sou · GRB3129d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Dessutom framhöll regeringen att det i landet finns ett stort an- tal forskningsbibliotek utanför högskoleorganisationen och att flertalet finns på museer, vissa större industriföretag och sjukhus och att det finns ett dokumenterat behov av samverkan och sam- planering i bibliotekstekniska frågor inom denna större grupp av forskningsbibliotek – i vissa fall även mellan dessa och folkbiblio- teken. I propositionen framhölls frågor som katalogisering, fjärr- lån, och avgifter för olika slags tjänster. Samordning i sådana bib- lioteksfrågor ansåg regeringen inte vara någon ren högskoleuppgift varför den inte borde ingå i UHÄ:s samordningsansvar för verk- samheten inom högskolan. Samordningsansvaret borde istället knytas till ett organ med stor sakkunskap i biblioteksfrågor, lämpligen KB som redan hade an- svaret för vissa övergripande uppgifter bl.a. genom ansvaret för Nationalbibliografin. KB skulle redan då enligt sin instruktion svara för samordning mellan biblioteken i , där ett stort antal forskningsbibliotek såväl inom som utanför hög- skolan var belägna. KB skulle också ta över de uppgifter som DFI haft i internatio- nella kontaktorgan. Regeringen anmälde också sina avsikter att se över sammansättningen av styrelsen i samband med att en ny Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling verksförordning skulle träda i kraft . Regeringen framhöll att det ankom på KB att besluta om de närmare formerna för samord- ningsarbetet. KB inrättade 1988 sekretariatet Bibsam (avdelningen för nationell samordning och utveckling). I den forskningspolitiska propositionen Forskning för kunskap och framsteg (prop. 1992/93:170) framhölls forskningens beroende av informationsförsörjning, bl.a. bibliotek med böcker, tidskrifter, databaser och andra forskares arbete, samt KB:s och högskolebib- liotekens roll. I forskningspropositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, 1996/97:UbU3) framhöll regeringen att högskolan mot bakgrund av det ökade antalet studenter, det pedagogiska för- nyelsearbetet och den snabba IT-utvecklingen målmedvetet måste satsa på sina bibliotek. Högskolans och styrelsens ansvar att följa utvecklingen betonades. Vidare framhölls ansvarsbibliotekens roll i det nationella informationsförsörjningssystemet. Informationstek- nologins betydelse för att underlätta tillgången till information betonades och regeringen framhöll att det är viktigt att se till att inte hinder av praktisk och ekonomisk natur hindrar tillgänglighe- ten. Den roll som KB tagit på sig som samordnande för licensavtal på IT-området betonades och regeringen underströk att lärosätena inte på egen hand borde ingå långsiktiga licensavtal. Nya former för biblioteksservice för distansstuderande borde prövas och samar- betet mellan folkbibliotek och högskolebibliotek uppmuntras. För att utnyttja informationstekniken fullt ut borde Libris utvecklas till en nationell och allmän, fritt tillgänglig informationsresurs. KB fick i också 1996 i uppdrag att driva ett nationellt projekt med denna inriktning. För att även folkbiblioteken skulle kunna tillgodogöra sig innehållet i detta nationella bibliotekssystem beslutade regeringen att Sunet skulle utvecklas till att också omfatta folkbib- liotek och museer. Ett utvecklingsstöd avsattes för dem som önskade ansluta sig. I forskningspropositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/2001:3, 2000/01:UbU6) framhålls bibliotekssystemet och Libris strategiska betydelse för den högre utbildningen, forsk- ningen och den intresserade allmänheten, samt KB:s roll som sam- ordnande och utvecklingsstödjande resurs inom biblioteksväsendet med särskild inriktning mot forskningsbiblioteken. I propositionen framhålls också att forsknings- och folkbibliotekens serviceutbud närmar sig varandra, samt att högskolebiblioteken måste ge SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling studenter och forskare tillgång till den digitala informationen efter- som ny teknik och Internet alltmer tas i anspråk för att sprida t.ex. forskningsresultat. Informationsförsörjning till utbildning och forskning består inte bara i de samlingar som byggs upp utan i allt högre grad av in- formationsresurser i digital/elektronisk form såsom t.ex. e-tid- skrifter och databaser. Därmed har också kraven på biblioteken och deras kompetens ökat och blivit mer mångsidiga. Utöver det tradi- med dess tryckta samlingar, som fortfarande efterfrågas i lika hög grad, skapas det nu vid landets högskolor digitala bibliotek med en rad nätbaserade tjänster och resurser. I uppdrag ingår att belysa KB:s roll som stödjande för samordning och utveckling av informationsförsörj- ningen till forskningsbiblioteken samt KB:s ansvar för ansvarsbib- lioteken och dessa biblioteks uppdrag. Forskningsbibliotek innebär i detta sammanhang biblioteken vid universitet och högskolor samt övriga forskningsbibliotek (se bilaga 6). 7.3.2Aktörer i systemet för informationsförsörjning Följande ingår f.n. i den krets som på olika sätt berör KB:s upp- drag att stödja samordning och utveckling av informationsförsörj- ning. Universitet och högskolor har självfallet det grundläggande an- svaret för att studenter och forskare/lärare har tillgång till en god informationsförsörjning. I högskolelagen (1992:1434, HL) och högskoleförordningen (1993:100, HF) stadgas att högskolebiblio- teket har en central roll för informationsförsörjningen. Lärare/forskare och studenter har dubbla roller – som producenter av vetenskapliga rapporter, uppsatser m.m. och som brukare av in- formation (avsnitt 7.3.3). Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Även de s.k. övriga forskningsbiblioteken har en viktig roll i in- formationsförsörjningen till högre utbildning och forskning (avsnitt 7.3.5). VR är ett forskningsråd som enligt förordningen med instruktion för (2000:1199) har till uppgift att ge stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. I uppgifterna ingår bl.a. ett nationellt ansvar för övergripande information om forskning och forsknings- resultat. Denna information ges bl.a. genom webbplatsen . är ett samarbetsorgan för övergripande frågor om förhållandet mellan forskning och samhälle och för samverkan mellan de som finansierar forskning. Regeringen föreslår i årets budgetproposition att ska läggas ner. har också uppdraget att bistå regeringen med uppgifter om lärosätenas publicering av forskningsresultat. Enligt förordningen (1995:945) med instruktion för Högskole- verket är HSV central myndighet för frågor som rör universitet och högskolor och andra utbildningar på eftergymnasial nivå. I verkets uppgifter ingår bl.a. kvalitetsbefrämjande uppgifter och som ett led i detta utför HSV kvalitetsutvärderingar av verksamheten i hög- skolan. En viktig kvalitetsfråga är den akademiska infrastrukturen där informationsförsörjningen är en viktig del och biblioteken spelar en viktig roll. Det är också ett av de kriterier som fastställts av statsmakterna vid prövning av lärosätenas förutsättningar att uppnå universitetsstatus. Vidare ingår en bedömning av status som kvalitetskriterium vid de kvalitetsutvärderingar som verket genomför. HSV har också ansvar för insamling, bearbetning och samman- ställning av data om högskolan samt ansvar för officiell statistik enligt förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Statens ljud- och bildarkiv Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) har enligt instruktionen (1996:503) till uppgift att ta emot och förvara pliktexemplar av filmer, fonogram, videogram och vissa s.k. elektroniska dokument samt upptagningar av ljudradio och televisionsprogram som enligt lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument ska lämnas till arkivet. SLBA har funnits som egen myndighet . Arkivets samlingar är en