats. Antalet unga utanför ökade trots detta relativt kraftigt till ca 91 000 personer i åldrarna 16–som var utanför 19979. Den största förändringen gäller den yngre åldersgruppen. Antalet 16–19-åringar ökade från ca 19 000–33 000, men även antalet 20–24-åringar ökade från ca 50 000–59 000. Även gruppen utanför ökade i storlek från totalt ca 28 000 –95 till ca 31 000 –98. Räknat som andel av de utanför minskade dock gruppen från till . Detta innebär att vi 1997–98 har en större grupp utanför vilket antalsmässigt även leder till en större grupp år två, men den större gruppen utanför har inte medfört en riktigt lika stor grupp som är mer långvarigt utanför som man kunnat förvänta sig. 9 Dessa analyser inkluderar deltagarna i de Kommunala ungdomsprogrammen och Ungdomsgarantin vilka i den tidigare antalsskattningen räknades bort. Antalen stämmer därför inte riktigt med de tidigare uppgifterna. Hur många och vilka? Antalet 16–24-åringar och andelarna av dem som var utanför samt 1997–98 Utanför 1997–1998 Utrikes född med vistelsetid Hur många och vilka? Utanför 1997–1998 Därav: Utrikes född förälder med <5 års vistelsetid Ingår i hushåll som mottog * Inkomsterna är uppdelade i kvartiler. Den första kvartilen är den med lägst inkomst. är könsskillnaderna små. De från är över- representerade liksom de utrikesfödda. I stora drag återkommer samma mönster som vi observerat . Det finns dock vissa skillnader. Skillnaderna är störst när vi tittar på populationens födelseland. De utanför och 1997–98 skiljer sig inte lika markant i detta avseende från den övriga befolkningen. är av dem utanför och av dem utanför utrikes födda med kortare vistelsetid än . Men detta skall jämföras bland dem utanför –95. I åldersgruppen som helhet skedde ingen mot- svarande förändring mellan dessa år. Hur många och vilka? Logistiska regressionsmodeller för unga utanför , oddskvoter Kön (man som ref.) Ålder (16–19 som ref.) 20–24 år Bostadsregion (/som ref). Högsta avslutade utbildning (grundskola som ref.) Mindre än 9-årig grundskola Födelseland (svenskfödd som ref.) Utrikes född med i landet Utrikes född med mindre än i landet Moderns arbetsinkomst (Kvartil 4 som ref.)* Faderns arbetsinkomst (Kvartil 4 som ref.)* Föräldrarnas högsta utbildning (grundskola som ref.) Mindre än 9-årig grundskola Föräldrars födelseland (svenskfödd som ref.) Utrikes född med i landet Utrikes född med mindre än i landet * Inkomsterna är uppdelade i kvartiler. Den första kvartilen är den med lägst inkomst. Hur många och vilka? Risken att hamna utanför är fortfarande större bland de utrikesfödda och särskilt för dem med enbart fem års vistelsetid i landet, även om vi kontrollerar för alla de andra variablerna som vi haft möjlighet att analysera. Även åldern är fortsatt viktig liksom den egna utbildningen och föräldrarnas ekonomi. Alla dessa variab- ler ger alltså även en bit av förklaringen till ungas utanförskap. Invandrarbakgrunden är dock inte längre lika starkt utslagsgivande som den var 1994. När vi analyserar gruppen som var utanför finner vi större skillnader mellan de olika tidsperioderna än vad vi hade förväntat. I den fullständiga modellen finns ingen effekt alls av vilket land man är född i. Till viss del är detta resultat troligen något förvillande eftersom vi i denna modell kontrollerar för föräldrarnas födelseland och denna variabel möjligen tar ut delar av effekten av den förra. Logistiska regressionsmodeller för unga utanför – 1998, oddskvoter Kön (man som ref.) Ålder (16–19 som ref.) 20–24 år Bostadsregion (/som ref.) Högsta avslutade utbildning (grundskola som ref.) Mindre än 9-årig grundskola Födelseland (svenskfödd som ref.) Utrikes född med i landet Utrikes född med mindre än i landet Hur många och vilka? Moderns arbetsinkomst (Kvartil 4 som ref.)