sou · GRB3108d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Ett synsätt som är besläktat med det postkoloniala är det som brukar benämnas identitetspolitik. Det har sina grunder i det post- moderna tänkandet. Identitetspolitiken är den inriktning som kanske haft störst betydelse för olika minoritetsgrupper. Identitetspolitikerna hävdar att kategorierna klass, kön, ras, etnicitet och sexualitet måste syn- liggöras. Varje särart har sina specifika behov som i olika samman- hang måste beaktas och också få sin tillfredsställelse, således ett betonande av skillnader. De olika särarternas behov sätts i fokus och relateras till det som man uppfattar är nämligen den västerländske, vite, heterosexuella medelklassmannen. Detta hävd- ande av särartsintressen är oftast till fördel för gruppen och dess medlemmar, men människor kan också känna sig tvingade in i ett sammanhang och att anta en viss identitet. Genom omgivningens agerande föses man in i ett etniskt- eller annat gruppsammanhang som man själv inte valt.47 Man betraktas 46Bhabha, 1999. 47Se exempelvis Lithman, 1981. kanske av andra som tillhörande en viss etnisk grupp och tilldelas i och med detta vissa karakteristika, oberoende av om man själv vill kännas vid dessa eller ej. Detta, menar vi, blir tydligt i bl.a. olika policydokument. Det finns de som kritiserar detta tänkande och hävdar att det finns klara essentialistiska inslag, dvs. olika grupper beskrivs av sig själva som bestående av personer med samma utgångspunkter och samma eller likartade behov.48 Detta kan dock vara en nödvändighet för att kunna få ett kollektivt erkännande för sin identitet. Risken är att man blir fixerad i en kategori som man inte helt känner sig hemma i. Man skulle kunna betrakta denna essentialism som en strategisk sådan som hävdas i ett speciellt politiskt syfte.49 Om man vill vara kritisk kan man hävda att identitetspolitikerna ser samhället som en marknadsplats bestående av olika identitets- baserade intressegrupper som sinsemellan tävlar om makten. De ser skillnader som något som skall erkännas snarare än förstås.50 En annan tolkning av de identitetspolitiska strävandena är att de ger upphov till en maktkamp, en strid om vilken grupp eller kultur som skall dominera och vilka som skall bestämma över de samhälleliga strukturerna och de språkliga begrepp som används.51 Här finns någon vilja till konsensus. I den svenska diskursen är mångkulturell starkt förknippat med konsensus och integration52. Begreppet integration är kanske det begrepp som är absolut svårast att kunna förstå av de begrepp vi diskuterar i denna rapport. Begreppet har fått en mer allmän sprid- ning under de senaste sju, åtta åren i och används nu flitigt på olika sätt och i olika sammanhang. Att det används av så många personer i så olika sammanhang och med så olika innebörder bidrar naturligtvis till denna förvirring och svårhanterbarhet. Förutom vardagsanvändningen används begreppet dels som ett policy- begrepp i olika politiska dokument dels förekommer det som ett 48Denna kritik har framförts av bl.a. Gilroy och enligt , , 1999. 49Spivak, 1993. 50Nussbaum, 1997. 51Nussbaum, 1997. 52Som nämnts tidigare används begreppet mångfald i regeringens policytexter istället för mångkulturell. Detta begrepp används dock i många andra sammanhang. mer renodlat teoretiskt begrepp. I detta sammanhang lägger också olika forskare olika innebörd i begreppet. Ett sätt att beskriva integration kan vara att beskriva det som en process enligt vilken invandrare uppnår en partiell eller fullständig jämlikhet med infödda individer i termer av deltagande i olika typer av sociala rela- tioner som arbetsliv, boendeförhållanden och politiken.53 Integration handlar då om att ha tillgång till utbildning, arbete, bostad etc. Man kan se att integrationen i denna betydelse har minst två sidor. Dels kan man beskriva integrationen som en dia- logisk förändringsprocess, varigenom en persons deltagande i olika sociala relationer utvecklas och utvidgas, dels