del av vårt kulturarv och en viktig källa för forsk- ning. Materialet måste bevaras i så stor utsträckning som möjligt för att kunna ge eftervärlden kunskap och insyn i vårt samhälle. SLBA regleras genom samma lag som KB (PL) och har i stort sett samma uppdrag (se vidare kap. 10 angående förhållandet mellan KB och SLBA). SLBA är f.n. föremål för översyn av en särskild ut- redare, Översyn av verksamheten och arbetsformerna vid Statens ljud- och bildarkiv (dir. 2002:155). Utredaren ska redovisa sitt upp- drag . Enligt förordningen (1996:505) med instruktion för Kungl. bib- lioteket ska KB ha ett nationellt ansvar för frågor om samverkan mellan forsk- ningsbibliotek, bl.a. i fråga om försörjning med litteratur samt utnyttjande och utveckling av tjänster baserade på informa- tionsteknik (1 §) svara för samordning, utveckling och visst utredningsarbete inom biblioteksområdet samt utse ansvarsbibliotek (2 §) till regeringen ge in en rapport med en analys av utvecklingen inom forskningsbiblioteken i landet (7 §) I olika propositioner har KB tilldelats medel för angivna uppgifter inom verksamhetsområdet t.ex. för fortsatt utbyggnad av ansvars- bibliotekssystemet, för att sluta centrala licensavtal för tillgång till elektronisk information, för fördelning till fjärrlåneverksamheten samt för att utveckla Libris. KB har ett omfattande samarbete med universitet och högskolor – representerade av biblioteksansvariga – i lednings- och referens- grupper. I vissa grupper finns även folkbibliotek och myndigheter Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling För representationen i Bibsams olika grupper se bilaga 5. Högskolorna är också representerade i , f.n. med tre representanter. Bibsam är en av KB:s sex avdelningar och sorterar direkt under Riksbibliotekarien. Samarbete med andra enheter inom KB sker i olika former, t.ex. i projektgrupper. I enkät definieras också författare och förlag samt deras organisationer, agenter och intermediärer, bibliotek, VHS, Sunet och () m.fl. som aktörer. Högskolebiblioteken rubriceras forskningsbibliotek av Bibsam (se avsnitt 7.4 och bilaga 6). Det finns 38 universitet och hög- skolor i landet varav 14 universitet och fyra högskolor med veten- skapsområde, dvs. med rätt att utfärda doktorsexamen inom detta område. Även vid lärosäten som inte har egen examensrätt bedrivs i varierande omfattning forskning och forskarutbildning. I dessa fall sker examination vid ett annat lärosäte, som har rätt att utfärda doktorsexamen. Sju av lärosätena är de små konstnärliga hög- skolorna och i . Enligt bibliotekslagen (1995:1596) och i högskoleförordningen stadgas att högskolan har skyldighet att ha ett bibliotek. Vidare stadgas att den grundläggande högskoleutbildningen ska ge studenterna förmåga att göra självständiga och kritiska bedöm- ningar samt utveckla förmåga att söka och värdera kunskap på vetenskaplig nivå (9 § HF). Biblioteken är en integrerad del i högskolan. Ett bra bibliotek är en viktig förutsättning för att hög kvalitet (4 § HL) ska nås i verk- samheten. Vid kvalitetsutvärderingar och prövning av rätten till universitetsstatus eller vetenskapsområde är den akademiska infra- strukturen (dit och informationsförsörjningen räknas) en av bedömningsgrunderna (se forsknings- och budgetpropositio- nerna 1996/1997). beslutade med anledning av budget- propositionen 1996/97:1 utgiftsområde 16 bl.a. om följande krite- SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling rier för rätten att utfärda doktorsexamen: goda infrastrukturella förutsättningar (bibliotek m.m.) för att bedriva grundutbildning och forskning. högskolereform innebar att bibliotekens finansiering fördes över från central finansiering direkt till (via den dåvarande högskolemyndigheten) till respektive lärosäte. Därmed kom den samordnande roll som centrala myndigheter haft att upp- höra. Detta innebar behov av nya former för samordning och sam- verkan