sou · GRB391d8 · 2004-01-01 00:00:00 — Hit kan vi också räkna värmeanläggning och i vissa fall klimatövervakning, säker- hetsanordningar, bil, båt och för villaägare gräsklippare samt verk- tyg av olika slag. Utanför hemmet finner vi också en slags standardteknik. Vid resande och förflyttning gäller det informationssystem, köp av biljetter, incheckning med mera. På banker och försäljningsställen återfinns bankomater och Internet, kösystem och självbetjänings- kassor. Här ska också nämnas offentlig välfärd, museer och myndigheter vilket bland annat betyder information på Internet, telefonknappning vid väntan i kö och hemsidor för information. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att äldres vardagliga tekniklandskap är omfattande. I detta expertutlåtande koncentreras uppmärksamheten till informations- och kommunikationsteknik (IKT). Även detta är ett stort område . Informationsteknik återfinns i stor skala genom att ofta dolt ingå i snart alla elektriska apparater. Spisar, tvättmaskiner, brödrostar, strykjärn och kaffebryggare är exempel på tillämpningar med sådant innehåll. Här är det emellertid information och kommunikation som står i fokus och de medier som förmedlar detta främst telefoner och datorer. Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling I expertutlåtandet behandlas inte medicinsk teknik eller tekniska hjälpmedel som var för sig har sin egen problematik. Här avses inte heller bilar och andra transportmedel som kan räknas till kom- munikationsteknik. IKT diskuteras både som system och som tillämpning. Exempel på ett tekniskt system är de telekommunikationssystem vars tillämpning inom äldreomsorgen är trygghetslarm. Här handlar det om två helt olika innovationssystem som äldre tar plats i och som följaktligen kräver olika åtgärder för att förändra och påverka. Det intressanta är både hur en enskild produkt är utformad och hur systemet fungerar för den enskilde användaren. Vi kommer emellertid inte att föreslå eller framhålla någon särskild produkt utan diskutera förutsättningar för en teknikutveckling som tar hänsyn även till äldre människor och former för att göra äldre delaktiga i innovationsprocessen. Framför allt undanröjandet av hinder för att detta ska bli möjligt. Härvidlag är teknikutvecklingen intressant i tre aspekter. Den första aspekten gäller produkternas utformning. Telefon- apparaten till exempel, är en produkt som den enskilde köper och som har en viss ergonomi och ett antal funktioner. Utformningen av denna produkt har sina speciella villkor. Produktutveckling kan bland annat utvecklas genom bättre designprocesser där äldre inte enbart är objekt för den produkt som utvecklas utan också del- aktiga. Den andra aspekten gäller de tjänster som användaren kan komma i kontakt med via sin telefonapparat, till exempel talsvar, SMS och Internet. Sådana system kan korrigeras genom ständigt återkommande kontakter mellan producenter och kunder, vare sig dessa är privata eller offentliga. Den tredje aspekten gäller utform- ningen av ett annat system nämligen infrastrukturen för telekom- munikationer såsom basstationer och kabelnät. Inom ramen för detta korta uppdrag har det inte varit möjligt att närmare iden- tifiera och beskriva de aktörer, traditioner och kulturer som åter- finns inom dessa tre teknikområden, däremot en noggrann genom- gång av äldres villkor som är gemensamma för hela fältet. Vid sidan av IKT som teknisk avgränsning uppmärksammas även generella frågor som har med äldre och teknik att göra, till exempel hur stereotypa föreställningar om äldre leder till felaktiga be- dömningar om deras förmåga att använda teknik, delaktigheten i designprocesser samt äldres tillgänglighet till ny teknik i jämförelse med yngre och förvärvsarbetande människor. Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling 4 Aktuella siffror på äldres användning av IKT 4.1Äldre har generellt mindre av IKT jämfört med hela befolkningen Äldres tillgång till och användning av datorer och Internet ökar men är fortfarande lägre jämfört med totalbefolkningen. I detta fall avses () urval där man med total- befolkningen avser personer i åldrarna 16 . Vid uttolkningen av statistiken har ingen hänsyn tagits till huruvida användningen sker i hemmet eller någon annan stans. SCB:s mätningar 2002 visar att i åldersgruppen 65 är datoranvändare jämfört för hela urvalet. I den äldre åldersgruppen är det som använder Internet. Man kan också se att äldre använder dator och Internet mera sällan än yngre män- niskor. Detta gäller även dator- och Internet-användning på arbetet (SCB 2003). av de äldre har en egen e- postadress och har en egen hemsida. 4.2Internetanvändningen ökar bland äldre Tillgången till Internet ökar bland de äldre. Faktum är att ökade den regelbundna Internet-användningen mest för gruppen 60 75 åringarna. som Internet-användningen ökar på kort sikt så går tillkomsten av nya Internet-användare långsammare. var tillväxten jämfört (FSI 2001). Tendensen är att tillväxten var snabbare när Internet lanserades och fick snabbt många användare. är det inte lika många som skaffar Internet och man kan dra slutsatsen att personer med särskilt intresse för detta medium redan tillgodosett sina behov av att skaffa sig Internet. Däremot kan man se en ökad användning av Internet bland äldre och en användning på flera områden. När äldre använder Internet så är det enligt både SCB och FSI (Forskningsgruppen för Samhälls- och Informationsstudier) infor- mationssökning som är vanligast. Därefter kommer myndighets- kontakter, kommunikation (e-postanvändning) och köp och för- säljning. av de äldre Internet-användarna köper och säljer på detta sätt jämfört med i hela urvalet. Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling De summor som man köper för är dock betydligt mindre i äldre- gruppen jämfört med yngre åldersgrupper (SCB 2003). Om man jämför handla varor och tjänster via Internet och uträttar bank- ärenden via Internet 2001 och 2002 kan man iaktta en ökning (FSI 2001, 2002). Handlar varor/tjänster via Internet 2001 i % Internet 2001 i % Handlar varor/tjänster via Internet 2002 i % Internet 2002 i % Man kan också dra vissa slutsatser om huruvida Internet påverkar användningen av andra media. Här tyder mätningarna på att tele- foni och TV-tittandet används mindre men att radiolyssnandet och tidningsläsandet inte påverkas (2002). Man kan också iaktta att ökningen av IT i hemmet har varit 1999 2001 för kabel-TV och parabol men ökat för hemdator, Internet och digital- TV (FSI 2001). Telefonen är fortfarande den kommunikationsteknik som används mest och av flest människor. analys () valde att 2001 visa på det faktum att personer i åldersgruppen 65 har tillgång till telefon i större utsträckning jämfört med hela befolkningen (som här är 16 ). Däremot är tillgången till annan IKT telefonsvarare, mobiltelefon, fax lägre bland äldre. Utvecklingen när det gäller äldres tillgång till och användning av mobiltelefoner är likadan som för datorer men skillnaderna är inte lika stora. till hela befolkningen i SCB:s senaste mätningar använder nästan alla mobiltelefon, närmare bestämt (SCB 2003). Även äldre använder mobiltelefon i stor utsträckning men inte så mycket. De siffror som finns redovisade hos går Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling tillbaka och visar att av 65 84-åringarna då använde mobiltelefon (2001). Som framgår ur Äldreberedningens diskussionsbetänkande kan man spåra en långsiktlig tendens till ökat deltagande i kulturlivet bland medelålders och äldre men generellt är den lägre jämfört med yngre åldrar (2001). Massmediekonsumtionen blir framför allt mer ålderssegregerad. Äldre och barn tittar mest på TV. En genomsnittlig dag 2001 tittade inte av 65 79-åringarna och 9 14- åringarna på TV (Nordicom 2002). Detta bekräftar tidigare studier i och internationellt som också visat att programval och TV-tittandets längd är fast infogat i äldres dagliga