* Faderns arbetsinkomst (Kvartil 4 som ref.)* Föräldrarnas högsta utbildning (grundskola som ref.) Mindre än 9-årig grundskola Föräldrars födelseland (svenskfödd som ref.) Utrikes född med i landet Utrikes född med mindre än i landet * Inkomsterna är uppdelade i kvartiler. Den första kvartilen är den med lägst inkomst. I modellen finns fortfarande en skillnad mellan de helsvenska och de med minst en förälder från ett annat land men den kraftigt försämrade prognosen för de som själva invandrat för mindre än är alltså borta. De viktigaste variablerna för att förstå gruppen utanför –98 är åldern i samspel med den egna utbild- ningen och till viss del föräldrarnas ekonomi. Åldern får ökad betydelse när vi tillför den egna utbildningen i analysen. Detta senare resultat liknar de som vi fick i analyserna av situationen 1994–95. Sammantaget antyder analyserna att den egna utbildning- en är central för att förstå vilka grupper som riskerar att hamna utanför på lite . Utbildningen samspelar med åldern och föräldrarnas ekonomi samt om föräldrarna invandrat till landet eller inte. Dessa resultat är relativt robusta. De har visat sig gälla oavsett om vi analyserar situationen 1994–95 eller 1997–98. Något för- vånande kan vi konstatera att den starka effekten av variabeln utrikes född med mindre än i landet inte finns kvar i den slutgiltiga modellen för dem som var utanför –1998. Denna variabels förklaringsvärde minskar under bägge tidsperioderna när vi analyserar gruppen som varit utanför . Den minskar också när vi lägger till föräldrarnas situation och den minskar mellan de båda tidsperioderna. Det finns således ett mönster som i samspel gör att effekten till slut uteblir helt. Vi tolkar detta som tecken på Hur många och vilka? att gruppen utanför är starkare marginaliserad vilket gör att den enskilda effekten av den egna invandringen försvagas när vi analyserar föräldrarnas bakgrund och inriktar oss på dem som varit utanför . har konjunkturläget förbättrats och sammansättningen av gruppen utrikes födda förändrats. pekar på att kriget i det medförde en markant våg av utomnordiska invandare 1993–1994 som naturligtvis ställer alldeles särskilda krav på sam- hällets integrationspolitik under och strax efter just dessa år (SOU 2001:79). Könsskillnaderna är inte i någon av analyserna av någon betyd- ande storlek. De regionala skillnaderna tycks inte heller vara avgörande och inte heller föräldrarnas utbildningsbakgrund. 1.5Ungas sysselsättning efter utanförskapet I det följande försöker vi ge en bild av hur de som varit utanför efterhand kommer in i de av samhället kända sysselsättnings- alternativen. Även här har vi utgått från inkomstuppgifter och kategoriserat sysselsättningen efter inkomsternas härkomst. På detta sätt kan vi åskådliggöra vilken huvudsaklig sysselsättning de unga människorna har haft ett, tre respektive efter deras utanförskap. Vi har även tagit fram uppgifter om deras senaste kända sysselsättning under 200110. 10 Uppföljningen av sysselsättningen bland de unga utanför bygger på balanserade paneler. De som inte finns med i populationen samtliga år har tagits bort från materialet. Detta har vi gjort för att minska risken för överskattning av grupper som flyttat från landet utan att anmäla detta till myndigheterna. Eftersom vi har olika lång uppföljningsperiod för dem som var utanför och de som var utanför innebär detta en underskattning av antalet utanför . Av denna anledning bör det största intresset ägnas åt den procentuella fördelningen som kan jämföras mellan åren. Hur många och vilka? Sysselsättning bland 16–19-åringar utanför , 1994 och 2000 N = 43 366 N = 16 985 N = 35 234 