sou · GRB331 · 2004-01-01 00:00:00 — nära delarna av , inklusi- ve ett centralt våtmarksområde av internationellt skyddsvärde och ett av norra största grundvattenma- gasin. Inom området finns en rik bio- logisk mångfald med ett stort antal sällsynta växt- och djur- arter liksom ett unikt kulturlandskap. Kommunen samver- kar med markägare, företag, organisationer, forskare samt och andra myndigheter för att bevara och utveckla de olika värden som finns i området. Den drivan- de visionen i samarbetsprojektet har genomgående varit att se vattnet i området som en gemensam resurs som både kan tas vill vara och utvecklas uthålligt för flera olika ända- mål. Förutom insatser på natur- och landskapsvård läggs stor vikt vid olika besöksplatser i våtmarks- landskapet, som tar emot över 150 000 besökare . Siktet är nu inställt på att erkännas som ett s.k. Biosfärområde under (för internatio- nellt samarbete inom utbildning, vetenskap, kultur och kom- munikation) program, The Man and the Biosphere. Syftet med biosfärområdena är att bevara biologisk mångfald, främja lokal hållbar utveckling samt att nyttja dem för forsk- ning, miljöövervakning, utbildning och information. Ett bio- sfärområde ska vara ett modellområde tillräckligt stort för att uppfylla dessa tre syften och delas in i zoner med olika mål. Det stadsnära våtmarkslandskapet med Helgeån, som passerar rakt igenom staden , är en del av Vattenrike. Samordnade leveranser till kommuns kök FOTO: AB TRANSPORT AND LOGISTICS – ATL kommun har som en av de första kommunerna i landet börjat samordna de egna livsmedelstransporter- na. Satsningen ger bättre miljö, ökad säkerhet för bar- nen inom förskole- och skolområdena och ökade möj- ligheter för lokal livsmedelsproduktion att hävda sig i konkurrensen. Satsningen har gjorts möjlig genom upp- handling av en samlastningstjänst, vari anpassning av en lokal till omlastningscentral ingår, samt en anställd projektsamordnare. Varorna från olika leverantörer lastas om i en mindre och mer miljöanpassad bil och distribueras samordnat till alla kommunens 57 kök. Antalet leveransstopp har minskat från 419 före samordningen till 123 efter. Utsläppen av koldioxid och kväveoxider har min- skat med . är ambitionen att fler varor och fler aktörer ska vara med i samordningen, t ex pappersvaror och landsbygdsbutiker. de dialog mellan den nationella, regionala och lokala nivån kan lägga grunden för detta. Uppgiften handlar om att utveckla ett samspel mellan insatser på olika nivåer, där den regionala och lokala nivån tacklar de regionala och lokala problemen, medan statsmakterna tar ansvar för övergripande strukturella problem och hinder, såsom grundläggande infrastruktur och oacceptabla regionala skillnader. När kommittén i det följande föreslår att upp- drag i olika avseenden bör lämnas till berörda myndighe- ter, sker inte det i avsikt att frångå principen om underi- frånperspektiv i det svenska Agenda 21- och Habitatarbetet. Det ska i stället ses som ett stöd till det arbete med , Habitat och hållbar utveckling som utförs lokalt. Uppdragen svarar enligt kommitténs mening mot önskemål som ofta har framförts från lokal nivå. V.3.5 Kommunernas roll, lokal demokrati och samverkan Förutsättningarna för ekonomisk utveckling, välstånd och en god miljö beror i hög utsträckning av de insatser som görs på lokal och regional nivå. Det är i slutändan på den lokala nivån som nationella och internationella överens- kommelser ska omsättas i praktisk handling. Det lokala Agenda 21-arbetet bör därför ses som grundläggande i det svenska arbetet med att omsätta målen om hållbar utveckling. Det är i den enskilda kommunen och i dess olika delar och omgivande landsbygd som frågor om håll- bara transportsystem, sunda boende- och livsmiljöer etc. ska realiseras. Det kommunala planeringsmonopolet är här ett centralt verktyg. Den enskilda individen i såväl en förening, organisation som på ett företag spelar en viktig roll för hur väl det fortsatta arbetet kommer att lyckas. I många kommuner har också invånare och företrädare för lokala organisationer kunnat delta redan från inlednings- skedet av planeringsprocessen. Därmed har också nya erfarenheter vunnits när det gäller interaktiv planerings- verksamhet. Också andra intressanta former av lokalt utvecklings- och förnyelsearbete har genomförts under en lång följd av år, som t.ex. arbetet för en regional utveckling, vilket getts en ny inriktning . De resultat som har uppnåtts på lokal nivå i Agenda- arbetet är i flera avseenden unika och imponerande (jfr. avsnitt III). har vissa svagheter och hinder i det lokala arbetet pekats ut som bör tas till utgångspunkt för diskussioner om hur arbetet för en hållbar utveckling bör inriktas och bedrivas lokalt . Det gäller fram- för allt svårigheterna med att integrera hållbarhetsaspek- terna i alla politikområden att få in nya grupper i arbetet och att samordna skilda lokala insatser, men det gäller även kommunernas begränsade mandat och styrmedel för att tackla strukturella problem. I en allt mer föränderlig värld kommer frågor som tidi- gare kanske berörde ett fåtal nationella institutioner, såsom globaliseringen, med stor sannolikhet att bli vikti- ga även för kommunala överväganden. Detta ställer allt högre krav när det gäller att knyta erforderlig kompetens till organisationerna men också att kontinuerligt stimule- ra kompetensutveckling på alla nivåer och att utveckla former för medborgarnas delaktighet i det lokala utveck- lingsarbetet. Kommunerna har en viktig roll i att skapa flexibla ramar för olika handlingsalternativ. Därmed inte sagt att det är en angelägenhet att utföra allt, mycket kan skötas av lokala företag, organisationer, föreningar eller enskilda. Att utveckla partnerskap som på olika sätt svarar upp mot nya krav är en viktig uppgift, inte minst eftersom olika grupper har olika infallsvinklar och intres- sen. Av denna anledning kan exempelvis information i högre utsträckning än tidigare behöva målgruppsanpas- kommun hjälper småföretag med miljöarbetet Med uppmärksamhet, uppmuntran, råd och enkla handledningar har och andra kommuner i hjälpt småföretagen att börja arbeta med miljöfrågor i När konceptet användes del- tog 14 företag i . hade det trefaldigats till 45 företag. har dock intresset för aktiviteten sjunkit och har man i stället övergått till den miljö- diplomeringsmodell som används i bl.a. . denna modell ställer något högre krav på de företag som deltar samt för att flera företag i kommer i kon- takt med modellen när de arbetar mot företag i . , som kan ses som en förenklad version av ett miljöledningssystem men som också inne- håller hälsoaspekter, har riktat sig både till nybörjare och av dem som kommit en bit på väg i sitt miljö- och hälsoar- bete, eftersom företagen själva sätter ambitionsnivån och väljer åtgärder till handlingsplanen. Miljöutmanarkonceptet har enligt Agenda 21-samordnaren i hjälpt många företag framåt i miljöarbetet – flera av de företag som del- tagit har i slutändan börjat med någon form av lednings- system. Det var också grundtanken med idén från början. Vilka krav kommer dessa medborgare att ställa på samhället ? Det kan gälla såväl sakfrågor som vilket fokus man har på de olika dimensionerna i hållbarhetsbegreppet och hur informationsinsatserna utförs. Det framhålls ofta från företrädare för kommuner och lokala organisationer att nationella projektmedel behöver sättas av, varifrån lokala aktörer kan söka bidrag. Kommittén återkommer i det följande till denna fråga. Relationerna och olika stödformer mellan central och lokal nivå handlar emellertid inte bara om ekonomiska resurser utan även om andra former av stöd. Formerna för en kraft- full plattform för stöd och samverkan behöver därför utvecklas. En viktig förutsättning för ett framgångsrikt kommunalt hållbarhetsarbete är att också erforderliga resurser sätts av i den egna budgeten till personal, projekt- medel, stöd till lokalt arbete etc. Dagens förhållandevis sek- toriserade arbetsindelning kan behöva kompletteras med sektorsövergripande lösningar även på den lokala nivån. En ökad integrering av hållbarhetsfrågorna i förvaltningsorga- nisationen förutsätter i regel en funktion med ett tydligt En samordning kan bidra till synergi- effekter mellan skilda verksamheter. Hur arbetet organise- ras ger även en signal om hur kommunledningen ser på arbetet för hållbar utveckling, om det är långsiktigt eller mer att betrakta som ett tidsbegränsat projekt. Det är generellt sett, både på nationell och på lokal nivå viktigt att skapa en bättre förståelse för och kunskap om de olika förutsättningarna på respektive nivå i syfte att uppnå effektivast möjliga samverkan. Det finns starka önskemål om att en arena ska utvecklas där en öppen och lättillgänglig dialog kring olika sakfrågor mellan de olika nivåerna och mellan olika berörda aktörer kan föras. På ett tidigt stadium kan man då tydliggöra de olika nivåernas ansvar för sakfrågorna samt peka på vilka styrmedel som kan vara lämpliga. I en situation där huvuddelen av de svenska kommu- nerna tappar befolkningsunderlag medan ett mindre antal kommuner ökar sitt blir det allt viktigare att samarbeta över kommungränserna. Med knappare ekonomiska resurser är det viktigt att finna former för olika typer av service. finns det ett flertal olika samarbeten kring bl.a. VA-frågor, har även frågan om att t.ex. dela på vissa typer av expertis när det gäller miljö- och hälsoskydd förts fram. I områden med en kraftig inflyttning uppstår ofta problem i olika kommuner att svara upp med bostadsförsörjning. Även här är det viktigt att på olika sätt finna former för en samverkan mellan kommuner i samma region. Demokratiska styrformer är en förutsättning för att utveckla det lokala hållbarhetsarbetet. I grunden finns den representativa, parlamentariska demokratin, eftersom det är i ett sådant system som medborgarna i fria val kan välja sina företrädare samt också utkräva ansvar. Detta system kan emellertid kompletteras med andra former av infly- tande och delaktighet. Genom det lokala Agenda 21- och deltagande i ett miljon- Nacksta är en förort utanför som byggdes i slutet av Från att ha varit känt som typiskt problemområde med hög kriminalitet, har de boende på egen väg skapat framtidstro och triv- sel i Nacksta. Antalet brott av alla slag har minskat och är Nackstaborna med rätta stolta över sitt område. kan Folkhälsa Nacksta tillgodoräkna sig en kraftig ökning av föreningsaktiviteten i området. Från att ha varit 20–30 personer är bortåt 600 engagerade i nya och gamla föreningar. Cirka 500 arbetslösa ungdomar har funnit möjlighet till arbete som kommit bostadsområdet till Bland mångfalden av projekt märks bland annat att det nedläggningshotade Nackstabadet tagits över av ungdomar och vuxna, som sköter badet tillsammans. Detta har bland annat fått till följd att man kunnat hålla bättre öppettider. var när kvinnoföreningen startades. Zadaka har gjort mycket för att skapa jobb och kontakt mellan svenska kvinnor och kvinnor av andra nationaliteter. I arbetet har man använt en metod som bygger på arbetsböcker, där boende tillfrå- gas hur de vill förbättra sin stadsdel. innebär arbetsmetoden att först identifiera problemen och sedan förutsättningslöst hitta lösningar på dessa med invånarnas hjälp. En utvärdering av arbete i Nacksta kommer att presenteras . Habitatarbetet medverkar t.ex. i vissa kommuner boende och olika aktörer aktivt för att påverka utvecklingen av det område som man bor eller verkar i. Kommittén har tidigare framhållit att forskningsresultat tyder på att utvecklingen av ny teknik och media, bl.a. TV och Internet, kan leda till ett allt mer individualiserat samhäl- le där allt färre deltar i gemensamma områdes- och sam- hällsangelägenheter. Många västerländska demokratier brottas med problem så som marginalisering, utan- förskap och passivitet vilket bl.a. tar sig uttryck i lågt val- deltagande och sjunkande antal aktiva medlemmar i t.ex. politiska partier. Större fantasi behöver därför utvecklas av såväl kommuner som andra organisationer för att skapa intresse för deltagande i gemensamma aktiviteter, lokala föreningar och utvecklingsgrupper. är det viktigt att skapa en lyhördhet hos den kommunala organisationen och öka förmågan att ta till sig nya frågor; det är människors vardagsliv som måste vara utgångs- punkten för delaktighet och samverkan. En viktig förut- sättning för att skapa intresse och tillförsikt i arbetet är att mål, ramar och ansvarsfördelning klargörs på ett tidigt stadium. Om alla vet vad som ska göras, av vem och när så kan också ansvar utkrävas på ett tydligare sätt. Det gäl- ler också att utveckla modeller och arbetsformer som leder till att utanförskap motverkas och att utsatta grup- per mobiliseras. Vidare är det angeläget att möjligheterna för barn och ungdomar att bli delaktiga i utvecklingspla- neringen ökar, liksom att kvinnornas roll och möjligheter att medverka stärks. Utan samverkan mellan berörda parter blir det svårt att nå ett hållbart samhälle. Alla myndigheter, företag, organisationer, föreningar och enskilda måste på ett eller annat sätt bidra i hållbarhetsarbetet. En av de stora upp- gifterna är att finna former för och tillämpa en helhets- syn och sektorsintegrering. Ett hinder som framkommit i som ägs av och bedriver forskning och utveckling om bl.a. solceller. Man har som mål att öka kunskapsnivån om solceller som energikälla och som byggnadskomponent och en kombinerad solcell och solvärmehybrid har utvecklats. Genom att kyla ner solcellen kan man förutom el även utvinna värme. På detta sätt ökar effektiviteten på anläggningen och den blir mer kost- nadseffektiv. En normal solcellsmodul levererar ungefär 125 kWh/m2 elektrisk energi medan den nya anläggningen gene- rerar 250 kWh/m2 elektrisk energi och 600 kWh/m2 värme. Eftersom reflektor och absorbatormaterial är 30-40 gånger bil- ligare än solcellen bidrar denna teknik till att göra energi från en solcell billigare. Kombinationen av kiselceller och alumini- umreflektorer utgör vidare en långsiktigt hållbar lösning efter- som kisel och aluminium är två av de vanligaste grundämne- na i jordskorpan. pågår förhandlingar om att bygga en demonstrationsanläggning på en av fastigheterna i utvecklingsområdet i . Vid har en icke solföljande solfång- are med dubbelsidigt belyst absorbator, MaReCo (Maximum Reflecor Collector) utvecklats. Solfångaren består i princip av ett parabolformat reflektortråg med en dubbelsidigt absorbe- rande absorbator som löper längs tråget. Denna speciella form har patenterats. diskussioner med bland annat företag och organisationer är att kommunen i flera fall inte upplevs ha varit intresse- rad av deras medverkan i olika diskussioner. Former för en ökad dialog bör därför vidareutvecklas. Det kan gälla allt från hur möten organiseras, vem som står som värd, tid- punkten då de hålls, frågans karaktär, möjligheten att snabbt se resultat av sitt engagemang till hur man sprider information och var man söker upp människor. Forskning och utveckling har en viktig roll i omställningen till ett hållbart samhälle. Det bedrivs en omfattande forsk- ning och utveckling vid de svenska universiteten och hög- skolorna som på olika sätt knyter an till hållbar utveckling. Det gäller såväl grundforskning kring t.ex. miljö, medicin eller teknik som en mer tillämpad forskning t.ex. i samar- bete med olika företag. Kommittén anser det viktigt att dessa frågor utvecklas i det arbete som kommer att leda fram till en forskningspolitisk proposition, som regeringen avser att lämna till . bildades Formas (för miljö, areella näringar och samhällsbyggande) med särskilt ansvar för att stödja forskning kring ekologiskt hållbar utveckling. har det vuxit fram en ökad insikt om att alla discipliner är viktiga och att det finns ett behov av en ökad satsning på tvärvetenskaplig forskning med systemsyn. Bland annat är det angeläget att utveckla det lokala arbetet, t.ex. genom att belysa olika frågeställ- ningar, vilka grupper som medverkar respektive inte är lika aktiva, eller den politiska nivåns betydelse för arbetet. I ett Agenda 21- och hållbarhetsperspektiv är det även viktigt att forskning utvecklas kring livsstils- och beteendeförän- dringar, processutveckling samt analyser av styrmedel och olika insatser. Det gäller både för offentlig och privat sektor. För att öka kvaliteten och takten i omställningsarbetet mot en hållbar utveckling är det viktigt med en ökad samverkan mellan forskare och praktiker i miljöarbetet på nivå. Det är vidare angeläget att främja kontakterna mellan praktiker och forskare för att utveck- la nya tekniker, kunskaper och att snabbare kunna pröva och använda dem i större skala. En annan viktig dimen- sion är att forskarsamhället får en bättre bild av vilka pro- blem och behov som forskningen kan behöva inriktas kring. , , har i likhet med de femtontal regionala miljöcentra som finns i olika delar av landet en viktig roll i detta sammanhang. En viktig del av forskning och utveckling för att nå ett mer hållbart samhälle sker inom näringslivet. Det gäller såväl inom små, medelstora som stora företag. Genom de nya tjänster och produkter som utvecklas kan en mindre miljöbelastande livsstil möjliggöras. När det gäller den fysiska planeringen och forskning om hållbar stadsutveckling behövs nya kunskaper, bygg- da på ett systemtänkande och ett helhetsperspektiv. I några europeiska länder pågår satsningar på en tvärveten- skaplig urbanforskning – en stadsvetenskap. I har Formas insatsområdena Staden som livsmiljö och Den uthålliga staden vissa tvärvetenskapliga inslag, men i övrigt är detta forskningsområde relativt outvecklat. Den svenska forskningen har i stället berört olika aspekter av stadsutveckling och har där inom vissa områden också internationell betydelse. Det gäller kanske framförallt den bostadssociala forskningen. Städernas miljöproblem och miljötillstånd har och framförallt legat i fokus för många svenska forskare. Det har starkt bidragit till att förbättra och systematisera kun- skaperna om ekologisk hållbarhet. Inte minst kunskaps- uppbyggande om grönområdenas betydelse för stadens miljöförhållanden, luftkvalitet, stadsbyggande och män- niskors välbefinnande, har en framskjuten plats. Utvecklad förbränningsteknologi för personvagndieslar Det pågår en intensiv forskning och utveckling kring miljö- vänliga motorer såsom vätgas, biogas, bränsleceller hos . Parallellt med detta arbetar man också med att effektivisera de traditionella tekniker som finns i avvaktan på att infrastruktur för nya och miljövänli- ga bränslen ska göras tillgängliga på marknaden. Med till- tagande miljömedvetenhet och stränga avgasreningskrav i framför allt har forskningen för effektivare och miljövänligare dieselbränslen och dieselmotorutveckling blivit angelägen. Bolaget har startat en kvalificerad forskning kring diesel- motorns utvecklingspotential. , då väx- thusgasfrågan började få gehör, fokuserades dieselmo- torns högre verkningsgrad och därmed relativt lägre kol- dioxidutsläpp. utvecklar och producerar egna dieselmotorer. startade produktio- nen och resultaten i tekniska termer kan illustreras med lägre vikt (-), högre prestanda (+17%), en praktisk förbrukningssänkning (med ), väsentligt lägre ljud- nivå (-) samt mer än en halvering av utsläpp av kväveoxider och partiklar i jämförelse med tidigare motor. Den nya dieselmotorn fick genomslag och mötte konkurrensen väl i . Den bedömdes av fack- press som en av de tre viktigaste dieselmotorintroduktio- nerna . Dieselmotorforskarna fortsätter vida- reutvecklingen av teknologin och i kombination med kom- mande mer miljövänliga dieselbränslen har man långsik- tigt de lägsta utsläppen i framtida regelverk som sikte. Forskning som betonar det ekonomiska perspektivet i stadsutveckling är däremot förhållandevis begränsad och splittrad. V.3.7 Kommitténs överväganden och förslag En av de tydligaste åsikterna som de som aktivt arbetar med och Habitat på den lokala nivån förmed- lar, är att man saknar en samlad syn på den centrala nivån hur alla de frågor som samhällets olika sektorer ansvarar för kan samordnas i arbetet för en hållbar utveckling. Man efterlyser en samlad hållning och en tydlig samverk- anspart på central nivå. Ett ofta framfört önskemål är vidare ett från regeringen fristående forum där alla lokalt aktiva kan utbyta synpunkter, få information och en sam- lad redovisning av olika aktiviteter som pågår på olika håll. Som har poängterats anser kommittén att den lokala nivån ska ha en central roll i arbetet med och Habitat och att det lokala arbetet således även i fortsättningen bör vara en bas för det svenska arbetet med Agenda 21- och Habitatprocesserna. Arbetet bör således även fortsättningsvis präglas av ett underifrånper- spektiv. Som ett stöd för det lokala arbetet har kommit- tén övervägt förutsättningarna för ett fristående natio- nellt forum för utbyte av erfarenheter av arbetet med och Habitat. Förslag om detta presenteras i det följande. När Agenda 21-arbetet startade efter stöddes det lokala arbetet på olika sätt av den dåvarande regeringen. Regeringen initierade regionala överläggningar med representanter för kommu- ner och andra lokala intressenter. Som framförts tidigare (avsnitt III.1) avsatte regeringen sär- skilda medel till stöd för lokala organisationers och kom- muners arbete med . regeringen för kommande fyraårsperiod bör göra en mot- svarande allokering. En av de oftast återkommande synpunkterna på det fortsatta arbetet rör samspelet mellan central och lokal nivå och på vilket sätt som regeringen kan stödja och sti- mulera de lokala processerna. Ett önskemål som har framförts är att regeringen på ett tydligare sätt samordnar politiken för och hållbar utveckling inom . Ett sådant departementsöverskridande arbetssätt ligger helt i linje med den internationella utvecklingen på området. Det är också viktigt att alla myndigheters ansvar för miljömålen skrivs in i reglerings- breven. Också när det gäller den lokala nivån har från många håll framförts synpunkter som rör kommunernas sätt att organisera sitt arbete när det gäller hållbar utveckling, och Habitat. Det budskap som framförs är att dessa verksamhetsområden för att få ett tydligare genom- slag behöver få en mer central placering i beslutsstruktu- ren i olika organisationer. Där så redan har skett har också arbetet genomförts framgångsrikt. För kommunerna gäl- ler det nu att med förnyad kraft fortsätta och utveckla det lokala Agenda 21-arbetet och göra det mer hand- lingsinriktat. Detta synsätt sammanfaller väl med vad som den internationella sammanslutningen av städer och kommuner ICLEI () tar upp när det gäller behovet av fortsatt handling, en Local Action 21. Det är angeläget att det fortsatta arbetet kan vila på tillkommande kunskapsunderlag, varför fortsatt forsk- ning om hållbar utveckling blir av stor betydelse. Här kan en utvecklad samverkan mellan kommuner, myndigheter och olika forskningsinstanser vara betydelsefull. En viktig del när det gäller stimulering av olika insat- ser är användningen av styrmedel av skilda slag. har föreslagit en utredning som ser över möjligheterna att ta bort miljöskadliga subventioner och att myndigheterna inom sina respektive verksam- hetsområden bör göra en systematisk översyn av använd- ningen av ekonomiska styrmedel som skatter, avgifter och subventioner så att dessa inte motverkar en hållbar utveckling. Även ett fortsatt arbete med svenska indika- torer för hållbar utveckling, som även fungerar på lokal nivå, är viktigt. Det är vidare angeläget att formerna för en samordnad uppföljning och löpande redovisning av resultat övervägs. De förslag som kommittén lämnar i det följande berör ett stort antal myndigheter och organisationer. När det gäller myndigheterna kan regeringen uppdra åt dessa att utföra olika uppgifter. De har därför namngivits i de olika förslag som kommittén lägger fram.