mellan högskolebiblioteken. Högskolebiblioteken är finansierade inom ramen för an- slagen till högskolan. Ersättningen till högskolans grundutbildning är i sin tur beroende av prestation – om högskolan rekryterar sämre och studenten presterar sämre får högskolan mindre pengar. Så- ledes finns en inbyggd konkurrensfaktor och en ekonomisk faktor som kan påverka högskolebibliotekens intresse av att samarbeta – såväl positivt som negativt. Högskolebiblioteken har dock en gammal samarbetstradition sedan den tid de fick sina anslag direkt från staten och var ett sammanhållet bibliotekssystem. Den ekonomiska och tekniska ut- vecklingen i högskolan har ökat högskolornas samverkansintresse. Det blir dyrt och opraktiskt för alla om alla bygger sina egna system. Den gällande politiken om den öppna högskolan, läro- sätenas ansvar i det livslånga lärandet och uppgiften att främja rekrytering av elever från studieovana miljöer ställer också krav på samordning när det gäller högskolans informationsförsörjning. 7.3.3Utvecklingen i högskolan och ökade krav på informationsförsörjning – högskolebibliotekens roll Utvecklingen inom informationsområdet har gått snabbt . har den högre utbildningen, som fram- hållits i det föregående, gått igenom stora förändringar. Myndig- heten för har inrättats och beslutet om Den öppna högskolan har fått genomslagskraft. Ökade krav ställs på flexibilitet i utbildningssystemet – dvs. lärande oberoende av tid och rum. Detta innebär i sin tur större krav på biblioteken i form av t.ex. utökade öppettider och webbaserade tjänster. För att möta kraven krävs utnyttjande av modern informations- och kommunikationsteknik (IKT) och tillgång till elektroniska informationsresurser. Detta ställer i sin tur krav på stöd till Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling brukarna i hur man använder dessa resurser. Det ökade antalet distansstuderande har även medfört att också folkbibliotekens verksamhet förändrats till att mer än tidigare innefatta service till högskolans studenter. Detta kräver särskilda insatser för samord- ning och samverkan mellan högskolans bibliotek och folkbibliote- ken. Datoriseringen började tidigt i biblioteken vilket var en nöd- vändighet med tanke på det stora informationsmaterial de har att hantera. Utvecklingen av Internet och webben har haft stor bety- delse för högskolebiblioteken. Till att börja med utnyttjades datortekniken mest för datorbaserade samkataloger och ämnesbib- liografier. Vidare byggdes lokala biblioteksdatasystem i första hand upp för att hantera lån och en del andra transaktioner. Dessvärre skedde detta utan nationell samordning, vilket har bidragit till dubbelarbete och merkostnader. Genom den snabba utvecklingen inom IKT-området blev först lokala och sedan nationella bibliotekskataloger samt ämnesdatabaser direkt tillgäng- liga för användarna vid deras egna arbetsplatser. Biblioteksdata- systemen har blivit alltmer användarvänliga och anpassats till Internet. De har också givit möjligheter till självbetjäning. De ökade kraven på informationskompetens hos studenterna kräver att biblioteken integreras i lärandeprocessen. Biblioteken arbetar numera med att skapa nya webbaserade tjänster för att ge stöd och vägledning till brukarna. Ämnesportaler med ett urval av kvalitetsbestämda, fria elektroniska resurser på webben har byggts upp inom en rad ämnen. Ett annat stöd är webbaserade självstudie- kurser i hur man söker och utnyttjar information. De kommer att spela en allt viktigare roll efterhand som grundutbildningen blir mer nätbaserad. Mer behöver dock göras för att förenkla användar- nas tillgång till digitalt publicerad information och för att infoga de elektroniska informationsresurserna i de s.k. lärandeplattformar som byggs upp inom den svenska högskolan. Det var ett genombrott när först de internationella ämnesdata- baserna (referensdatabaser) och därefter tidskriftsartiklar i fulltext