Sjuk, pensionär etc. Sysselsättning bland 20–24-åringar utanför , 1994 och 2000 N = 20 357 N = 44 384 N = 41 970 Sjuk, pensionär etc. Hur många och vilka? När vi jämför de olika åldersgruppernas sysselsättning året efter det att de varit utanför ser vi relativt stora skillnader. I den yngre åldersgruppen dominerar studier som den överlägset vanligaste sysselsättningen efter utanförskapet. Av dem som var utanför studerade året efter, 1994 studerade och 2000 studerade . Bland de i åldrarna 20–var den vanligaste sysselsättningen att de fortsatte vara utanför även detta år. Sysselsättningen är mer spridd i dessa åldrar men det är tydligt att studier inte är lika dominerande längre och att utan- förskap heller inte är särskilt ovanligt bland de som redan varit utanför . Vid uppföljningen är studier fortfarande den vanligaste sysselsättningen bland 16–19-åringarna, både bland dem som var utanför och dem som var utanför . Men studier är inte alls en lika dominerande sysselsättning som . av de utanför av de utanför var i studier . av 16–19-åringarna tillhörde vad vi benämnt kärnarbetskraften och hade löneinkomster överstigande tre basbelopp. Dessa två sysselsättningsalternativ ser relativt likartade ut för båda grupperna. Betydligt färre av dem som var utanför var dock utanför , i jämförelse med dem utanför . Den tidigare gruppens sysselsättning var i stället mer jämnt fördelad bland de olika alternativen. Det var vanligare att de befann sig i arbetsmarknadsutbildning, att de var föräldralediga, att de var värnpliktiga, att de hade arbetslöshetsersättning eller att de befann sig i kategorin övrigt (som i huvudsak består av dem med löneinkomster mellan ett och tre basbelopp). Den enda sysselsätt- ningskategorin som var mindre vanlig i den tidigare gruppen var den som består av dem som fått sjukersättning, sjukpension m.m. Hur många och vilka? 16–19-åringar utanför och 1994 N = 43 366 N = 16 985 Sjuk, pensionär etc. 20–24-åringar utanför och 1994 Sjuk, pensionär etc. Hur många och vilka? Bland 20–24-åringarna var andelen utanför fortfarande hög, både bland dem som var utanför , liksom bland dem som var utanför . I den senare årskullen har dock de flesta sysselsättning inom kärnarbetskraften . Denna andel ökade från 19–. Så gott som samtliga övriga alternativ är mindre vanliga i den senare gruppen, inklusive alternativet att vara utanför. Det är enbart andelen föräldralediga som är . Fler arbetade således bland de 20–24-åringarna som var utanför än bland dem som var utanför . Vi kan göra lite olika tolkningar av detta. Det kan dels vara fråga om en selek- tionseffekt, dels en konjunktureffekt och det kan naturligtvis röra sig om en kombination av dessa. Selektionen skulle i så fall bero på att det var betydligt färre som var utanför än 1994. Arbets- marknaden var bättre då och det var lättare att finna en sysselsätt- ning. Den lilla grupp som ändå befann sig utanför, under dessa förhållanden, var hårdare selekterad och skiljde sig troligen därmed redan initialt mer från de övriga än den grupp som befann sig utan- , då arbetsmarknaden var sämre och en dubbelt så stor grupp var utanför. Konjunktureffekten skulle vara att när vi följer upp den grupp som var utanför , befinner vi oss under en djup lågkonjunktur 1995 med hög arbetslöshet, särskilt bland unga, och då många av det skälet valde alternativa syssel- sättningar, som till exempel studier. Mitten av var även en period med en ovanligt aktiv arbetsmarknadspolitik för unga. De som var utanför följs upp 1999 då arbetsmarknaden återhämtat sig betydligt och de konjunkturberoende programmens omfattning redan minskats. Att vara utanför kan utgöra ett svårt avbräck i en ung människas utveckling. Flera av dem vi intervjuat pekar på att så börjar man krypa efter väggarna och undra vad man egentligen skall ta sig till, hur kunde det gå så här? skall vi komma ihåg att de siffror vi redovisat utgör uppskattningar och inte nödvändigtvis innebär att alla dessa ung- domar befunnit sig utanför . Det finns ett visst utrymme att pendla mellan olika sysselsättningar, bidrag osv. Det kan även vara så att en del befunnit sig på långresa en bit av året och därför haft ovanligt låga inkomster eller att de tagit ett sabbatsår Hur många och vilka? Det är dock inte så vanligt att man är ute och reser i taget, att man tar två sabbatsår eller att man lever på föräldrarna . Vi har därför även följt upp dem som varit utanför . 16–19-åringar utanför –1991, 1994–1995 och 1999–2000 med uppföljning senare Utanför 1990–1991, Utanför 1994–1995, Utanför 1999–2000, N = 8 050 N = 5 669 N = 6 047 Sjuk, pensionär etc. Hur många och vilka? 20–24-åringar utanför –1991, 1994–1995 och 1999–2000 med uppföljning senare Utanför 1990–1991, Utanför 1994–1995, Utanför 1999–2000, N = 6 723 N = 14 535 N = 15 900 Sjuk, pensionär etc. För det första kan vi upprepa att det är betydligt färre inom båda åldersgrupperna som befunnit sig i denna situation. Vi har redan tidigare kunnat konstatera att det är betydligt vanligare att vara utanför bland 20–24-åringarna än bland 16–19-åringarna. Vi kan nu även se att vägen ut ur utanförskapet tycks skilja sig stort mellan de som varit utanför ett respektive . Bland de som var utanför är det överlägset vanligaste alternativet att de är utanför även ett tredje år. Detta gäller både för 16–19-åringarna och för 20–24-åringarna. Andelarna som var utanför ett tredje år varierade mellan 57–bland dem som var utanför – 1991, 1994–1995 och 1999–2000. Skillnaderna mellan de utanför ett och är störst i den yngre gruppen men framtidsprognoserna är fortfarande sämst för de äldre. Bland dem som vi kunnat följa längst tid, de som var utanför –1991, är det av 20– 24-åringarna som var utanför även 2001, bland 16–19-åringarna var motsvarande andel . Av de yngre befann sig i kärnarbetskraften , med en inkomst överstigande tre basbelopp och av de äldre befann sig där. Den yngre gruppen tycks inte ha tagit sig in på arbetsmarknaden via studier, på samma sätt som de som enbart var utanför , utan fler tycks Hur många och vilka? ha tagit sig dit via tillfälliga anställningar och arbetsmarknads- utbildning. En annan stor skillnad som framförallt tonar fram i den yngre åldersgruppen, är att betydligt fler av dem som var utanför får sjukersättning eller förtidspension alternativt aktivitetsersättning. av dem utanför –av dem utanför –1995 får sådan ersättning, jämfört av dem som var utanför . Resultaten pekar på att vi genom att följa upp dem som var utanför funnit en grupp unga människor som levt utanför de kända sysselsättningsalternativen. Denna grupps sysselsättning har visserligen förändras så att fler och fler går till den reguljära arbetsmarknaden men det är nästan lika många som fortfarande befinner sig utanför. Vägen ut ur utanförskapet tycks för denna grupp oftare gå via tillfälliga arbeten och arbetsmarknadsutbildning än vad som är vanligt bland dem som enbart var utanför . Skillnaderna mellan de olika åldersgrupperna tycks inte vara lika betydande för denna mer marginaliserade grupp. 1.5.2Inga tydliga könsskillnader men vissa långsiktiga mönster Könsmönstren är inte särskilt tydliga i gruppen unga utanför men de finns. Det sammanlagda antalet unga utanför har varit förvån- ansvärt jämnt fördelat mellan unga kvinnor och män. Detta gäller både dem som var utanför liksom de som var utanför . Hur många och vilka? Sysselsättning 2001 bland 16–19-åringar utanför ett och 1990 uppdelat efter kön Utanför 1990, sysselsättning Utanför 1990–1991, N = 21 977 N = 21 369 N = 4 329 N = 3 721 Sjuk, pensionär etc. Sysselsättning 2001 bland 20–24-åringar utanför ett och 1990 uppdelat efter kön Utanför 1990–1991, N = 10 153 N = 3 487 N = 3 236 Sjuk, pensionär etc. Hur många och vilka? De skillnader som ändå finns tar än så för att utvecklas. Ju vi följer de ungas sysselsättning ju mer framträder ett mönster som vi känner igen från det övriga samhället. De unga kvinnorna blir mer och mer sysselsatta med sina barn och de studerar i större utsträckning än sina jämnåriga manliga kamrater. Detta gör att männen blir mer överrepresenterade bland dem som är utanför men även att föräldra- ledigheten byts mot arbete så att fler män än kvinnor är sysselsatta inom kärnarbetskraften efter . Dessa könsskillnader tycks inte påverkas av ålder, konjunktur eller om man varit utanför ett eller . 1.5.3Född i annat land De som är födda i ett annat land än har talet varit överrepresenterade bland de utanför i det material vi har tillgång till. Bland alla 16–19-åringar som var utanför var födda i ett annat land. Detta skall jämföras av alla 16–19-åringar. Bland 20–24-åringarna var av dem utanför födda i ett annat land medan det var av samtliga 20–24-åringar som var födda utomlands. Av de utrikes födda som var utanför hade av 16–19-åringarna kommit till landet för mindre än och av 20–24-åringarna. Bland dem som var utanför var överrepresentationen ännu större. Av de 16–19-åringar som var utanför och 1991 var utrikes födda och av dessa hade kortare vistelsetid än . Motsvarande andelar bland 20–24-åringarna visar att var utrikes födda och av dem hade mindre än i landet. Hur många och vilka? Sysselsättning 2001 bland 16–19-åringar utanför ett och 1990 uppdelat efter födelseland Utanför 1990, sysselsättning 2001 Utanför 1990–1991, sysselsättning 2001 N = 38 433 N = 4 933 N = 6 564 N = 1 486 N = 2 335 Sjuk, pensionär etc. Sysselsättning 2001 bland 20–24-åringar utanför ett och 1990 uppdelat efter födelseland Utanför 1990, sysselsättning 2001 Utanför 1990–1991, sysselsättning 2001 N = 14 132 N = 6 225 N = 4 589 N = 2 134 N = 4 488 N = 1 410 Sjuk, pensionär etc. Hur många och vilka? Situationen för dessa grupper har inte förbättrats . Andelarna utrikes födda bland befolkningen ökade så att av 16–19-åringarna och av 20–24-åringarna var utrikes födda. ökade andelarna utrikes födda bland dem utanför till av 16–19-åringarna och av 20–24-åringarna. Av dessa hade kortare vistelsetid än . Av de 16–19-åringar som var utanför var utrikes födda och av dessa hade en kortare vistelsetid än . Bland 20–24-åringarna var det som var utrikes födda och av dem som hade mindre än i landet. Det tycks även vara så att såväl de kortsiktiga som långsiktiga utsikterna är sämre för gruppen utrikes födda. Av samtliga 16–19- åringar som var utanför var utanför även 1991. Bland de utrikes födda var det som var utanför även påföljande år. Bland 20–24-åringarna är skillnaderna mindre: av samtliga som var utanför var så även 1991 och bland de utrikes födda var det som var utanför även 1991. Av dem som var utanför , 1990–1991 respektive 1994– 1995 sjönk andelarna utanför långsammare bland de utrikes födda och ännu långsammare bland dem med en kortare vistelsetid än . 1.6Skillnader mellan olika grupper I inledningen av detta kapitel redovisade vi tidsserier över hur antalet unga utanför varierat mellan 1990–2001. Ungefär hälften av dessa är kvinnor och hälften män. En oproportionerligt stor andel av gruppen utanför är födda utomlands och av dessa har en mycket stor andel bott i under mindre än vid tiden för utanförskapet. Vi har även kunnat visa att en relativt stor andel av dem som är utanför även är utanför påföljande år. Gruppen som är utanför har svårare att komma in på den reguljära arbets- marknaden eller att återgå till studier. Särskilt i den yngre gruppen återgår många av dem som varit utanför enbart till studier året därpå. Som högst är denna andel bland dem som var utanför 200011. Det är en stor skillnad mot dem i samma 11 Möjligen kan denna observation utgöra en del av förklaringen till att antalet 16–19-åringar som är utanför ökat och tidiga . Hur många och vilka? ålder som var utanför både 1999 och 2000, varav enbart återgick till studier året därpå. I denna grupp var det istället vanlig- ast att vara utanför ett tredje år. fanns det i , enligt våra beräkningar, samman- lagt ca 27 000 unga utanför som även var utanför året innan, då de var 16–24 år12. Av dessa personer som alltså har betydligt svårare att komma tillbaka in i samhället tillhörde ca 7 den yngre åldersgruppen, 15 var män, 11 000 () var födda utomlands och 7 000 av de utrikes födda kom till för mindre än . Enligt den senaste statistik- en vi har tillgång till och som gäller 1997–98 vet vi att gruppen utanför då i något större utsträckning än förväntat kom från – även då var grupperna utrikes födda kraftigt överrepresenterade liksom de som hade kortare utbildning än . Från vet vi även att ungdomarnas familjebakgrund spelar in och att eller närmare 9 000 av 31 000 ingick i hushåll som mottog socialbidrag . Andelen yngre i gruppen utanför halverades under 1990- talet. Andelen kvinnor höll sig kring hälften. Andelen utrikes födda har varit väldigt stor. måste vi komma ihåg att även om risken att hamna utanför är större för dem med invandrarbakgrund så är fortfarande de som är födda i antalsmässigt fler än de utrikesfödda. Cirka 21 000 av de utanför –01 var födda i medan 7 000 var utrikesfödda med kortare vistelsetid än . Våra statistiska analyser visar att en stor del av gruppen utanför har det gemensamt att de inte läst färd- igt och att denna nackdel samspelar med åldern så att problemen att ta sig in i samhället blir större ju äldre man är. Cirka 6 000 av sammanlagt 24 000 stycken 16–24-åringar som inte hade avslutat sin grundskoleutbildning var utanför –98. En viktig fråga för den fortsatta forskningen inom detta område blir att ta reda på i vilken utsträckning den ofärdiga utbildningen är ett tecken på andra problem som dessa ungdomar har eller om deras problem kan avhjälpas genom att de kompletterar sin grundutbildning. andelen som återgår till studier påföljande år antyder att denna grupps utanförskap består av mer tillfälliga studieavbrott. 12 Dessa beräkningar störs av att vi inte kunnat identifiera de som varit aktiva inom de Kommunala ungdomsprogrammen och får därför tas som ungefärliga uppskattningar. Andelarna som var utanför är dock relativt lika andelarna 1990, då vi ännu inte hade dagens Kommunala ungdomsprogram. Skillnaden är en procentenhet för 16–19-åringarna och för 20–24-åringarna. 2 Hälsorisker bland unga utanför Forskningen om konsekvenserna av arbetslöshet visar att förlusten av ett arbete för de flesta människor utgör en negativ händelse som kan påverka bland annat hälsan. Huvuddelen av denna forskning har rört vuxna människor och deras situation, men det finns även flera studier som pekar på att arbetslöshetens konsekvenser är negativa för just ungdomars hälsa (se t.ex. 1996). I detta kapitel undersöker vi vilka risker som de unga utanför har att hamna i slutenvård med olika former av diagnoser som indikerar ett sämre hälsotillstånd. Studier av arbetslöshet och hälsa vilar vanligtvis på olika teoretiska utgångspunkter. var det vanligt att man betonade arbetslöshetens skadliga inverkan på människor genom framför allt de ekonomiska konsekvenser som den medför.