sou · GRB3112d2 · 2004-01-01 00:00:00 — När jag säger ros så låter det något som det uttrycker något, det har en särskild innebörd. Signifianten är själva ljudet, t.ex. de tre ljuden r-o-s medan signifié är vår föreställning om en röd doftande blomma. Relationen mellan uttryck och innehåll är tillfällig, det finns inget som säger att det inte lika gärna kunde ha 135Arne Grøn, Fransk filosofi i Vår tids filosofi, red. , s. 390. 136Den strukturalism som utgår från att en autonom enhet bygger upp en text. 137Anders , Den okända texten, s. 66. 138Michel , The Order of things. 139Ferdinand de , Kurs i allmän lingvistik. varit ljudet s-t-e-n som betydde en röd blomma. Om förhållandet mellan uttryck och innehåll är en tillfällig konstruktion så är också relationen mellan hela tecknet och verkligheten tillfällig. Bokstäv- erna r-o-s får inte sin betydelse av att de hänger ihop med blomm- an, utan därför att de är annorlunda än andra bokstavskombina- tioner som t.ex. n-o-s.140 drar delvis andra slutsatser än av förhållandet mellan uttryck och innehåll. Han säger att signifikanten också är resultatet av skillnaden mellan en lång rad andra signifikanter, t.ex. m-o-s och j-u-i-c-e. Om man tar bokstäverna k-a-t-t som uttryck, och vi inte vet vad det är utan slår upp det i ett lexikon, så får vi reda på att det betyder djur. Men om vi heller inte vet vad djur är så måste vi slå upp detta osv. Under denna process har djur skiftat plats, först var det signifié, dvs. innehåll för katt, så blev det själv signifiant, dvs. uttryck för nästa betydning. När signifiant och signifié kan skifta plats så är strukturen inte fast utan flytande. För att markera denna radikala ändring av centrala begrepp särskilja, åtskilja (différer) har konstruerat ett nytt franskt ord différance som helt medvetet är felstavat (med a). På franska är detta nya ord en sammanblandning av adjektivet différent (skild, olik) och differé (uppskjuten, för- skjuta).141 Med detta nya ord markerar att inget systemet är änd- ligt, det finns inget som kan garantera dess absoluta början eller slut. Varje led i systemet kommer alltid att markera sig genom en skillnad till ett annat led. Différance är det som gör betydningens rörelse möjlig och upphäver alla meningssystem. Det finns inget kungarike för différance, det nedbryter varje föreställ- ning om ett kungarike.142 Utifrån dessa språkfilosofiska utgångspunkter utvecklar ett sätt att tolka texter som har kommit att kallas för dekonstruk- tion, en aktivitet som både är destruktiv (nedbrytande) och kon- struktivt (uppbyggande). läser på ett sätt som gör att han upptäcker representanter för det ofullständiga i texten. Varje text bygger på en grundläggande skillnad. Denna kan med språkets hjälp lösas på en mängd olika sätt. Det vi som forskare är intress- erad av är hur detta görs? Att det görs olika i skilda texter är helt 140Pil Dahlerup, Dekonstruktion – 90´ernes litteraturteori, s. 28. 141Pil Dahlerup, Dekonstruktion – 90´ernes litteraturteori, s. 34. 142Jaques , of Philosophy, s. 22. tydligt och även att det skiftar över tider, sammanhang och situa- tioner. Det som är genom historien är att skillnaderna skapas, men hur?143 I vår läsning av ungas livshistoria har vi strävat efter att iden- tifiera betydelseskillnadsspel i deras berättelser för att på så sätt kunna vidga vår förståelse för hur unga vuxna skapar identitet, mening och kunskap. Vår utgångspunkt bygger på att de använder sig av språkets dubbelhet. Det är här som textens spel med skill- nader kommer i fokus. Ett spel som såväl framförare som utläggare av livshistorier nödvändigtvis är hänvisad till. Undersökningen har genomförts i form av en kvalitativ intervju- undersökning. Den gäller folkbildningens betydelse för unga vuxnas liv och utveckling. Undersökningen baserar sig, som har omtalats, på tolkning av skriftliga protokoll från levnadsberätt- elseintervjuer med unga vuxna som alla har det gemensamt att de har relativt omfattande erfarenhet av medverkan i