blev direkt åtkomliga för användarna vid deras egna arbetsplatser. Forskaren fick själv möjligheter att söka online i stora internatio- nella ämnesdatabaser och behövde inte längre beställa och få experthjälp från . Genom lokala och kooperativa licens- avtal har biblioteken sett till att forskarna fått tillgång till dessa databaser. Biblioteken hävdade att dessa resurser skulle vara gratis SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling för slutanvändaren och mycket stark ökning av databassökningar och nedladdning av artiklar har blivit en följd. Detta var särskilt viktigt för forskare inom ämnen där publice- ringen i första hand sker i tidskrifter. Forskaren kan via en ämnes- databas länkas direkt till artiklar i fulltext, alternativt givetvis följa utgivningen. Stora paket av tidskrifter har förvärvats i nationella eller andra kooperativa licensavtal, i första hand från de stora för- lagen. Bibsam har samordnat uppbyggnaden av ett nationellt konsortium för högskolebiblioteken samt gett stöd till mer ämnes- specifika konsortier inom ansvarsbibliotekssystemets ram. Biblio- teken arbetar även lokalt för att få tillgång till elektroniska versioner av tidskrifter utanför förlagspaketen. Biblioteken betalar för forskarens direkta tillgång till artikelmaterialet, nu med ökande bekymmer för att få stora utgifter övervältrade på sig utan kom- pensation. Man har kunnat dra ned på en del arbetsuppgifter, men å andra sidan fått nya, t.ex. att administrera åtkomsten till det licens- baserade materialet. Biblioteken har även kommit att inta en central position inom högskolan när det gäller elektronisk publicering. Den nya tekniken har skapat nya förutsättningar för detta. har biblioteken blivit alltmer involverade i att föra ut den egna hög- skolans publikationer på webben i digital form. Man har varit drivande i olika projekt med syfte att ge ut avhandlingar, rapporter, examensarbeten och i någon mån artiklar som producerats inom den egna högskolan. Biblioteken har uppfattat detta som en ut- vidgning av det ansvar man har för att samla in och katalogi- sera den egna högskolans publikationer. Lärosätena har i varierande grad erkänt och bidragit ekonomiskt till bibliotekens arbete med denna nya uppgift. Arbetet med den egna högskolans digitala publikationer har fått en betydligt större tyngd genom tillkomsten av teknologier som gör publikationerna globalt sökbara på ett mycket effektivare sätt. Detta har bl.a. medfört att fritt tillgängliga, öppna arkiv skapats för det material som framställs inom universitets- och högskolesektorn. Bibsam har i samarbete med högskolebiblioteken tagit initiativ för att stödja en ökad samordning av e-publicering inom högskolorna. Mycket samordningsarbete återstår dock. Kostnadsutvecklingen på olika områden t.ex. när det gäller tid- skrifter, en allt större efterfrågan på bibliotekens tjänster m.m., ställer krav på biblioteken att rationalisera verksamheten. Det gör att intresset för samverkan har ökat. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling av starka kommersiella aktörer – främst förlag – som fått en mono- polställning vilket har lett till minskad konkurrens och ökade priser. Biblioteken har genom samordnat förvärv av elektroniska resurser väsentligt förbättrat villkoren. Så länge förlagen inte har någon konkurrens när det gäller vetenskaplig publicering kommer högskolorna och deras bibliotek ändå att befinna sig i ett struktu- rellt underläge. Olika initiativ har tagits för att utveckla nya modeller för den vetenskapliga publiceringen (se avsnitt 7.3.6 och 7.4.3). Eftersom prisökningarna fortfarande ligger över normalprisindex intecknas en växande del av bibliotekens budgetramar. Man måste understryka att de kommersiella förlagens tidskrifter är orimligt dyra och åsamkar högskolorna en onödig merkostnad. Det framgår av jämförande ekonomisk analys att priset per sida är fem gånger högre och