rutiner. När det gäller vilken typ av teknikanvändning som mäts i sta- tistiska undersökningar så saknas flera typer av IKT som äldre använder. Detta medför i sin tur att det inte är möjligt att utifrån tillgänglig statistik få en realistisk bild av äldres tekniklandskap. Ett exempel är trygghetslarmen som inte räknas alls trots flitig användning i hela landet. nämner i sin senaste rapport om äldreomsorgen i att trygghetslarmen successivt har ökat men att ingen samlad uppgift om antalet larm finns efter- som detta inte följs upp i den nationella statistiken. Man nämner också övervakningslarm för dementa (2002). Den statliga statistikinhämtningen har nämligen upphört på detta område. SCB ansvarade för sådan statistik i början av 1990- talet vilken senare övertogs av SPRI (1994). Ett annat exempel är SCB:s undersökningar av levnadsför- hållanden () som bara innehåller ett fåtal frågor om IT, näm- ligen dator- och Internet-innehav i hemmet samt något om hur frekvent man använder Internet. Det vore önskvärt med fler frågor om IT och tillgång och användning, särskilt med tanke på att är den mest omfattande databasen om svenska folkets levnadsvanor och omfattar åldrarna 16 . Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling 5Synliggör och öka kunskapen om äldre teknikanvändare! 5.1Förslag om åtgärder för bättre statistikinsamling En förutsättning för att kunna bedöma äldre män- niskors tillgänglighet till och användning av informations- och kommunikationsteknik är att det finns uppgifter om deras tillgång till teknisk utrustning och i vilken utsträckning äldre använder Internet och andra media. Sådana uppgifter är också nödvändiga för att kunna göra jämförelser med övriga befolkningen. saknas detta i stor utsträckning och där det förekommer råder stora brister ifråga om urval och kategorisering. exkluderas människor som är eller i vissa fall från statistikinsamlingen. Detta tenderar även att gälla i de EU-gemensamma undersökningar om IT-användning som deltar i. Så sent som framfördes som översta åldersgräns i förslag till undersökning av hushållens IKT-användning . Denna inställning till äldre medborgare är diskriminerande och djupt odemokratisk. I själva verket bygger den på ett förlegat synsätt där medborgarna värderas i förhållande till förvärvslivet. Det bidrar till att göra ålderspen- sionärer fullständigt osynliga som medborgare och teknikanvändare i det moderna informations- och kommunika- tionssamhället. Avsaknaden av en stor del av de äldre i statistiken avspeglar därmed den centrala frågan för Äldreberedningen, näm- ligen den om äldres existensberättigande som fullvärdiga med- borgare. I regel omfattas inte heller statistiska urval av äldre som bor på institution eller som inte själva kan fylla i en enkät även om de åldersmässigt skulle ingå. Det betyder att äldres livssituation inte är tillräckligt väl beskriven för att man ska kunna dra slutsatser om teknikens roll i olika typer av boenden. Sådana beskrivningar är särskilt motiverade eftersom äldres tillgänglighet till teknik ofta bygger på andras föreställningar och bedömningar om vad de behöver och önskar snarare än på deras egna utsagor. Därför bör åtgärder vidtas som syftar till en förbättrad insamling av offentlig statistik genom bortröjandet av diskriminerande urval. Äldreberedningen bör förorda urval utan övre åldersgräns och en utförligare beskrivning av bakgrundsvariabler i den offentligt finan- Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling På så vis kan den offentliga statistiken, liksom på en rad andra områden, bli normgivande för statistikföretag och forskare. I samband med detta bör man även uppmuntra sam- arbete mellan statistiker och andra kompetenser i syfte att öka rele- vansen i urvalen och kategoriseringarna. Äldreberedningen bör också bidra till att komma till rätta med de sammanställningar som genomförs för statens räkning så att de genomgående tar med den statistik som har den högsta åldersgränsen. har en viktig uppgift både nationellt och internationellt. Nationellt ifråga om offentlig statistik, lämpligast inom ramen för regeringens uppdrag till statistikansvariga myndigheter. Internationellt i samband med förarbeten till EU-gemensamma undersökningar. Äldreberedningen bör verka för att stödja det svenska förslaget om att inkludera människor . Ansvarig för räkning är . 5.2Förslag om åtgärder för forskning En förutsättning för att tillgodose äldres vardagliga behov av teknik och möta deras efterfrågan på teknik är kunskap om äldres livs- villkor i det moderna samhället och teknikens roll i det dagliga livet. Avsaknaden av kunskap om hur och till vad äldre människor använder IKT är påtaglig. Detta är ett nära på oexploaterat fält. Den dominerande riktningen i forskning och teknikframtagning är från teknik till äldre och tolkningsföreträdet ligger hos det tekniska perspektivet. Det är därför viktigt att vid sidan av den tekniska forskningen satsa på forskning om äldres teknikanvändning i var- dagen och hur tekniklandskapet förändras med ålder. Den ojämna och osammanhängande bilden av äldres tillgänglig- het till tekniska resurser gör det svårt att göra bedöm- ningar om i vilken utsträckning äldres vardagsanvändning av teknik är tillfredsställande eller inte. På detta sätt blir det yngre män- niskors förväntningar på åldrandet eller föreställningar om vad äldre förmår och behöver som styr vilken teknik äldre får tillgång till eller hur den teknik är utformad som utvecklas för äldre använ- dare. Svårigheterna att få en tydlig bild av äldres teknikanvändning sammanhänger med det faktum att de mätningar som sker i regel utgår från behoven hos myndigheter, kommuner och producenter snarare än från äldres egna behov. För att kunna bedöma teknikens nytta och kostnader måste man dessutom ta hänsyn till vem som Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling utför oavlönat omsorgsarbete i hemmet och diskutera hur detta ska värderas i jämförelse med avlönat arbete. Ett sätt att göra detta är att undersöka vilka äldre som själva klarar av sina vardagliga bestyr och vilka som inte gör det och vilken roll tekniken har i detta. Därför bör åtgärder vidtas för att etablera och öka forskningen om äldres vardag, teknikanvändningen ur deras perspektiv och teknikens roll i samband med åldrandet. Varken frågorna eller svaren kan vara föremål enbart för en utpekad forskningsinriktning. Därför bör tvär- vetenskapliga initiativ och samarbete mellan tekniska, samhällsveten- skapliga och medicinska forskare uppmuntras. Lämpliga aktörer är: forskningsfinansiärer med uppdrag att bedriva forskning och utveck- ling om äldre och teknik. 5.3.1Människor sällsynta i statistiken Avsaknaden av statistiska uppgifter avser både bristfälliga uppgifter om urvalen bakom olika undersökningar och en bristfällig kate- gorisering av tekniken. Faktum är att de allra äldsta fortfarande inte inkluderas alls i urvalen. Hos SCB är den övre åldersgränsen i . För att ta några andra exempel så är den både hos Nordicom och hos för samhälls- och informa- tionsstudier. I sammanställningar varierar den övre åldern mellan 64, 74 och vilket ytterligare försvårar jämförelser. Detta betyder inte enbart att det saknas uppgifter om de 278 000 personer som beräknas vara . Det betyder också att dessa personer diskrimineras som medborgare, eller med andra ord, de räknas inte. Situationen har visserligen förbättrats med tanke på att äldre för inte så länge sedan var helt uteslutna ur statistiska undersökningar, men är fortfarande långt ifrån tillfredsställande Skälen till att äldre utesluts ur statistik om teknikinnehav kan vara flera. Ett skäl är att äldre respondenter inte anses vara lika tillförlitliga som yngre respondenter. Man anser att de inte kan svara sanningsenligt eller att de inte ser, hör eller förstår vad inter- vjuaren frågar om eller hur man fyller i en enkät. Studier som inkluderat alla åldrar, även institutionsboende, visar dock på höga svarsfrekvenser, i en studie på (1999). Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling studier visar också att det är möjligt att på ett bättre sätt anpassa formerna för undersökningen till respondenternas förutsättningar. Man kan exempelvis utveckla metoder för att inkludera äldre som har problem med syn och hörsel. Man kan öppet fråga om och redovisa vem som svarade och vem som fyllde i enkäten. Det är viktigt att även de med intellektuella handikapp får uttrycka sin mening, särskilt med tanke på att äldres tolkningsföreträde till sina teknikbehov riskerar att bli kringskurna av andras tolknings- företräde. 5.3.2EU-förslag som övre åldersgräns pågår ett arbete med att forma en gemensam förordning inom EU för insamling av statistik (2002, SCB 2002). som samlar in statistik för EU:s räkning föreslog 2002 en övre åldersgräns i samband med undersökningar om IT-användningen i hushåll och för individer. har genom till uppgift att på området uttrycka nationella policybehov. Denna statistik är knuten till förvärvsarbete och för räkning stämmer detta väl överens med den övre åldersgränsen för arbetskraftsundersök- ningarna (). Den senaste rapporten visar dock att föreslog att åldersintervallet 16 74 skall tas bort med hänvisning till att det utgör en begränsning i framtida undersökningar om äldre skall inkluderas (SCB 2003). har kommit att bli norm för en rad andra undersök- ningar, bland annat förekomsten och användningen av IKT i hushåll i . Dessa snäva urval kan få allvarliga konsekvenser för förståelsen för behov utanför arbetskraften och ge en direkt felaktig bild av IT-samhället. Man kan också tänka sig att det skulle motverka en utveckling mot ökad flexibilitet i arbets- livet och därmed de svenska initiativ som finns på detta område (se bland annat Ds 2002:10 Riv hindren i arbetslivet). Framför allt skulle det exkludera en tiondel av befolkning, nämligen de . Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling 5.3.3Vems behov mäter vi? En förklaring till att statistiken om äldres tillgång till IKT är ofull- ständig är att mätningarna genomförs med utgångspunkt från pro- ducenternas eller kommunernas behov av att kategorisera tid och arbete. Betraktar man de tekniksatsningar som genomförts med inriktning på äldre människor och äldreomsorg kan man konstatera att teknikdrivna och producentinriktade lösningar baserade på föreställningar om vad man anser eller bedömer vara äldres behov sällan blir framgångsrika. Till informations- och kommunikations- teknik (IKT) räknas till exempel vanligtvis sådan teknik som pro- ducenterna definierat som IKT, bland annat Internet och mobil- telefoner, men inte det som ur ett användningsperspektiv hör till teknik som används för kommunikation, bland annat trygghets- larm. Ett exempel på kommuners och producenters kategorisering av arbete och tid är Handla hemma-projekten som genomfördes . Dessa projekt som förekom på ett femtontal platser i landet bestod i att äldre personer med hjälp av en skärm och ett tangentbord uppkopplade till en eller flera matbutiker via telefonledningen, själva skulle kunna beställa matvaror och få dem levererade hem. I samarbetade kommunen, och dåvarande . Kommunen förväntade sig att sänka kost- naderna för genom att spara in den tid det tog för att gå och handla. ersattes med att de äldre själva utförde delar av arbetet. erhöll arbetstillfällen genom att distribuera varorna hem till kunderna. fick en testbädd för sin satsning på Teleguide och förväntade sig en ny marknad. Huruvida projektet alls var kostnadseffektivt är dock tveksamt. En ingående studie av ett av projekten som genomfördes i visade att tillvägagångssättet skapade flera problem. Att försöka spara tid och minska kostnaderna på detta sätt visade sig vara betydligt mer komplicerat än man räknat med. Man lyfte ut och prissatte en aktivitet i äldres vardagsliv och underskattade vilken betydelse den har i ett helhetsperspektiv och vilken roll hemhandlingen spelar i relationen mellan den äldre personen och vårdbiträdet. Projektet blottlade den komplexitet som det innebär att handla hem mat åt en äldre person, det vill säga att som vård- biträde vara en del av den personens vardag. Man lyckades inte skapa en effektiv användning eller på ett effektivt sätt ombesörja Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling att kedjan av handlingar beställning, plocka varor, distribuera, betala, packa upp varorna, ställa in varorna i skåpen fungerade. Projektet var framför allt ett exempel på investeringar i en ny tek- nisk möjlighet vars förväntan om nytta bygger på föreställningar om äldres behov, teknikens roll och okunskap om hur det fungerar i relationen till (1995). Avgörande är alltså i vilken utsträckning det är äldres egna krav och behov som styr diskussionen eller någon annans. De studier som genomförts med avseende på äldres tillgänglighet till och användning av teknik i sin vardag visar att det ofta är andras före- ställningar om vad de behöver som styr snarare än deras egna utsagor (1995, 1999). Den här typen av skillnader är genomgående också i tidigare jämförelser mellan äldres och yngres uppfattning om åldrandet och visar på yngres svårigheter att göra realistiska bedömningar. Ett tidigt exempel gäller jämförelsen mellan yngres uppfattning om åldrandet och äldres egen uppfatt- ning. Det visade sig att skillnaden var stor. Yngre var bland annat betydligt mer negativt inställd till hur livet skulle vara på äldre dar jämfört med de äldre själva (Tornstam 1981). En risk med att betrakta äldres teknikbehov och teknikanvänd- ning ur någon annans perspektiv är inte bara att man missar vilka behov och problem äldre faktiskt har, utan också att man riskerar att rationalisera sådant som inte bör förändras, till exempel att man rationaliserar bort viktig tid som bör finnas kvar. Ett exempel är tanken om att man i Handla hemma-projektet antog att den tid som vårdbiträdet sparade på att inte gå och handla istället kunde användas till samvaro med omsorgstagaren. Resultatet var dock att hemhandlingen via dator tog mer tid än tidigare, bland annat på grund av kö på linjerna och svårigheter att välja varor på skärmen. En annan risk är att man ersätter goda relationer eller andra vardag- liga kontakter med att använda teknik. Sammanfattningsvis har de kalkyler som låg till grund för den här typen av projekt visat att det är vanskligt, om inte omöjligt, att räkna tid mot teknik. Inte heller får vi en rättvis bild av teknikens nytta för den äldre personen genom att göra sådana mätningar. Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling 5.3.4Vem betalar dagens äldreomsorg? Om man istället för att mäta kostnadseffektiviteten hos kom- munen eller i sjukvården ser till vem som faktiskt utför vård och omsorg om gamla i hemmet så blir bilden en annan. Det ökar också kunskapen om vad eller vem som behöver tekniskt stöd. Statistiken visar att kvinnorna ägnar mer tid än män till arbete i hemmet. Dessa traditionella könsrollsmönster inte bara bibehålls när man blir äldre, de förstärks. Kvinnorna börjar redan i medel- åldern att ta hand om sina åldrande föräldrar. När maken eller någon annan äldre släkting får samma behov vårdar kvinnan dessa. Man beräknar att 60 av äldres vård och omsorg ges av anhöriga. När kvinnan blivit änka och lever ensam blir även hon beroende av hjälp, följaktligen från kommunen eller någon yngre anhörig. Det råder alltså stora skillnader med avseende på vem som ger vård och omsorg, vem som får avlönad respektive oavlönad vård och omsorg. Om gränserna mellan avlönat och oavlönat vårdarbete är oklara så är skillnaden mellan män och kvinnor desto tydligare. Ser man inte dessa samband och avstår från att analysera situa- tionen i ett genusperspektiv så får man följaktligen en felaktig bild av verkligheten. Ändå är det så man vanligtvis gör. tar (SOU 2000:7) som exempel på hur man dis- kuterar framtida vårdkostnader på ett könlöst sätt.