folkbildning, främst som studerande. En levnadsberättelseintervju är ett planerat samtal mellan inter- vjuaren och den intervjuade som syftar till utveckling av en muntlig berättelse om den intervjuade personens liv.144 Strategierna för att erhålla en muntlig självbiografisk berättelse kan variera från användning av en uppsättning strukturerade frågor, där forskarens intentioner kommer främst, till att be personen att berätta sin egen historia på sitt eget sätt, där deltagarens intentioner kommer främst. Den strategi som vi fastnade för har främst inspirerats av Horsdal och kan kort sagt sägas vara en kombination av de ovan omtalade ytterligheterna.145 I detta sätt att uppfatta den narrativa intervjun på kan man dela in samtalet i tre faser: 143Detta är inte enbart något som kännetecknar skrivna texter utan alla slag av tecken, symboler och handlingar som människan skapar i världen och som i sin tur är med om att skapa världen i människan. F. , Personal experience methods, in. K. Denzin & Y. S. (red. ), Handbook of qualitative research (Thousand Oakes, CA: public- cations, 1994), 413–427. 145Marianne Horsdal, Livets fortællinger: En bok om livshistorier og identitet (Valby, DK: Borgen, 1999). 1.En inledningsfas, där intervjupersonen återigen146 orienteras om ändamålet med intervjun och där intervjuare och intervjuperson presenterar sig lite närmare för varandra, så att själva levnadsberätt- andet kan inledas; 2.Huvuddelen, där det berättas och lyssnas (samt skrives och/eller bandas); och slutligen: 3.En utfrågningsfas, där man söker reda ut oklarheter och kan ställa utvidgande frågor.147 I vårt fall är förutsättningarna för intervjusamtalen att vi håller på med en undersökning av den betydelse som unga vuxna tillmäter folkbildningen för deras personliga utveckling, kontaktnät, verk- samhet och kompetens. Eftersom vi vill höra deras berättelser är det viktigt att vi gör grundliga förberedelser för intervjusamtalen. Horsdal ställer med hänvisning till upp tio regler för genomförande av narrativa intervjuer, som kan vara bra att ha i åtanke. De tio reglerna lyder som följer: 1.Forbered interviewet omhyggeligt. 2.Inteview kun folk, som i deres særegenhed eller med hensyn till specifikke problemer virkelig intresserer dig. 3.Sig åbent, hvilket formål interviewet tjener. 4.Fortæl også noget om dig selv. 5.Du behøver tid og vedvarende intresse. 6.Vær opmærksom på, at dit fortælleskema virkelig er godkendt fra begynnelsen af 7.Når fortælleren er begyndt, hold dig mest mulig tilbage. 8.Undgå frem for alt alle hvorfor spørgsmål i den förste inter- viewfase. 9.Udskyd målrettede spørsmål till efterspørgefasen. 10.Vær ikke bange for at begå fejl.148 Horsdal betonar framför allt tre saker som kan vara särskilt viktiga att tänka på i samband med narrativa intervjuer: 1) att man avsätter tillräckligt med tid; 2) att berättaren förstår och vill ge sitt bidrag till genomförandet av undersökningen; och 3) att intervjuaren ger tillräckligt med plats åt berättaren.149 I samband härmed läggs sär- skild tonvikt vid att förberedelsefasen är välgrundad, så att man inte börjar för tidigt med själva intervjun, utan förvissar sig om att 146Vi förutsätter att intervjuare och intervjupersonen redan har talats vid och kommit över- ens om att genomföra intervjusamtalet. 147Horsdal, 1999, s. 106. 149Horsdal, 1999. platsen, tiden, samförståndet och planen för genomförandet av intervjun är tillräckligt bra. Den här rapporterade delen av undersökningen kan sägas ha varit indelad i sex olika huvudmoment enligt nedanstående uppdelning: 1.identifiering av representanter för den aktuella gruppen unga vuxna; 2.erhållande av informerat samtycke från de tilltänkta deltagarna; 3.genomförande av intervjuerna; 4.transkribering av ljudupptagningarna; 5.fastställande av den slutgiltiga utformningen av intervjuproto- kollen; och slutligen: 6.läsning, urval och tolkning av data. Dessa moment beskrivs kortfattat nedan. Identifiering av unga vuxna Urvalet av deltagare för intervjuer och erhållandet av berättelse om liv och erfarenheter av folkbildning har skett i flera omgångar. I urvalet har vi efterstävat mångfald och variation. Det innebär att vi valt folkhögskolor från skilda delar av landet. I urvalet finns både rörelsefolkhögskolor och landstingsskolor. Vi har även strävat efter variation när det gäller kurser och linjer på folkhögskolan. Det linjer och kurser som indirekt kom att inkluderas var Allmän linje, Fritidsledarlinjen, Journalistlinjen, U-landskunskap, osv. Bland studieförbunden har vi också strävat efter ett brett urval, både vad gäller geografisk placering och inriktning på verksamhet- en. De kurser och verksamheter som indirekt kom att inbegripas var språkcirklar, konsthanverkscirklar, musikcirklar, särskild sats- ning på ledarskapsutbildning i idrott för arbetslösa ungdomar, osv. Kontakterna med folkhögskolor och studieförbund började med att vi sände ut ett brev där vi beskrev vårt projekt och vad vi ville ha hjälp med. Vi ville att de skulle ge oss några (3–5) förslag på intervju- personer och sända oss en kort beskrivning med avseende på födelseår, kön, etnicitet, kurs/studiecirkel. följde vi upp brevet med en telefonkontakt. Men det visade det sig inte helt enkelt att få de uppgifter vi ville ha och i flera fall tog det veckor innan vi fick det vi frågat om. Vi fick sammanlagt in ett drygt trettiotal namn på möjliga deltagare. Erhållande av informerat samtycke Efter det att de första namnförslagen började komma in, tog vi kontakt med utvalda intervjupersoner. Detta skedde telefonledes. I samband härmed presenterade vi projektet som en del av SUFO 2. Några av de tillfrågade visade sig vara överåriga. Andra svarade direkt att de inte ville medverka. När det gäller dem som visade intresse för att delta kom vi överens om att vi skulle skicka dem brevet vi skickat till folkbildningsorganisationerna och att vi där- efter skulle ringa dem igen för att få ett definitivt besked om med- verkan. De flesta av dem som gått med på att ta emot brevet och tänka igenom eventuell medverkan tackade senare definitivt ja till att medverka i projektet i samband med det uppföljande telefon- samtalet. I samband med dessa telefonsamtal bokades det också tid och plats för genomförandet av intervjun. Två av dem som tackat ja till att delta ringde med hänvisning till sjukdom återbud några tim- mar innan avtalad intervjutid. De som slutligen kom att medverka i projektet var tretton personer i åldern . Deltag- arna beskrivs med avseende på kön, födelseår, etnicitet och folk- bildningsform i nedanstående tabell. Deltagare med avseende på födelseår, kön, etnicitet, folkbildningsform Fhsk: Ulandskunskap; Fhsk: Allmänna linjen Fhsk: Allmänna linjen Fhsk: Allmänna linjen Fhsk: Allmänna linjen Stfb: Konsthantverk, De intervjuade är alltså födda . De var när de intervjuades . Intervjuerna genomfördes antingen i intervjupersonernas hem eller i avskilda rum i offentliga byggnader, såsom stadsbibliotek och skolbyggnader, i närheten av intervjupersonernas hem. Intervjuerna var indelade i tre delar, nämligen: inledning, huvuddel; och: avslut- ning. De inleddes med att intervjuaren och intervjupersonen presenterade sig för varandra. Intervjuaren uttryckte sin uppskatt- ning för att intervjupersonen tackat ja och tagit sig tid till att delta. Intervjuaren berättade därefter lite om sig själv och lät intervju- personen säga något om sig själv. Sedan återknöt intervjuaren till det som sagts om undersökningen, ändamålet med, karak- 150Juan är ursprungligen av Sydamerikanskt ursprung, men han adopterades i ettårsåldern av ett etniskt svenskt par. 151Demokrati och jämställdhet i och . 