priset per citering cirka 15 gånger högre hos de kommer- siella utgivarna än hos icke-kommersiella utgivare (se bilaga 7). I grunden är det nuvarande systemet orimligt ur högskolornas syn- punkt. Varför ska högskolorna först betala forskarnas löner som författare, utvärderare eller redaktörer till tidskrifterna och sedan betala ett högt pris för att återköpa resultatet? Högskolebiblioteken erbjuder ett omfattande och varierat utbud av elektroniska resurser och tjänster. Olika insatser görs för att skapa en bättre överblick och enklare sökingångar genom s.k. biblioteksportaler och genom att dynamiskt länka mellan olika in- formationsresurser. Nationella digitala bibliotek har skapats bl.a. i flera nordiska länder, vilka strävar att skapa denna samordning på nationell nivå. Samordning kan i princip ske parallellt både på nationell nivå och på högskolenivå. Hanteringen av elektroniska informationsresurser är beroende av upphovsrättslig reglering och avtal, och kunskaper i juridiska frågor har därmed blivit viktigare. De upphovsrättsliga bestämmelserna har reviderats och lagstiftningen anpassats till den digitala miljön. Anpassningen berör även andra områden, exempelvis personupp- giftsskyddet. Detta påverkar forskares och studenters, liksom även allmänhetens, möjligheter att få tillgång till och hantera informa- tion. Det är därför viktigt att företrädare för biblioteken och informationsanvändarna engagerar sig i dessa frågor och skaffar sig kunskaper. som utvecklingen av elektroniska bibliotekstjänster gått allt snabbare har utnyttjandet av bibliotekens tryckta skrifter fortsatt att öka till stor del genom att studenterna blivit fler och i allt SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling högre grad gjort biblioteken till sina arbetsplatser. Biblioteken har därför haft skäl att utveckla även sin fysiska miljö, göra de tryckta samlingarna mer attraktiva genom förvärv, gallring och förändrad uppställning m.m. För flertalet forskare är elektroniska tjänster och resurser viktigast. För studenterna är fortfarande de tryckta samlingarna och det fysiska det mest väsentliga. Därför finns det inte renodlade digitala bib- liotek inom högskolan utan snarare vad man kallar hybridbibliotek, som kombinerar tryckta samlingar med tillgång till elektroniska resurser. Myndigheten för (2002:26) bildades . Beslutet om myndigheten baserar sig på propositionen Den öppna högskolan och nätuniversitet är ett led i att göra högskolan mer tillgänglig. Myndighetens uppgifter är att registrera kurser som lärosäten anmäler att de vill hålla inom nätuniversitetet och som bygger på IT-stöd och flexibilitet. Vidare har man till uppgift att fördela utvecklingsmedel till IT-stödd distansutbildning samt att sprida nationella och internationella erfarenheter. Varje lärosäte anordnar och svarar själv för den utbildning som ingår i nätuniver- sitetet. De universitet och högskolor som medverkar i nätuniversi- tetet ska samverka i frågor som rör utbildningen såsom antagning, tillgodoräknande, vägledning och information (förordningen om samverkan genom , 2002:25). Arbetet har inledningsvis koncentrerats på att finna samarbets- former med lärosätena. Det har handlat om att bygga upp en sär- skild databas med IT-stödda distansutbildningar för studenter, och att diskutera den nya myndighetens utveckling samt ansvara för administration och samordning inom nätuniversitetet. registrerades 2 000 kurser och 20 utbildningsprogram. Sammanlagt cirka 40 000 studenter läste inom nätuniversitetet, och 33 av landets lärosäten stod för utbudet. Nätuniversitetets generaldirek- tör ingår i Bibsamrådet. KB och nätuniversitetet bedriver ett nära samarbete bl.a. i form av gemensamma projekt (se avsnitt 7.4.5). Nätuniversitetets generaldirektör framhåller att biblioteken runt om i landet har en stor betydelse som strategisk utvecklingsresurs. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling