sou · GRB3118d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Av tabellen framgår att 2001 var av de sökande i kate- gorin övriga samlingslokaler medan var medlemmar i och Parker. Av ansökningarna kom- mer sammanlagt från medlemmar i och Parker. från medlemmar i . från kategorin övriga samlingslokaler. Av de 421samlingslokalföreningar som sökte stöd för att handikappanpassa lokalerna har 163 fått stöd. Det är en andel på av de sökande. av de föreningar som har fått stöd är bygde- gårdar, är medlemmar i och Parker, är inte medlemmar i någon av riksorganisa- tionerna. Det totala belopp som har betalats ut i handikappstöd till de 163 föreningarna uppgår till . Det blir per projekt i genomsnitt. Kartläggning av allmänna samlingslokaler 6.3.5Beräknade kostnader för handikappanpassningen har med utgångspunkt från ett antal typfall försökt att bedöma vad det skulle kosta att undanröja enkelt avhjälpta hinder mot tillgänglighet och användbarhet i hela riket. Ett av typfallen där man har hämtat kostnadsuppgifter gäller i stadsdelen i . Aulan är och används som samlingslokal. Den ligger på andra våningen i en byggnad . Det finns inte hiss. Sätta upp kontrastmarkeringa på dörrar/dörrkarmar Sätta upp kontrastmarkeringar på strömbrytare Utbyte av bef. skyltar (per våningsplan) Komplettera skyltar (per våningsplan) Trösklar tas bort eller byts mot luftfyllt gummi Trösklar tas bort eller byts mot luftfyllt gummi Sänka vissa klädkrokar till max över golv Förlänga ledstänger efter trappa Göra kontrastmarkeringar på trappsteg Göra våningsmarkering på vilplan Handikapptoalett + vanlig toalett (extra) Skylt jämte dörr sättas upp Draghandtag insida dörr installeras Handfat flyttas från vägg Tröskel tas bort eller i luftfyllt gummi Toalettstol göras åtkomlig på båda sidor Toalettpapper vara åtkomligt på båda sidor Sätta in klädkrokar på max ö.g. Den totala kostnaden för att undanröja enkelt avhjälpta hinder blev i detta typfall . Kostnaderna inkluderar materialpris, arbetskostnad och eventuellt underleverantörspris. Till detta till- kommer byggherrekostnader och moms. Kartläggning av allmänna samlingslokaler SOU 2003:118 Enligt Samlingslokaldelegationens handläggare verkar dock dessa kostnader vara beräknade i underkant. När det gäller handikapp- toalett varierar kostnaderna stort beroende på vilka byggnads- åtgärder som är nödvändiga. Många samlingslokaler är äldre och små vilket gör att det oftast inte finns någon lämplig invändig lös- ning. Ofta behöver man göra en tillbyggnad. Därmed blir det fråga om helt andra kostnader. Samlingslokaldelegationens handläggare uppskattar att om det kvarvarande behovet av handikappanpassning av toaletter ser ut på ungefär samma sätt som för dem som har sökt bidrag är den genomsnittliga kostnaden 80–. Även när det gäller entréramp är förutsättningarna olika mellan lokalerna. Det kan finnas behov av en speciell utformning beroende på t.ex. höjdskillnader. Vid en stor höjdskillnad behövs extra vilplan. Händiga personer i föreningen kan i vissa fall själva göra mycket av arbetet och därmed hålla nere kostnaden. Samlingslokal- delegationens handläggare uppskattar den genomsnittliga kostna- den till mellan 15–. Även när det gäller hörslinga råder olika förutsättningar. I vissa fall har man kanske redan en bra ljudanläggning i lokalen. Då behö- ver man i princip endast installera själva slingan. I andra fall saknas den kringutrustning som behövs för att få en väl fungerande anläggning. Samlingslokaldelegationens handläggare uppskattar att den genomsnittliga kostnaden för en hörslinga är ca. Föreningarna söker även bidrag för justering av trösklar och dörrbredder, dörrautomatik, handikapparkeringsplats, hiss eller lyftplatta, allergisanering, övrig anpassning för hörsel eller synsvaga m.m. En översiktlig beräkning visar att kostnaden för att handikapp- 2 400 samlingslokalföreningar som är medlemmar i någon av de tre riksorganisationerna samt den bedömning om återstående behov av handikappanpassning som har gjorts i avsnitt 6.2.2. Den genom- snittliga kostnaden per objekt bygger på den uppskattning som Samlingslokaldelegationens handläggare har gjort. Handikapptoalett (336 föreningar á ) = Entréramp (384 föreningar á ) = Hörslinga (960 föreningar á ) = . Kartläggning av allmänna samlingslokaler Om samtliga av dessa föreningar skulle ansöka om och beviljas stöd och kostnaden fördelas uppgår kostnaden . Detta belopp skall jämföras med den genomsnittliga kostnaden för stödet på som har utgått –2002 . Av denna kostnad utgör för övrigt en tredjedel bidrag till föreningar som inte är medlemmar i någon av de tre riksorganisationerna. 6.4Samnyttjande av allmänna samlingslokaler konstaterade i sin kartläggning 1992 att samlings- lokalerna, särskilt på landsbygden, tycks minska behovet av kom- munal service för barn- och ungdomsverksamhet, äldrevård m.m. I en bilaga till samlingslokalutredning (SOU 1994:32) redo- visades en exempelsamling om samnyttjande i allmänna samlings- lokaler. Där hänvisas till en utredning om samnyttjande av allmänna samlingslokaler i glesbygd som , (Samlingslokal- organisationernas samarbetskommitté ) gjorde 1987. framhöll att samnyttjande är särskilt viktigt på lands- bygden och i glesbygden. Post, distriktssköterska, läkarmottagning och annan service kan behållas genom att placeras i bygdegården eller Folkets Hus. Dessa lokaler kan i sin tur leva vidare på små orter och i glest befolkade trakter genom att bli en allmän samlingspunkt för bygden. menade att servicenivån kan höjas för glesbygdens folk, som resurserna utnyttjas bättre, genom att vissa verk- samheter lokaliseras till en samlingslokal, som av tradition inte brukar inrymmas där. För landets kommuner kan detta innebära stora möjligheter till samordning och effektivisering, vilket är betydelsefullt med tanke på de ständigt ökade fastighetskostna- derna. Enligt kan verksamheterna vara av olika slag. Det kan vara service som administreras av primär- eller landstingskom- munen, en statlig myndighet eller olika organisationer. Även behov av kommersiellt riktad service kan tänkas bli tillgodosett genom samnyttjande. Men enligt kunde vissa av idéerna även användas på större orter. Det gäller särskilt samverkan mellan Kartläggning av allmänna samlingslokaler SOU 2003:118 förskola, skola, biblioteksfilial och föreningsägda allmänna samlingslokaler. Utredarna skisserade en modellgård som bör ha en välkomnande entré med sittplatser och informationstavla för allmänheten med skylthänvisningar för byggnaden och bygden. Gården bör ha en stor samlingssal på 100–150m2. Här skall före- drag, sammanträden, teater och dans kunna ordnas. Man skall kunna ha motionsgymnastik och förskolans lekverksamhet. Verk- samheten kräver förvaringsutrymmen för stolar. Akustiska frågor, liksom material och installationer, bör uppmärksammas. Salen bör kunna göras delbar med en vikvägg. Ett annat utrymme är en mindre samlingssal på 30–60m2. Där skall det kunna vara sammanträden och studiecirklar. Den kan vara lekrum för förskolan och tjäna som matsal åt förskolan eller pensionärsverksamheten. Den kan också hyras ut till olika fester. Ytterligare en lokal kan finnas som förutom för möten och studie- cirklar kan användas för pensionärernas dagcentral med terapi och gymnastik. Hobbygrupper kan ha vävstuga eller slöjdsal. Bibliotek kan finnas i form av ett bokskåp. I skisserades även en form av bykontor, eller servicecentrum, som kunde lokaliseras till gården. Skissen har stora likheter med de tankar om medborgarkontor som senare utvecklades. På bykontoret skulle rådgivning, bygglovs- ärenden och sociala ärenden kunna expedieras. Det skulle även kunna fungera som hemtjänstexpedition. Där skulle även vissa statliga uppgifter såsom passhantering, jaktlicenser och deklara- tioner kunna hanteras. Kontoret skulle även kunna vara IT-café. Där skulle även kunna förmedlas allmän service, rådgivning, tids- beställning, biljetter etc. Det skulle också kunna vara turistbyrå och ombesörja stugförmedling. Det skulle även kunna användas som postkontor med in- och utlämning av gods, apoteks- och system- varor. fann i sin kartläggning 1992 att en tredjedel (266) av de undersökta samlingslokalerna hade någon form av samnyttjande. Uppföljningen 2002 visar att andelen i stort sett är oförändrad. Av 786 samlingslokaler hade 261 () någon form av samnyttjande. Kartläggning av allmänna samlingslokaler Tabell 13 visar en jämförelse när olika verksamheter förekommer i samlingslokalerna mest frekvent. Antal samlingslokaler med samnyttjande Bibliotek, eftermiddag och kvällar Primärvård och post förekommer endast i ett fåtal samlingslokaler. Källa: och samlingslokalenkäten. Tabellen visar att förekomsten av skolverksamhet har ökat . Däremot har fritidsverksamhet och biblio- teksverksamhet minskat . visar att i av samlingslokalerna förekommer det både skolverksamhet och fritidsverksamhet. I av lokalerna finns både barnomsorg och fritidsverksamhet. av de samlingslokaler som har någon form av samnyttjande finns i stadsmiljö. Ungefär hälften finns i tätortsmiljö medan en tredjedel finns i landsbygdsmiljö. Av tabell 14 framgår den procentuella förekomsten av olika verksamheter. Procentuell förekomst av samnyttjande i allmänna samlingslokaler Tabell visar att skolverksamhet är mindre förekommande i bygde- gårdarna i jämförelse med Folkets Hus och Våra Gårdar där skolan har verksamhet i nära hälften av de lokaler som har någon form av samnyttjande. Även ifråga om biblioteksverksamhet är färre bygdegårdar representerade. Ungefär en tredjedel av de bygde- Kartläggning av allmänna samlingslokaler SOU 2003:118 gårdar som har samnyttjande har barnomsorgsverksamhet. av Våra Gårdars lokaler har någon form av fritidsverk- samhet. Enligt en sammanställning som har gjort utifrån bygdegårdsföreningarnas redovisning i årsrapporterna hade totalt 309, dvs. mellan 25–, av medlemsföre- ningarna någon form av samnyttjande. De tio vanligaste verksam- heterna var följande: Barnomsorg, (dagis eller öppen förskola Skola, (skolsal, gymnastiksal, skolmatsal, och/eller aula Bibliotek, (filialbibliotek) Turism (turistbyrå, övernattningsrum) Hemtjänst (samling) Kontor (uthyrning) 6.4.4Exempel på samnyttjande i tio kommuner I samband med den rundresa som utredningens sekreterare gjorde i tio av de tolv kommuner som valts ut för djupstudier, tillfrågades ansvariga förvaltningschefer i vilken utsträckning det förekommer samnyttjande mellan kommunala verksamheter, t.ex. barnom- sorgen, och allmänna samlingslokaler. Frågan ställdes också var i kommunen samnyttjandet är vanligast, samt vilka kommunala verksamheter som samnyttjar samlingslokalerna. Samtliga kommuner angav att det förekommer någon form av samnyttjande mellan kommunala verksamheter och allmänna samlingslokaler. Omfattningen är dock i samtliga kommuner. Det förekommer främst i någon eller några av Kartläggning av allmänna samlingslokaler Men i några fall förekommer samnyttjande även i mindre samhällen. Den kommunala verksamhet där det förekommer mest samnyttjande med samlingslokalerna är fritidsverksamheten. Det förekommer i åtta av de tio kommunerna. Därefter är barnomsorg och skola vanligast förekommande i sex respektive fem av kommu- nerna. I fyra av kommuner har hyrt lokaler i en allmän samlingslokal. När det gäller fritidsverksamheten driver exempelvis kommunen ett treårigt projekt med i Hus som eventuellt kommer att permanentas. Dessutom har kommunen en stående bokning av en sammanträdeslokal i där kommunstyrelsen ibland har sina sammanträden. Det finns en teatersalong i Folkets Hus som tar nära 500 personer som kommunen brukar hyra vid större sammandragningar med personalen. I hyr kommunen in sig i . I , en av kommunens tätorter, fungerar skolans matsal och aula som Folkets Hus. I hyr ett kommunalt dagis in sig i fotbollsföreningens klubbstuga i där det är brist på lokaler. I fanns det tidigare en öppen förskola i . I hyr barn- omsorgen lokaler i i byn . I Husbonliden finns ett kooperativ dagis i en f.d. skola som byföreningen också driver som bystuga. I har samlokaliserat sin verksamhet med samlingslokalen i några av de mindre tätorterna. I har kommunen försökt att avveckla en biblioteksfilial i vilket stötte på motstånd från de boende. drivs av som håller öppet . På andra håll i kommunen används biblioteken som ständig möteslokal av bl.a. föräldraföreningar, som har en egen egen nyckel så att personalen inte behöver vara närvarande. Studieförbunden har ofta vissa studiecirklar knutna till biblioteken. I fanns också ett exempel i bostadsområdet där är medlem i en samhällsförening som stöds av det kommunala bostadsbolaget. Från kommunens sida har man ett intresse av att det finns aktiviteter i centrum för att hindra skade- görelse. Man har också ett intresse av att samlings- lokaler används så mycket som möjligt för olika syften. förlägger sina barnprogram där liksom teaterföreställningar. Kartläggning av allmänna samlingslokaler anslutning till finns Vallås Cafe som drivs av en entre- prenör med invandrarbakgrund. Kommunerna hade svårigheter att närmare precisera hur mycket man betalar i hyra eller ersättning när man hyr in sig i samlings- lokalerna. I får kommunen ersättning från Ungdoms- styrelsen och EU för sin Ungdomens Hus-satsning. För kommu- nens del rör det sig om en kostnad på ca för . Men det uppvägs till viss del av att verksam- heten har ersatt en tidigare föreningsgård som fanns i källaren på . I delar skolan i och Folkets Hus på kostnaden på för aulan och matsalen. I betalar kommunen /mån till Österlenhem för den fritidsverksamhet som finns i . I subventionerar kommunen Folkets Hus för att de ska hålla en rimlig taxa så att föreningslivet överhuvudtaget kan nyttja lokalerna. Man betalar också en fast hyra för Tumbascenen. I tillämpas 0-taxa. 6.4.5Exempel på sambruk av lokaler mellan skolan och föreningslivet Samtliga tio kommuner upplåter skolans lokaler för förenings- verksamhet. I tre av kommunerna är det möjligt för föreningar att använda skolans lokaler även under skoltid. Övriga kommuner anger att lokalerna upplåts endast efter skoltid. Nästan samtliga kommuner anger att omfattningen av de vanliga skollokalerna är liten. Däremot är uthyrningen av gymnastiksalar och idrottshallar stor i sju av kommunerna. De flesta kommunerna anger att alla typer av skollokaler kan utnyttjas, möjligen med undantag för data- och musiksalar. Skälet är att man är rädd för svinn av t.ex. mikrofoner och annan utrust- ning som står framme. Däremot hyrs alla slöjdsalar och hem- kunskapssalar ut för hobby- och matlagningskurser . I kommun kan pensionärsföreningar nyttja skolans lokaler från morgon till kväll. kommun har begränsningar för användningen av skolans lokaler . Men om det är någon förening som vill ordna en verksamhet i en skola är det inget problem med lokaler. Men det förekommer inte särskilt många möten . Dessutom upplåter frikyrkorna sina lokaler gratis till pensionärer . Kartläggning av allmänna samlingslokaler I måste det finnas godkända ledare för att en förening skall få använda skolan för t.ex. en studiecirkel i slöjd eller matlag- ning eller liknande. Men om det skulle krävas t.ex. en ljudanlägg- ning för en konferens försöker fritidskontoret att hjälpa till. Om en förening har behov av en sporthall , eller behöver specialutrustning för en viss sport, skall de ta kontakt med ansvarig idrottslärare. Fritidskontoret kan inte själva besluta om uthyrningen av dessa lokaler utan det krävs en dialog med den verksamhetsansvarige. Kommunen tillhandahåller dock inte specialutrustning för olika sporter, utan det får föreningarna själva skaffa. I , , , och har före- ningarna tillgång till skolans lokaler efter skoltid. upp- låter gymnastiksalar utan begränsningar. Föreningarna kommer också in i skolans fritidslokaler samt i viss mån i aulan och samlingssalen. Man hyr också ut skolans lokaler till lägerskolor och vinterlov. Däremot kommer föreningarna inte in i hälften av skolsalarna. I finns det totalt 35 skolor. Uthyrningen omfattar både sporthallar, matsalar och aular. Utöver idrottslokalerna är uthyrningen av liten omfattning för övriga skollokaler. Det före- kommer kanske fem uthyrningar på gymnasiet t.ex. av slöjdsalen eller aulan. Föreningarna hyr sällan klassrum. använde studieförbunden klassrummen i viss omfattning, men de har ofta skaffat egna lokaler. Inte heller kommun upplåter lokaler i skolan till före- ningarna under skoltid. Kommunen har inte planerat in några särskilda föreningslokaler i skolan. Men föreningar kan använda skolan på kvällstid för exempelvis fester. Man kan också använda lokaler för t.ex. textilslöjd, men då måste det finnas kompetenta ledare för verksamheten. Det är dock främst idrottslokalerna som hyrs ut i . I finns det en skola i varje kommundel där lokaler hyrs ut till föreningarna. av klassrummen hyrs ut till före- ningarna. Omfattningen är dock inte särskilt stor, av den möjliga uthyrningstiden. Matsalarna hyrs ut till föreningar som finns i närområdet. Däremot används sport- hallarna lika mycket av föreningarna som av skolan. De hyrs ut vilket motsvarar 80 procentig uthyrning. De används inte bara för sport utan för alla typer av evenemang. Kartläggning av allmänna samlingslokaler 6.4.6Exempel på modeller för hyressättningen av skollokaler kommun övertog en skolfastighet från som har en utmärkt samlingslokal som tidigare användes ca 5 tillfällen , i huvudsak till skolavslut- ningar och centrala prov. När kommunen undersökte vilka begränsningar som fanns för uthyrningen av lokalen, fann man att den tidigare förvaltningen hade haft inställningen att uthyrningen ställde till problem och var till besvär. Efter kommunens över- tagande hade man 116 dagars uthyrning och året . När det gäller uthyrningen av skollokaler generellt bedömde fritidschefen i att det köp-säljsystem som tillämpas har inneburit att varje förvaltning har blivit mer kostnadsmedveten i och med att man själva ansvarar för sina kostnader. Men i takt med att teknikutvecklingen har ökat har emellertid viljan från skolför- valtningen att hyra ut lokaler minskat. För skolan har musiksalar och datasalar inneburit betydande investeringar. Eftersom före- ningarna som regel inte kan betala full kostnad, kan förvaltningen inte ta ut full kostnadsteckning. Därför tillåter inte skolan att före- ningarna använder lokalerna i den omfattning som föreningarna kanske vill. Förvaltningen är tveksam till att upplåta dyr och känslig utrustning till utomstående. Hans bedömning är därför att hushållningen med låtsaspengar har försvårat uthyrningen till föreningarna. betalar bidrag till föreningarna som ibland är resultat av förhandlingar där man kvittar olika saker mot varandra. En förening kan göra vissa tjänster åt kommunen, t.ex. städning, för att få billigare hyra. i har hittat en form av fördelningsnyckel för att ersätta skolan när den upplåter lokaler till föreningar. Till en skola betalar fritidsför- valtningen för städning och ökat slitage av gymnastiksalen. betalar också en fast hyra oavsett om gymnastiksalen är uthyrd. I får skolan behålla hälften av intäkterna för uthyrningen av idrottshallarna. skötte uthyrningen av skollokalerna. Men det fungerade inte särskilt väl på grund av dubbelbokningar m.m. hyr skolorna själva ut aulan, matsalen och klassrummen, vilket fungerar bra eftersom skolan också svarar för tillsynslärare, vaktmästare, städning m.m. Kommunfullmäktige har också delegerat beslutanderätten om taxesättningen till respek- Kartläggning av allmänna samlingslokaler Men nämnderna måste följa den fastlagda sub- ventionspolicyn som gäller för det inhemska föreningslivet. Även i har fullmäktige beslutat att inte hyra ut skolans lokaler, utom för vissa ändamål. Däremot upplåter kommunen gymnastiksalarna i skolan. Liksom i sköter skolan uthyrningen De får behålla intäkterna för uthyrningen av gymnastiksalarna och använda det för eget bruk i skolan. För övriga lokaler ska det vara ett studieförbund med en ansvarig ledare som hyr lokalen. Det kan vara fråga om hemkunskapssalar för matlagningskurser m.m. För övrigt är det inte är särskilt attraktivt att hyra skollokaler . 6.4.7Framtida utveckling av sambruket Fyra kommuner bedömer att omfattningen av sambruket i skolan är oförändrat med en tendens till minskning, medan fyra bedömer att det är oförändrat. Två förortskommuner, och , bedömer dock att sambruket mellan skolan och före- ningslivet har ökat något och kommer att utvecklas ytterligare. I är bedömningen att sambruket i skolan har ökat efter en viss minskning . behövde skolan alla lokaler, men med minskade elevkullar kan lokalerna nu användas även till annat. I finns projektet mitt i byn i kommundelen . Det är en öppen mötesplats för ungdomar och föräldrar där det erbjuds olika aktiviteter såsom läxläsning, filmvisning, tillgång till datorer, musikstudio och mediatek efter skoltid. Dessa aktiviteter erbjuds i samarbete med skolan, olika studieförbund, föreningsrådet samt fritidsgården Pulsen som är lokaliserad i skolan. I kommun har man börjat tänka på ett annat sätt när man planerar nya anläggningar. Kommunerna tvingas av ekono- miska skäl att hitta nya lösningar. Man försöker därför hitta nya kombinationer inom barnomsorg, pensionärsverksamhet och före- ningsliv för att kunna nyttja lokalerna effektivt. I exempelvis vill föreningar ofta ha egna klubbhus. Då försöker kommunen planera så att även barnomsorgen och äldreomsorgen kan använda lokalerna. I finns exempelvis en skola med matsal och aula. Kommunen bygger nu till den med ytterligare en mindre matsal Kartläggning av allmänna samlingslokaler som föreningslivet t.ex. pensionärsföreningarna, kan använda dag- tid. Den skall även kunna användas av . skall den kunna användas av olika föreningar. Även i övriga skolor finns det lokaler för vissa speciella ändamål, som också kan användas av andra. Det finns ett gymnasium med ca 1 500 elever, där det finns många lokaler som står oanvända av olika skäl. Kommunen har därför börjat med att öppna tre skolor på kvällstid för att medborgarna ska kunna nyttja de lokaler som ändå finns där t.ex. samlingssalar eller datasalar. Enligt de flesta kommunerna finns det vissa problem vid sam- bruk av lokaler mellan föreningarna och skolan. Det kan g älla städning, låsning m.m. som brukar anföras som skäl till att inte upplåta lokalerna. Men enligt kultur- och fritidschefen i är det främst fråga om vilken attityd man har. fanns det ett liknande motstånd när föreningarna önskade hyra skolans gymnastiksalar. är detta inget problem. I finns det 15 gymnastiksalar och en idrottshall som kommunen hyr ut till föreningslivet. Föreningarna har som regel egna nycklar. De incidenter som har förekommit är lätt räknade. Enligt hans upp- fattning är det en tidsfråga innan samma synsätt gäller för övriga delar av skolans lokaler. IV De allmänna samlingslokalernas betydelse för närsamhället En av utredarens huvuduppgifter är att undersöka och analysera vilken betydelse de allmänna samlingslokalerna och stödet för dessa lokaler har för närsamhället, särskilt när det gäller invånarnas deltagande i samhällslivet och i de politiska processerna. Förhål- landena i såväl tätorter som gles- och landsbygd skall belysas. Häri ingår att utredaren skall undersöka vilken betydelse samlings- lokalerna har för invånarnas utövande av de grundlagsfästa mötes-, yttrande- och föreningsfriheterna. I denna huvuduppgift ingår också att undersöka om lokalernas betydelse för närsamhället har förändrats under . I uppdraget ligger dessutom att utredaren skall undersöka vilken betydelse de allmänna samlingslokalerna har för den lokala demokratin. Vilken betydelse har lokalerna för det civila samhället och invånarnas deltagande i de politiska processerna? Vilken roll spelar samlingslokalerna när det gäller att möjliggöra möten mellan individer med olika etnisk och kulturell bakgrund? Vad har det ökade utbudet av kommersiella verksamheter, t.ex. olika nöjes- och kulturaktiviteter, inneburit i sammanhanget?