152Demokrati och jämställdhet i och . tären av och registreringen av intervjun. Intervjuaren förklarade här återigen att undersökningen ingår som en av fem delstudier i SUFO 2 och att den handlar om unga vuxnas erfarenheter och eventuella nytta av sina studier. Intervjuaren förklarade också att det var sammanlagt ca tjugo personer i åldern som skulle komma att intervjuas samt att tanken med intervjuerna var att förstå folkbildningens betydelse för unga vuxnas liv och verksamhet i ljuset att de intervjuades egna berättelser om sina liv, från det första de kan komma ihåg till . Intervjuaren informerade återigen intervjupersonen om att även om intervjun kommer att spelas in, så kommer inga andra än de två forskarna att lyssna till intervjuinspelningen. Intervjuaren för- klarade att inspelningen skulle göras för att intervju- aren skulle kunna koncentrera sig på det som intervjupersonen skulle komma att säga under intervjun och för att man inte skulle gå miste om någon väsentlig information när intervjuerna därefter skulle omvandlas till ordagranna intervjuprotokoll. Han inform- erade också intervjupersonen om att denne också kommer att till- sändas en kopia av intervjuprotokollet som underlag för genom- gång, korrigering och komplettering av protokollet innan det slut- ligen fastställs samt att inspelningarna skulle förstöras sedan man väl kommit överens om slutgiltig utformning av protokollen. Intervjuaren förklarade också att intervjun dels skulle bestå av framförandet av själva levnadsberättelsen och dels av ett samtal med relativt öppna frågor om den intervjuades erfarenheter och tankar om folkbildningen som man deltagit. Inledningsfasen i intervjun avslutades därefter med att intervjuaren frågade intervju- personen om det var någonting som vederbörande undrar över innan berättandet inleddes. Intervjuaren inbjöd därefter intervjupersonen att berätta om sitt liv. Detta gjordes med uppmaningen: Vill du berätta om ditt liv; från början till ? (Om det visade sig att intervjupersonen hade svårt att komma igång, så fick de hjälp på traven med följande inledningsfråga: Vad är det första minnet eller händelsen du kan minnas i ditt liv eller som du har hört talas om?) Intervjupersonen framförde sin levnadsberättelse. Intervjuaren lyssnade intresserat och vänligt till det som intervjupersonen berättade och grep in i den utsträckning det var möjligt endast när han blev direkt uppfordrad att göra det. Han försökte till och med låta bli att lägga in sina egna kommentarer i de tankepauserna som uppstod under intervjun. Berättelsen var slut när berättaren kom fram till berättelsetidpunkten, när protagonist och berättare sam- lades i en punkt. Intervjuaren följde därefter upp det som sagts och ställde också frågor för att utvidga den intervjuades berättelse ytterligare. Detta skedde med frågor som: Vad är du mest tillfredställd respektive otillfredsställd med i ditt liv såsom det varit respektive hur det är ? Vad ägnar du dig huvud- sakligen åt ? Hur är det? Vilka planer har du för framtiden? Intervjuaren lade, om det visade sig lämpligt, också in en paus i intervjuandet. Därefter fortsatte intervjun i form av en kvalitativ forskningsintervju. I denna ställdes frågor kring: förutsättningar, process och utfall enligt nedanstående mall: Vad var det som föranledde dig att skriva in dig i de studiecirklarna/ den folkhögskolekursen som du deltagit i? Vilka var dina första intryck i mötet med studiemiljön? Hur var din beredskap, motivation och mognad för att ta aktiv del i den? Vad bestod livet och studierna av i studiecirkeln/på folkhögskolan? Hur planerades, genomfördes och utvärderades studierna? Vad gick arbetet ut på för dig, lärarna och de andra studerande? Vad var det som underlättade respektive försvårade studierna? Hur såg du på arbetet då? Hur ser du på det nu? Vad fick du ut av livet och studierna inom studiecirklarna/ folkhög- skolekursen? Hur stämde det med de förväntningar du hade då du skrev in dig? Hur ser du på det du faktiskt fick ut av livet och studierna inom studiecirklarna/folkhögskolekursen? Personlig värdering av folkbildningens betydelse för den nuvarande situationen och framtida verksamhet Hur ser du på dina studiecirkel/folkhögskolekursstudiers betydelse för din nuvarande situation? Kan du ge något/några exempel på något du lärt dig som du har användning för nu? Hur ser du dina studiers betydelser för hur du föreställer dig din fram- tida utveckling och verksamhet? Vad anser du om folkbildningens betydelse för unga vuxnas möjlig- heter att påverka sin livssituation, utvidga sina kunskaper, utveckla sin kompetens och sina möjligheter att aktivt delta i samhälleliga verksam- hetsgrenar såsom kultur, politik och arbetsliv? Intervjuerna avslutades slutligen i enlighet med följande mönster: Det känns som vi börjar närma oss slutet på intervjun. Hur tycker du att intervjun har fungerat? Är det något du vill tillägga till det du redan har sagt? Tack för din medverkan i intervjun. Det har varit att tala med dig om ditt liv och dina erfarenheter av folkbildning. Den ljudupptagning som gjorts kommer att omvandlas till ett skriftligt protokoll och så snart det är gjort kommer jag att skicka över materialet till dig för genomgång och godkännande. Och är det något du undrar över så är du välkommen att höra av dig. Tack än en gång för din medverkan, så här långt. De intervjuade påmindes slutligen återigen om att de skulle komma att tillsändas utskriften av intervjun för erforderlig justering av densamma. Intervjuerna var av varierande längd. De varierade mellan fyrtio- och . Detta var främst dels beroende på hur utförliga levnadsberättelser som utvecklades och dels beroende på hur utförliga svar som utvecklades på de frågor som ställdes i den delen av intervjun som hade karaktären av en halvstrukturerad och halvstandardiserad kvalitativ forskningsintervju. Intervjuerna spelades in med hjälp av minidiscrecorder. Ljud- inspelningarna omvandlades därefter till skriftliga intervjuproto- koll. Strävan var att åstadkomma så bokstavliga och ordagranna avskrifter som möjligt. De som har ägnat sig åt sådant arbete vet att det är en mödosam och komplicerad tolkningsprocess. En timmes intervjutid tog som regel mellan att skriva ut. De svårigheter vi ställdes inför i detta arbete har inte enbart hört ihop med att uppfatta det som muntligt uttryckts i intervjun. Det har också handlat om sådant som att hantera satsindelning, interpunktion, pauseringar, icke verbala uttryck (såsom skratt, suckar, betoningar och liknande), prat-i-mun-på-varandra, felsäg- ningar, avbrytningar, hastiga vändningar, osv. Vår strävan var i samband härmed dels att återge ljudupptagningen så ordagrant som möjligt och dels att återge det uppfattade så autentiskt som möjligt. I samband härmed har vi som regel använt hakparenteser för att infoga förklaringar, ersättningar av ord, markering av delvis uteläm- nade namn på personer, skolor, orter, osv. Tre punkter har använts för att markera plötsliga språkvändningar, avbrytningar och prat-i- mun-på-varandra. Pauser på mer än en sekund har markerats med sex punkter (). Intervjuprotokollen har därefter skickats till deltagarna för genom- läsning och justering. I följebreven till dessa utskick har vi bett deltagarna att kolla igenom protokollen med tanke på sådant som oklarheter, erforderliga strykningar och kompletteringar. Vi har i samband härmed också bett dem att skicka oss de erforderliga korrigeringarna. Intervjuprotokollen har därefter justerat i enlighet med deltagarnas önskemål. De fastställda intervjuprotokollens längd varierar mellan 15 och 48 A4 sidor (Times New Roman, 14 punkter, enkelt radavstånd, 6 punkter mellan stycken, marginaler). Materialet som helhet omfattar sammanlagt 400 A4 sidor. Läsning, urval och tolkning av data Intervjuprotokollen, som alltså baserar sig på de justerade tran- skriberingarna av intervjuerna om deltagarnas liv och erfarenheter av folkbildning, har gjorts till föremål för i princip tre olika sorters läsningar. I den första typen av läsning så har varje enskilt protokoll läst i avsikt att sammanfatta intervjupersonens berättelse om sitt liv från begynnelsen till den dag då intervjun genomfördes. Tanken med dessa sammanfattningar är att skapa en överblick av intervju- materialet som helhet och presentera