kan man beskriva integrationen som något som har med resursfördelningsaspekter att göra. Integrationen har således, i denna betydelse, med sociala relationer och deltagande i samhällslivet att göra. Genom en integration kan man bli en del av det samhällsområde där resurs- erna, i form av exempelvis bostad, arbete, utbildning och hälsovård, fördelas.54 Ett annorlunda sätt att definiera integrationen har Bel . Integration består av ömsesidiga förändringsprocesser genom vilka individer eller grupper med skild kulturell, språklig, religiös eller etnisk bakgrund möter och bildar nya helheter. Ett integrerat samhälle inne- bär att dess medlemmar bygger upp gemensamma värden bortom skill- naderna, i första hand förmedlade genom skolan.55 I denna definition blir de gemensamma värderingarna viktiga. Flera forskare betonar precis som Bel de gemensamma värdering- arnas betydelse i ett integrerat samhälle.56 Man kan också mena att det kan vara viktigt att ha gemensamma värderingar inom vissa områden, medan olikheterna måste få spelutrymme inom andra.57 Men det finns också uppfattningar om att det är omöjligt att nå denna form av konsensus.58 Vilken ställning man tar här beror till stor del på vilken teoretisk utgångspunkt man har. 53Diaz, 1996 s.74. 54Diaz, 1996. 55Bel , 1997, s. 22. 56Se exempelvis , 1997. Habermas har denna inställning (1997). 58Se exempelvis Bhabha, 1999. Integration kan ses både som en process och som ett tillstånd. I det senare fallet får integrationen ett mer normativt innehåll. Man kan också beskriva integrationen på olika nivåer.59 Det är fram- förallt två nivåer som brukar tas upp. Den första, makronivån, rör integrationen på en samhällsnivå. På denna nivå kan integrationen uppfattas som en mekanism för samhällelig sammanhållning och man kan förklara integrationen som en brist på konflikt som beror av att resursfördelningen ej ifrågasätts. Det handlar om möjlig- heterna att på lika villkor få tillgång till samhällets samlade resurser. Det kan gälla arbete, bostad, hälso- och sjukvård etc. Man skulle kunna säga att det handlar om de livschanser man har. Det är frågor som man som enskild person har svårt att påverka, då beslut fattas av politiker, ekonomer och administra- törer. Detta låter sig inte i så hög grad påverkas av den enskildes motivation eller insatser. Flera forskare menar att det endast är relevant att tala om integration på denna nivå. En individ kan inte betraktas som integrerad då man ser integration som en system- egenskap. Däremot kan ett samhälle vara mer eller mindre integre- rat.60 Den andra nivån, mikronivån, handlar om individen eller grupp- en. En integration på den nivån innebär en för den enskilde, i detta sammanhang invandraren, personlig, partiell eller fullständig jäm- likhet med infödda personer. dels av faktorer som handlar om omgivningen och huruvida den kan erbjuda möjligheter till integration eller resa barriärer som hindrar integration, dels av faktorer som rör individen och hans egen motivation till integration, hans personliga resurser att klara en integration samt nivån på de kostnader han kan tänkas betala för att upp- nå en integration.61 En uppdelning av integration på detta sätt i olika nivåer måste ses som en teoretisk konstruktion och i och med detta får olika former av integration i viss mån karaktären av idealtyper. En uppdelning av begreppet menar vi är nödvändig för att få en förståelse för de olika processer som är verksamma här. Integration är inget endimension- ellt begrepp som kan förstås utifrån en enda definition. 59Diaz, 1996. 60Westin, 1997. 61Diaz, 1996. Internationellt sett har man haft en speciell utbild- ningspolicy för att möta utmaningarna i de etniskt mångkulturella samhällena. Denna policy har utvecklats och förändrats . I , och kan man tydligt se hur policyn genomgått olika stadier; assimileringsfasen, integrationsfasen, den multikulturella fasen och den antirasistiska. Vi ska kort presentera denna utveckling i ett försök att belysa de utmaningar utbildningssystemet möter i mångkulturella samhällen. har inte på samma sätt genomgått en sådan utveckling utan det är främst man i läroplaner och liknande kan finna en diskussion om hur man inom utbildning bör relatera sig till det mångkulturella samhället. I denna beskrivning väljer vi att som exempel beskriva utvecklingen framförallt i . Diskussionen om villkoren i de mångfaldiga samhällena i dessa länder bygger på det kollektiva minnet av de etniska minoritets- gruppernas kamp för att uppnå social och kulturell jämlikhet och rättvisa. En viktig arena i denna kamp var och är utbildningen. Här tydliggörs problemen på ett unikt sätt. En orsak till detta är att utbildning är en företeelse som på något sätt berör i stort sett alla individer i ett samhälle. dominerade den assimilatoriska utbildnings- politiken i Storbritannien.62 Den fanns dock en massiv kritik som kom både från forskarsamhället och från olika utbildningsinstitu- tioner. Även föräldrarna till barn från olika minoritetsgrupper för- höll sig kritiska. Kritiken tog sig olika uttryck.63 Ett exempel var att svarta64 föräldrar var kritiska mot tanken att barn som bodde i segregerade områdena skulle bussas till skolor där det inte fanns så många invandrarbarn för att främja de svarta barnens utveckling och integration i det brittiska samhället. Många av de metoder och åtgärder som genomfördes i assimilationens namn upplevdes också av olika minoritetsgrupper som ineffektiva och dessutom intoler- 62Man brukar tala om assimilation när det råder en kulturell likhet mellan immigranter och majoritetsbefolkningen. Ordet betyder sammansmältning eller införlivande. 63Lewis, 1998. 64I kallar personer som invandrat sig själva för svarta. Det är således en kollektiv benämning som har sitt ursprung i gruppen själv. Se vidare exempelvis , 1999. anta mot deras kulturer. Kritiken ledde fram till en ny policy med integration som grund. Denna policys grundläggan- de utgångspunkt och mål kan beskrivas på följande sätt. The aims of integration were the same as those of assimilation. Both approaches were premised on the belief that with the exception of the areas of black settlement, the U.K. was a homogeneous society that black children and their parents must be absorbed into the homo- geneous society, and this must be done with as disruption to the host society as possible. What had changed was the idea about how these objectives could be achieved. The starting point was under- standing and knowledge about how these cultures was required.65 Detta sätta att tänka ledde bl.a. till utveckling av kurser och utbild- ningar för att höja lärarnas medvetenhet om andra kulturer (cultur- al awareness courses). Det handlade inte om erkännande utan mer om en acceptans av vad som är annorlunda och främmande i mino- ritetskulturer. Acceptansen var möjlig så länge de andra kulturerna inte upplevdes som hotfulla av det dominerande samhället. Kärnan i den brittiska integrationspolitiken skulle kunna beskrivas på följande sätt. At its core, then the integrationist model still had a commitment to promoting social and cultural stability in a framework in which black is equated with problem and British is equated with white and /UK is equated with homogeneity.66 Integrationspolitiken var influerad av en liberaldemokratisk ideolo- gi. Ovanstående sätt att beskriva den speglar en kritisk syn på integrationen i utbildningskontexten. Det är ett annorlunda sätt att se på och förhålla sig till integration än vad som beskrivits under . Detta avsnitt utgick främst från svenska forskares syn på integration. Utgår man från brittiska förhållanden skulle man dock kunna säga att om assimilations- politiken varit öppet etnocentrisk så blev etnocentrismen under integrationspolitiken snarare en dold aspekt.67 65Lewis, 1998, s. 110. 66Lewis, 1998, s. 111. 67May, 1994. Integrationspolitiken blev inte så långvarig inom det brittiska utbildningsområdet. Den ersattes av den mångkultur- ella utbildningen. Den kom i att bli något av en universallösning till minoritetsgruppernas problem inom utbild- ningens område. Olika utredningar förespråkade en mångkulturell utbildning för alla.68 Man kan se den mångkulturella utbildningen som både en riktning inom utbildningen och som en tvärveten- skaplig forskningsinriktning. Den mångkulturella utbildningen har många likheter med integrationsinriktningen. Det är svårt att hitta en enhetlig definition av mångkulturell utbildning men en enkel definition är ... education, usually formal in which two or more cultures are invol- ved.69 Det brukar dock finnas vissa grundantaganden i de flesta defini- tioner. För det första bygger den mångkulturella utbildningen på idéer om frihet, rättvisa, jämlikhet och mänsklig värdighet. Den mångkulturella utbildningen förknippas med demokrati och sträv- an efter jämlikhet. För det andra har den som mål att underlätta en mångsidig förståelse hos de studerande för att förbättra deras utbildningssituation. Genom utbildningen försöker man förstå vilken påverkan klass, ras, socioekonomisk status och kön har. Den mångkulturella utbildningen kan sägas representera ett konsensus- perspektiv där man betonar dialogens betydelse och den kan också ses som ett instrument för att nå integration i skolkontexten. Med integration menas i detta sammanhang en strävan att ge alla deltagare likvärdiga möjligheter inom utbildningens ram och detta oberoende av kulturell bakgrund. Förespråkare för denna utbild- ning menar att den har olika positiva konsekvenser. För minori- tetsgrupperna innebär den en ökad självkänsla genom att man får lära sig om sin egen kultur. Detta medför också att man lyckas bättre i skolan. Ett erkännande av det etniska i olika läroplaner leder till en större likhet rörande utbildningsmöjligheter för olika grupper. Att lära sig om olika kulturer anses också minska diskrimineringen i klassrummet.70 69Husén, 1994, s. 3960. 70May, 1994. blev det i uppenbart för både majoritetssamhället och olika minoritetsgrupper att den icke-vita befolkningen var en permanent del av samhället. Det var en insikt eller medvetenhet om att det brittiska samhället var ett mångfaldigt samhälle. En effekt av denna förståelse var att man började prata om den icke-vita gruppen i den brittiska samhället som mino- ritetsgrupp och inte betecknade den eller identifierade den som en invandrargrupp. Det kan dock vara viktigt att påpeka71: This is not to say that the word immigrant fell out of use altogether, but it became more common to use the term ethnic minority or even ethnic communities. For social constructionist this change in name is important because it suggests that a different kind or type of social subject has been constructed. Denna förändring har stor betydelse. En invandrare är en person som ses som en främmande som kommer in i ett redan existerande samhälle. Man skulle kunna kalla honom en outsider. En person från en etnisk minoritet däremot är någon som definieras som en insider och detta medför en helt annan status än beteckningen invandrare. Denna konstruktion och förändring i sättet att benämna grupper kom att få betydelse för utvecklingen av den antirasistiska utbildningen och den debatt som kom under 1980- talet. Den antirasistiska utbildningsdebatten identifierade marginali- sering och utanförskap av den icke-vita befolkningen i Stor- i termer av rasismen och the black experience.73 Grinter har i detta sammanhang påpekat att det antirasistiska utbildningsperspektivet bygger på: As a result antiracist education philosophy maintains that education based on individual cultural understanding will not eradicate racism, because racism is not rooted in cultural misunderstanding and negative images of culture. Negative images are seen as important con- tributory elements to racism, but essentially as symbols rather than causes. British thinking on this issue is, from the anti racist perspective stuck at the point of negative images, rather than examining the pro- 71Se avsnittet 2.1. 72Lewis, 1998, s. 111. 73Lewis, 1998. cesses that have produced significant, though unevenly distributed elements of achievement and property in communities74. Fokus är således på de sociala och politiska strukturerna och på maktrelationer som upprätthåller ojämlikhet i samhället. Den anti- rasistiska utbildningen kan alltså sägas ha ett konfliktperspektiv. Man ser makten som något som är koncentrerat till den vita, man- liga medelklassen. Rasismen ser man som en ojämlik distribution av makt som dessutom är accepterad som normal.75 Målet för den antirasistiska utbildningen kan sägas vara att i utbildningssitua- tionen, ifrågasätta de rådande strukturerna och de underliggande värderingarna.76 Uttryckt med andra ord skulle man kunna säga att målet är att utbilda sociala aktivister som ska kämpa mot social orättvisa och ojämlikhet. Man vill ersätta rasismen med jämlikhet, frihet och respekt.77 Vår utgångspunkt är ett samhälle bestående av personer som på olika sätt och i olika avseenden exempelvis beträffande etnicitet, genus, ras, sexuell läggning, kultur och språk skiljer sig från varand- ra. Vi menar att klassificeringen av människor framförallt sker utifrån etniska kriterier och har så gjort och vårt intresse kretsar också kring just de etniska minoritetsgruppernas situation. Andra gruppidentifieringskriterier har varit mer aktuella andra perioder. Detta innebär inte att de saknar betydelse, tvärtom. De samverkar med varandra och ibland kan en förklaring utifrån exempelvis ett klassperspektiv vara mer verksamt än något annat. Vi menar att det är viktigt att vara medveten om detta och att det bör göras analyser av vad det innebär att kategorisera människor utifrån exempelvis etnisk tillhörighet. Vår studie kan kanske bidra till en ökad förståelse i ett sådant sammanhang. Man kan således beskriva samhället på olika sätt beroende på vilken teoretisk utgångspunkt, vilka värderingar, vilken vardags- förståelse etc. man har. Sammanfattningsvis kan sägas att ha sin grund i mångkulturellt tänkande, innebär att man tar ställning för att konsensus är möjlig och önskvärd. Man vill behandla alla 74Grinter, 1992, s. 95–96. 75Grinter, 1992. 76Grinter, 1992. 77Figueroa, 1991. människor lika på grund av deras lika värde trots de kulturella skillnaderna. Man betonar dialogens betydelse för en ökad förstå- else och tolerans. Ett annat förhållningssätt är att utgå från en markering av skillnader, dvs. I detta tänkande finns mer av ett konfliktperspektiv. Här ses inte integrationen som den givna lösningen. Den kan t.o.m. betraktas som en omöjlighet. Att organisera studiecirkelverksamhet i integrerade, blandade, grupper, med både svenskfödda och invandrade deltagare, tolkar vi som ett utslag av mångkulturellt tänkande där man tar sin utgångs- punkt i allas lika värde. Att däremot starta segregerade studie- cirkelgrupper, dvs. grupper med enbart invandrade deltagare, har sin grund i ett särartstänkande. Ett sådant tänkande har genom historien präglad folkbildningen och man kan återge dess historia utifrån olika särartsgruppers intressen. fick folkbildningen en större möjlighet till ideologisk profilering. Denna möjlighet utökades efter de riktlinjer som drogs upp folkbildningsproposition. Frågan är hur denna profilering samt den inriktning mot olika målgrupper som staten angivit, påverkat verksamheten . De målgrupper som staten anger som prioriterade är funktionshindra- de, invandrare och arbetslösa. Det särartsintresse som tycks var mest framträdande och diskuterat inom folkbildningen , och även inom andra områden i samhället, är det som grundar sig på etnicitet. särartintressen, som exempelvis arbetarrörelsens, har inneburit en kamp för att förbättra den egna gruppens villkor. Genom det folkbildande arbetet har man försökt organisera och mobilisera de egna medlemmarna för att uppnå en rättvis fördel- ning av samhällets resurser. Situationen är dock annorlunda. De särartsintressen som finns representerade i olika invandrarföreningars folkbildande verk- samhet strävar visserligen också efter en förbättrad situation för den egna gruppen och också ett bevarande av dess särart. Det para- doxala är dock, att som denna strävan efter bevarande av särarten, finns också en policysträvan efter ett tillstånd av inte- gration. Med denna integrationsambition finns risken att särarterna tonas ner och uppfattas som ett hot. I den mån man betonar folk- bildningens integrationsuppgift, innebär det att folkbildningen i detta sammanhang har två oförenliga ambitioner nämligen att bevara särarten och utplåna den. Som vi beskrivit i detta kapitel använder vi oss av flera begrepp som är svårtolkade och mångfacetterade. Det är begrepp som vi känner oss tveksamma inför men som vi ändå måste förhålla oss till. Det innebär alltid en utmaning att använda denna typ av begrepp på grund av dels dess svårtydbarhet, dels dess olika värde- laddningar. Om vi börjar med begreppet invandrare så menar vi i detta sammanhang personer som invandrat till . Det är den definition som vi försökt hålla oss till. Det har dock stött på en del praktiska svårigheter eftersom människor som vi kommit i kontakt med under denna studie, inte haft samma definition eller helt enkel inte vetat om en person som man betraktat som invandrare rent faktiskt verkligen invandrat. När det gäller begreppet integration har vi valt att i vår tolkning av resultaten närma oss regeringens syn på integration. I propo- sitionen om integrationspolitiken beskriver man sin uppfattning om innebörden av integration. Man ser integration både som ett mål och en process och något som finns både på samhälls- och individnivå. På samhällsnivån handlar det om lika fördelning av samhällets resurser. Liknande sätt att se på integration finns i olika vetenskapliga texter. Det är dock svårare att utläsa innebörden av den personliga integrationen i regeringens policy. Vad som ut- trycks är att regeringen inte kan besluta om den personliga integra- tionen, bara ge förutsättningarna för den. Vad som också betonas är vikten av gemensamma grundläggande värderingar. I den mån vi i denna studie känner att vi för tydlighetens skull måste ha en egen innebörd av begreppet integration utgår vi från den del av regeringens syn på innebörden i integration som är på en samhällsnivå. Med detta menar vi att integration framförallt har med strukturella faktorer att göra. Mer konkret handlar det om tillgång till samhällets resurser i form av bostäder, utbildning, arbete, hälsovård och möjlighet till politisk delaktighet. Detta är således vår utgångspunkt när det gäller att tolka resultaten. I olika intervjuutsagor och i olika dokument finns dock andra förståelser av begreppet. Vi försöker påtala skillnaderna när det är relevant. 3.1Kritisk granskning av policydokument och andra texter med fokus på bilden av invandraren Det finns ett antal dokument som på olika sätt reglerar eller disku- terar invandrares situation dels i allmänhet dels i förhållande till folkbildningen och då främst verksamheten som bedrivs inom studieförbunden. En del av dessa dokument har vi kritiskt granskat och analyserat. Det handlar om fyra typer av dokument: statliga policydokument (regeringens propositioner) institutionella dokument (dokument producerade av Folkbild- ningsrådet) den senaste statliga utvärderingsrapporten kring folkbildning (SUFO 96) inklusive de forskningsprojekt som var underlag för SUFO:s ställningstaganden. I våra studier av dokumenten har vi framförallt koncentrerat oss på hur bilden av invandraren och dennes situation konstrueras. Hur beskrivs invandraren och dennes situation? Vi menar att den bilden har konsekvenser för hur folkbildningens praktik kommer att gestaltas. 3.1.1Sverige, framtiden och mångfalden – från invandrarpolitik till integrationspolitik78 I regeringens proposition om integrationspolitiken , fram- tiden och mångfalden – från invandrarpolitik till integrationspolitik beskrivs som ett förändrat land. Invandringen har radikalt förändrat befolkningssammansättningen.