samt ge en inledande inblick i varje enskild intervjupersons liv och erfarenhet såsom det åter- berättades för oss. I den andra typen av läsning har en handfull protokoll valts ut och lästs i avsikt att framföra ett spel med betydelseskillnader som indikerar hur unga vuxna konstruerar sin identitet och erfarenhet av folkbildning. Denna läsning, som framförallt har inspirerats av de tankegångar som redogjorts för i avsnittet om dekonstruktion, är tänkt att ge en fördjupad förståelse av hur man gestaltar liv och erfarenhet av studier i folkbildningsorganisationernas regi. I den tredje och sista typen av läsning, som liksom den första typen inbegriper varje enskilt protokoll, har protokollen lästs för att identifiera, urskilja, beskriva och tolka innebörder hos centrala teman i de delar av protokollen som direkt har att göra med de intervjuades studier inom de folkbildningsorganisationer och folk- bildningsaktiviteter som man har erfarenheter av. denna läsning, som främst har inspirerats av herme- neutik och som har avhandlats i avsnittet om hermeneutik ovan, är tänkt att ge svar på mer specifika frågor som hur man förklarar anledningen till varför man genomfört de studier man genomfört, vad man fick ut av dem, osv.153 Utfallet av läsningarna presenteras i nämnd ordning i näst följande kapitel. Innan vi går in på detta vill vi först säga något lite om undersökningens begränsningar. I direktiven betonas att bidra- get till folkbildningen bl.a. syftar till att stödja en verksamhet som gör det möjligt för människor att påverka sin livssituation och att engagera människor att delta i samhällsutvecklingen genom t.ex. politiskt, fackligt eller kulturellt arbete. Kunskapen är mycket begränsad om vad som händer efter avslutad folkhögskolekurs eller avslutad studiecirkel. I kapitlet om samhällsutvecklingen, de unga vuxna och folkbild- ningen, redogjordes det bl. a. för hur stor andel av befolk- ning som är i den aktuella åldern. Vi berättade också lite om folkbildningens nuvarande omfattning. I det här kapitlet har vi berättat lite om förutsättningarna för, uppläggningen och genom- förandet av den diskuterade undersökningen. Mot bakgrund av det vi redogjort för är det viktigt att notera att de som ingår i den aktuella undersökningen bara utgör en bråkdel av personer i den aktuella åldern som har relativt om- fattande personlig erfarenhet av folkbildning. Det är också viktigt att understryka att de antal folkbildningsorganisationer och folk- bildningsaktiviteter som representeras av de intervjuade deltagarna är ytterligt begränsat. Det är även viktigt att komma ihåg att samtliga deltagarna har rekommenderats av de representanter för folkbildningsorganisations- och verksamheter, som vi har varit i kontakt med i samband med den här aktuella undersökningen. Som en följd av de beslut som gjorts har vi exempelvis inte intervjuat några personer som avbrutit påbörjade folkbildningsstudieaktiviteter. Vi har som en följd av händelseutvecklingen under projektets gång exempelvis inte heller intervjuat några personer som studerat estetiska ämnen vid folk- 153 Vi återkommer mer till de specifika frågorna i den tematiska tolkningen längre fram i framställningen. högskolor eller samhällsvetenskaplig ämnen inom studieförbunds- organiserade studiecirklar. Därmed kan vi gå över till det som framkommit genom under- sökningen av de unga vuxnas berättelser om liv och folkbildningens betydelse. 3 Tolkning av de unga vuxnas berättelser I det här kapitlet skall vi arbeta igenom det rika material vi erhållit genom vårt samspel med deltagarna i undersökningen. Till att börja med kommer vi att kort presentera deltagarna såsom de presenterat sig för oss. Sedan följer några läsningar av enskilda delar av materialet som helhet. Därefter gör vi en tematisk tolkning av hela det empiriska materialet. Avslutningsvis görs en sammanflätning av den huvudsakliga behållningen från de gjorda tolkningarna. Nedan följer sammanfattningar av deltagarnas berättelser.