sou · GRB377d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Arbetsförmedlingen har en viktig uppgift att vid matchning eller arbetsplatsintroduktion försöka påverka arbetsgivare att våga satsa på någon med i övrigt rätt kompetens och att söka finna lösningar så att denna kan delta i sfi- eller annan svenskutbildning på eller efter arbetstid. Arbetsförmedlingen har också ett ansvar att ifråga- sätta krav på språkkunskaper som inte motsvarar arbetsuppgifterna. Vi har tagit del av mycket motsägelsefulla erfarenheter när det gäller krav på att ta erbjudet arbete man studerar på sfi. Dels har vi sett att många får försörjningsstöd utan andra krav än att läsa på sfi, måhända utifrån en förmodan om att de är chanslösa på arbetsmarknaden. Dels har vi fått vittnesmål om det totalt motsatta: att sfi-studerande som kan ta ett arbete upp- manas att avsluta sina studier innan de uppnått de mål som fast- ställts i kommunens individuella studieplaner, introduktionsplaner eller arbetsförmedlingens handlingsplaner. Här vill vi uppmärk- samma skrivningen i allmänna råd för ekonomisk stöd: En vuxen studerande bör kunna ges ekonomiskt bistånd om han eller hon deltar i grundläggande svenskundervisning för invandrare och be- hovet inte kan tillgodoses genom deltidsarbete. I regel bör inte krav ställas på heltidsarbete med studierna. Med detta som grund finns förutsättningar för att verka för både och. Vidare vägar – sfi med mera Enligt utredningen är det på detta område helt nödvändigt med ett ökat engagemang och ansvarstagande hos arbetsgivare. Goda kontakter mellan kommun, arbetsförmedling och arbetsgivare redan under kartläggningsprocessen kan bidra till att näringslivet hittar den kompetens de har behov av. Arbetsgivare måste i högre grad se individers kompetens bortom språkliga brister och betrakta parallell svenskundervisning som en investering, i likhet med annan nödvändig kompetensutveckling. Det som arbetsgivaren behöver investera är arbetstid eller flexibla möjligheter till ledighet. En sam- verkan med anordnaren av sfi-utbildning (eller svenska som andra- språk på högre nivåer) kan bidra till att arbetsgivare vågar anställa någon med fortsatt behov av kompetensutveckling. Ett exempel ett sådant samarbete skulle kunna vara en skräddarsydd sfi-utbildning på arbetsplatsen parallellt med förvärvsarbete, vilket vi sett flera exempel på. Såväl kommunen som arbetsgivare och individ vinner på en sådan samverkan på såväl kort som lång sikt. Utredningen anser att sådana lösningar som t.ex. diskuteras mellan olika parter inom industribranschen är intressanta. Lös- ningar som bygger på en successiv introduktion på arbetsplatsen i kombination med språkstudier är fördelaktiga eftersom nyanlända personer med yrkeskompetens tidigt kan etablera sig på arbetsplat- ser motsvarande sin kompetens. Det minskar risken för kompe- tensförlust och torde skapa en stark motivation att lära sig svenska. Varianter på detta kan vara olika former av aspirantutbildningar. Det är dock viktigt att komma ihåg att det främst handlar om att skapa likvärdiga villkor för alla på den ordinarie arbetsmarknaden. Särlösningar når aldrig hela vägen. Ovan beskrivna exempel på arbetsgivare som utöver egna vinster av utbildning i svenska på arbetsplatsen också ser ett värde i att det gynnar individerna och samhället i stort, är värda att lyfta fram. Inte minst borde ett sådant synsätt genomsyra mångfaldsarbete och kompetensutveckling hos offentliga arbetsgivare. Offentliga arbetsgivare har ett uttalat ansvar att fungera som förebilder i arbetet att ta tillvara mångfalden i samhället. Staten har enligt en rapport från Statens kultur och kompetensråd (SKK 2003) dock inte varit någon föregångare i att anställa perso- ner med utländsk bakgrund. var av hela arbetskraft född utomlands. var av statens anställda födda utomlands. Tre fjärdedelar av dessa hade bott i . Denna rapport föreslår att en särskild hög- Vidare vägar – sfi med mera skoleutbildning som förbereder för arbete inom statsförvaltningen för invandrare akademiker ska inrättas. Utredningen anser att sådana initiativ är viktiga men vill påpeka att erfarenheter visar att särskilda utbildningar enbart för invand- rare inte är oproblematiska. Särskilda utbildningar får ofta, oavsett kvalitet, en lägre status i såväl de studerandes som omgivningens ögon än motsvarande utbildningar öppna för alla. En sådan utbild- ning kan i värsta fall enbart bli ytterligare ett krav och därmed ännu ett hinder för anställning för personer med utländsk bakgrund. Utifrån en normaliseringssträvan är det viktigt att de ordinarie utbildningarna utformas så att de kan möta den mångfald som finns i . Utredningen vill också peka på möjligheterna att genomföra kompetensutveckling i svenska och exempelvis förvalt- ningskunskap på arbetsplatsen, i form av en längre praktik eller en introduktionsperiod i början av en anställning. Utredningen föreslår att statliga arbetsgivare bör få en tydlig roll att visa vägen för hur en anställning utifrån individens övriga kom- petens kan kompletteras med kompetensutveckling i svenska. Utredningen anser inte att det behövs fler samverkansfora med syfte att öka möjligheterna att kombinera svenskstudier med arbete. Detta bör ligga direkt eller indirekt inom ramen för många av de former för samverkan som redan finns, inte minst de som vi har beskrivit ovan. Dock måste frågan om hur kompetensen hos nyanlända och andra invandrare med bristande språkkunskaper kan tas tillvara, som de utvecklar svenskkunskaperna på olika sätt komma upp på dagordningen. Det är en utmaning för kommu- nerna att visa hur vuxenutbildningen inklusive sfi-utbildningen på ett flexibelt sätt kan möta såväl de studerandes som regionens efter- frågan på kompetensutveckling. Det måste bli naturligt för en arbetsgivare som ser behov av svenskutbildning hos sina anställda att vända sig till kommunen, som ju har samhällets uppdrag att er- bjuda detta. Utredningen anser att har ett ansvar att stödja kommunerna i detta arbete. Dessutom är det viktigt att Myndigheten för skolutveckling fortsätter verka för att sfi och vuxenutbildningen får en mer framträdande roll inom de lokala, Vidare vägar – sfi med mera regionala och nationella nätverk som berör kompetensutveckling och tillväxt. I förordningen om sfi finns en bestämmelse om att kommunen i samverkan med arbetsförmedlingen ska verka för att undervis- ningen kan kombineras med sådan arbets- platsorientering eller sådant förvärvsarbete som ger deltagaren möjlighet att träna sig i att tala svenska. Denna skyldighet anser utredningen bör förstärkas. I kapitel 8 föreslår vi en skärpt formu- lering i förordningen, så att det framgår att kommunen ansvarar för att utbildningen ska kunna kombineras med bl.a. förvärvsarbete. Utredningen tydliggör också att deltagarnas erfarenheter från arbetslivet ska tas tillvara i undervisningen. I skollagens 13 kapitel om sfi finns en bestämmelse som handlar om samverkan mellan kommunen och arbetsgivare: 5 § Kommunen skall samråda med den berörda arbetsgivaren och den lokala arbetstagarorganisationen i förhållande till vilken arbetsgivaren är bunden av kollektivavtal om en arbetstagares deltagande i undervis- ningen och undervisningens förläggning. Bestämmelsen bygger troligtvis på de villkor som rådde i början av sfi-utbildningens existens, då undervisning erbjöds de arbets- kraftsinvandrare som kommit direkt till verkstadsgolvet från sina hemländer. Då tjänade denna paragraf syftet att få kommunerna att aktivt förmå arbetsgivarna att bevilja ledighet för studier. är situationen en annan. De övergripande målen och strate- gierna för vuxnas lärande samt bestämmelser för vuxen- utbildning (vilka vid en inordning även gäller för sfi) innebär att utbildningsanordnaren ska erbjuda ett flexibelt system som tar hänsyn till den studerandes individuella behov. Bestämmelsen fråntar också individen sitt eget ansvar. Därför bör denna bestäm- melse tas bort. Utredningen stödjer förslaget från arbets- tids- och semesterregler att lagen om ledighet för sfi upphör och att en samordning med lagen om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning sker. En samordning kan ha den positiva effekten att lagen blir mer känd och kanske kommer att tillämpas i högre grad. Vidare vägar – sfi med mera Dessutom skulle förändringen bidra till en normalisering på samma sätt som inordnandet i vuxenutbildningen. Dock kvarstår det faktum att individer som kan dra nytta av denna lag måste vara tillräckligt motiverade samt ha ekonomiska möjligheter att gå ner i lön , eftersom sfi, till skillnad från övrig vuxen- utbildning inte berättigar till studiestöd. Personalens kompetens är den enskilda resurs som i störst utsträckning påverkar studerandes resultat. Denna slutsats drar i en forskningsöversikt som presenterades . Lärarnas betydelse för utbildningens kvalitet beskrivs av regeringen i skrivelsen Utbildning för kunskap och jämlikhet (2001/01:188) som följer: Att har utbildade, kunniga och engagerade lärare är en förut- sättning för bra undervisning och övrig verksamhet i skolan och för att utbildningsmålen skall kunna förverkligas. Lärarnas insatser är avgö- rande för kvaliteten i skolan och för skolans utveckling. Lärarnas bety- delse för att ge barn, unga och vuxna studerade en god undervisning kan knappast överskattas. Utredningen vill utifrån denna kvalitetsaspekt på sfi-utbildningen granska situationen för sfi-lärarna . Vad har lärarna egentligen för förutsättningar att utföra det arbete som förväntas av dem? Vi vill också visa på de åtgärder som vi menar är nödvändiga för att lärarna i ökad grad ska kunna bidra till en kvalitativ utveckling av sfi-utbildningen i landet. Sfi vänder sig till en målgrupp som har låg status i samhället och många lärare upplever också att statusen för ämnet svenska som andraspråk och i förlängningen även för lärarna är låg. Utredningen har sett flera exempel på att sfi-utbildningen äger rum i en separat byggnad skiljd från t.ex. komvux, till stor del p.g.a. att sfi bedrivs i en separat skolform. I dessa kommuner innebär denna åtskillnad innebär ofta att sfi-lärarna inte fått tillgång till de fördelar som ett större kollegium innebär, t.ex. i form av ökade möjligheter till Sfi-lärare och SOU 2003:77 kompetensutveckling, samverkan över ämnesgränser, arbete i arbetslag m.m. I en mer traditionellt utformad sfi-utbildning har sfi-läraren, till skillnad från de flesta andra vuxenutbildningar, oftast ett ensamt ansvar för gruppen studerande. Detta innebär att läraren kan vara den enda och/eller viktigaste kontakten med samhället, vilket kan skapa ett beroende och ge upphov till svårigheter att upprätthålla ett professionellt förhållningssätt. Att vara sfi-lärare innebär i många kommuner att sakna kollegor eller att bara ha enstaka kollegor som arbetar inom samma skol- form; i 60 av landets kommuner fanns det bara en sfi- lärare. En ökad andel sfi upphandlas nu i kommunerna, vilket ofta medför att sfi-lärare slutar eller byter arbetsgivare. Det innebär också att lärarna får kortare anställningar och att gruppen sfi-lärare kanske splittras på flera olika arbetsgivare i samma kommun. Sam- mantaget medför detta att man har svårt att göra sin stämma hörd när det gäller att framföra krav till ansvarig ledning. Dessa förhållanden märks även vid en översikt av sfi-lärarnas löner. En av gjord jämförelse av löner för sfi-lärare anslutna till förbundet visar att sfi-lärares löner, med hänsyn tagen till lärarnas ålder, ligger betydligt under den lön som gäller för grundskollärare, inriktning 4–9, och därmed även under gymnasie- lärares lön. Hur de få nyutbildade lärarna som arbetar eller tänker sig arbeta inom sfi ser på sin situation har vi inte kunnat få en bild av, då i sin rapport av och tillgång på pedagogisk personal (2003b) inte tittar på sfi utan endast på övriga skolfor- mer då man resonerar kring kvarvaro i yrket och lärarbenägen- het (vilja att börja arbeta i yrket ). 13.1.1Utbildning, behörighet och tjänst Begreppet lärarkompetens är mångtydigt. Det kan relateras till ämneskunskaperna och därmed innefatta att läraren är kunnig i sitt ämne och kan presentera detta på ett begripligt och intressant sätt. Det innefattar också mer didaktiska och metodiska frågor; att kunna anpassa innehåll och arbetssätt efter studerandes behov och förutsättningar och att kunna initiera och stödja de studerandes lärandeprocesser som kan äga rum både innanför och utanför klass- rummets väggar även vid oväntade tillfällen. kompetenser utgörs inte av statiska kvaliteter, utan de uppstår, varierar och utvecklas i levande situationer. Att arbeta som sfi- lärare är att arbeta i ett yrke där man konfronteras med sina egna fördomar, förutfattade meningar och begränsande etno- centriska perspektiv (se även kapitel 2). Begreppet ämneskompetens använder vi för att beskriva anta- let högskolepoäng i ämnet. En pedagogisk utbildning speglar ett brett innehåll då det avser varje pedagogisk högskoleutbildning eller lärarutbildning, dvs. en fullföljd lärarutbildning inklusive utbildning till förskollärare och fritidspedagog på högskolenivå. Skollagens 3–5 §§ reglerar vilka personer kommunen kan anställa som lärare. Där fastställs bl.a. att kommunen är skyldig att använda lärare som har en utbildning avsedd för den undervisning läraren i huvudsak ska bedriva. Utan tidsbegränsning, dvs. med tillsvidare- anställning, kan kommunen anställa den som har svensk lärarexa- men eller motsvarande. Denna person är behörig att anställas. Den som inte är behörig kan ändå anställas utan tidsbegränsning om behöriga sökande saknas och den sökande anses ha motsva- rande kompetens. En sökande som inte anses ha denna kompetens får anställas för högst i sänder, s.k. visstidsanställning. När kommunen ger utbildningsuppdrag åt externa anordnare gäller inte alltid varje ovanstående paragraf. En icke anordnare måste anställa behöriga lärare om sådana finns, men kan anställa icke behöriga lärare på såväl visstids- som tillsvidareanställ- ningar. Pedagogisk utbildning och tjänsteform Dagens situation vad gäller pedagogisk utbildning och tjänsteform för lärare inom sfi illustreras i tabellen nedan. andel (%) med andel (%) med Källa: 233, bygger på tabell 10.1 Som synes i tabellen ovan har en allt lägre andel av de cirka 1 500 tjänstgörande lärarna pedagogisk utbildning, vilket kan bero på svå- righeter att hitta behöriga lärare och också på en ökad andel upp- handlad sfi i kommunerna. Tabellen visar också att allt fler sfi- lärare arbetar hos andra anordnare än kommunen; antalet har tre- dubblats sedan 98/99. Att allt fler sfi-lärare saknar fast anställning främjar varken lära- rens vilja att satsa helhjärtat på sitt jobb, kontinuitet eller arbets- givarens vilja att satsa på kompetensutveckling. språket skriver i sitt betänkande Mål i mun (SOU 2002:27) följande kring lärarkompetens och upphandling: Ett annat problem som vi vill peka på i samband med upphandling av sfi är de negativa konsekvenser för kontinuiteten och kvalitetsutveck- lingen som upphandlingen fört med sig på många håll, främst till följd av att stora grupper av kompetenta och erfarna lärare lämnat verksam- heten i samband med byte av utbildningsanordnare. De korta avtals- perioder som gäller vid upphandling av sfi bidrar också till den bris- tande kontinuiteten. Avtalen lämnar dessutom mycket att önska i fråga om medel avsatta för kvalitetsutveckling inte minst när det gäller lärarnas kompetensutveckling som kraftigt eftersatts på många håll. Att av de verksamma lärarna har en pedagogisk utbild- ning är en relativt god siffra, jämfört med övriga skolformer. Begreppet en pedagogisk utbildning innebär dock enbart en fullföljd lärarutbildning på högskolenivå. En pedagogisk utbildning kan alltså vara relevant för sfi-utbildningen i olika hög grad efter- som den kan innebära allt från förskollärarexamen till en språk- vetenskaplig lärarexamen. Ingen bedömning av ämneskompetens görs inom detta begrepp. I officiell statistik och i undersökningar kring behovet av sfi-lärare behandlas behovet utifrån pedagogisk utbildning. Naturligtvis är detta viktigt, men utredningen betonar även vikten av ämneskompetens, dvs. högskolepoäng i ämnet svenska som andraspråk. har varit oss behjälplig med följande stati- stik (sammanställd från SCB:s utbildnings- och högskoleregister). Antal tjänstgörande lärare i sfi . med antal poäng i svenska med antal poäng i svenska Som synes i tabellen har cirka var tionde lärare läst 21–40 poäng och har 41 poäng eller mer. Avklarade kurser 01/02 fanns ej tillgängliga ännu, vilket innebär att den satsning på distansutbildning för cirka 750 sfi-lärare som genomfördes – 2003 inte finns med (ett regeringsuppdrag till , se nedan). Inom vuxenutbildning på grundläggande och gymna- sial nivå arbetar cirka 1 000 lärare med vuxna inom ämnet svenska som andraspråk. Den pedagogiska och ämnesmässiga kompetens som dessa lärare behöver sammanfaller till största delen med den som sfi-lärare bör ha. Förutom denna gemensamma kompetens behöver dock sfi-läraren större kunskaper i samhälls- och arbets- livsorientering. Sfi-utbildningen innebär också att läraren möter helt nyanlända studerande utan några förkunskaper om det svenska samhället, vilket ställer stora krav på lärarens kompetens. Av de 1 126 tjänstgörande sfi-lärarna har alltså någon sorts pedagogisk utbildning. Frågan är dock vilken pedagogisk utbildning dessa lärare har; vilka åldersgrupper utbildningen riktar sig mot. SCB har numera möjlighet att ta fram uppgifter kring vilka ämnen utbildade lärare tagit poäng i. För utredningen har man tagit fram uppgifter om personer med avslutad lärarexamen av något slag för läsåren 95/96–01/02. Dessa personer har läst svenska som andraspråk före, inom eller efter sin lärarexamen. Nedanstående siffror visar hur många av dessa individer som har läst 40 poäng eller mer i svenska som andraspråk, då denna ämneskompetens brukar anses relevant. Observera att siffrorna nedan även inklude- rar lärare som inte för tillfället tjänstgör som sfi-lärare. Personer som tog lärarexamina under 95/96-01/02 som också har minst 40 poäng i svenska som andraspråk. 41–60 poäng 61–80 poäng totalt 40 poäng eller mer Av dessa personer är en ämneslärare, en specialpedagog och 31 gymnasielärare av något slag. Resterande lärare har avlagt grund- skolelärarexamen och har alltså tänkt sig att tjänstgöra i grund- skolan med barn och ungdomar. Utredningen konstaterar att detta ter sig som otillräckligt ur flera aspekter, inte minst med bakgrund av nedan beskrivna behov av sfi-lärare . SCB beräknar i sin befolkningsprognos att nettoinvandringen för perioden –2020 blir nära 11 000 högre än tidigare beräknat. Invandringen väntas nå sin kulmen –2008 för att därefter avta. redovisar i sin rapport av och tillgång på peda- gogisk personal – bedömning 2003 (2003b) att behovet av lärare inom sfi beräknas öka med cirka 300 personer och därefter stå stilla till 2020. Det bör påpekas att man i denna rapport endast resonerar om behovet av pedagogisk hög- skoleutbildning och inte om ämneskompetens. Enligt uppgift från kommer inom loppet av en tioårsperiod av landets sfi-lärare att gå i pension. Detta kommer med all sannolikhet att leda till en omfattande lärarbrist eftersom mycket få lärare inom lärarutbildningarna inriktar sig mot ämnet svenska som andraspråk och än färre har planer på att söka tjänst inom sfi. uppger att av sfi- lärarna är . Sammantaget betyder detta att situationen inom sfi är betydligt allvarligare än inom t.ex. gymnasieskolan, där går i pension , där är och där återväxten av unga lärare är betydligt bättre. startades vid flera högskolor kurser för lärare i svenska för invandrarundervisning. är det möjligt att studera upp till 80 poäng i svenska som andraspråk. En ännu inte publicerad kart- läggning av ämnet svenska som andraspråk vid landets högskolor som Nationellt centrum för sfi och svenska som andra- språk tagit fram visar att 12 högskolor då gav sådana kurser på minst 40 poäng. Kartläggningen visar också att kursplanerna över- ensstämmer mellan de olika lärosätena; kurserna inbegriper kurser i svenska som andraspråk, migrations- och kulturkunskap, tvåsprå- kighet och andraspråksutveckling och -undervisning m.m. Där- emot syns mycket sällan i högskolornas kursutbud att man behandlar samhälls- och arbetslivsorientering och dess didaktiska frågor eller vuxnas lärande i olika miljöer. Kurserna i ämnet svenska som andraspråk på högskolorna vänder sig till lärarstuderande på alla nivåer, alltså till såväl förskolelärare som ämneslärare. Någon särskild utbildning eller kurser för de som tänker sig att arbeta med vuxenstuderande inom sfi/komvux finns inte , även om viss anpassning i realiteten görs inom vissa kurser. är det också möjligt att läsa svenska som andraspråk inom lärarutbildningen, men ovan nämnda kartläggning visar att de kurser som 2002 gavs inom lärarutbildningen med få undantag var de samma som de fristående kurserna, som riktar sig mot lärare både med och utan erfarenhet av verksamhet inom ämnet. läser mycket få blivande lärare svenska som andraspråk inom sin Konsekvenserna av uppläggning och innehåll i den nya lärarutbildningen ur sfi-perspektiv går dock ännu inte att över- blicka. Enligt högskolornas regleringsbrev ska de universitet och hög- skolor som bedriver lärarutbildning samråda med och innan de fattar beslut om dimensionering av olika ämneskombinationer och nya inriktningar i lärarutbildningen. arrangerar och en konferens för de universitet och högskolor som anordnar lärarutbildning för samråd kring detta. I ska lärare som undervisar på språkcentra och andra organisationer som ger danskundervisning ha Uddannelse til underviser i dansk som andresprog, som omfattar ett studieår. I denna utbildning ingår bl.a. andraspråkspedagogik ur ett vuxen- pedagogiskt perspektiv. Utbildningens behörighetskrav är en lärar- examen eller en fil. I måste blivande lärare genomföra sin verksamhetsför- lagda praktik i utbildning för vuxna kursdeltagare. Denna praktik måste positivt vitsordas av en professionell handledare, en TESL Classroom Observation Report el. dyl. eller med ett brev från en institution som intygar att kandidaten uppfyller ställda krav. I har många delstater krav på en collegeexamen för vuxen- undervisning av ESL (English as a Second Language). Regeringen menar i sin skrivelse Utbildning för kunskap och jämlik- het 2001/01:188 att lärarna måste få möjlighet till kontinuerlig kompetensutveckling och ges möjlighet att delta i forsknings- och utvecklingsarbete i skolan. Skollagen (1985:1100) 2 kap 7 § föreskriver att varje kommun ska se till att kompetensutveckling anordnas för den personal som har hand om utbildningen och att kommunerna ska vinnlägga sig om en planering av personalens kompetensutveckling. Skollagen 2 kap 2 §, som gäller även för upphandlad utbildning, föreskriver att det åligger rektorn att särskilt verka för att utbild- ningen utvecklas. Det torde knappast vara möjligt att utbildningen utvecklas utan kompetensutveckling av personalen. Utredningen har inte kunnat få en enhetlig bild av i hur stor omfattning verksamma sfi-lärare erhåller kompetensutveckling . Vi har dock vid våra kommunbesök gjort samma erfarenheter som påpekats i flera rapporter (t.ex. 1997, SOU 2002:27), nämligen att det i de fall då kommunen upphandlat sfi- utbildningen av externa anordnare finns en ökad risk för sämre möjligheter till kompetensutveckling som erfarna lärare till följd av upphandlingen lämnar verksamheten av olika skäl. Två nationella satsningar på kompetensutveckling av sfi-lärare har gjorts . fick 2001 ett regerings- uppdrag, Ett uppdrag till om svenskundervisning för invandrare (U2001/16896/V), där ett deluppdrag bestod av kom- petensutveckling av 750 lärare inom sfi. Uppdraget genomfördes via ett antal lärosäten mellan 2002–2003 med Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk som samordnare. Samråd kring utbildningarna skedde med andra berörda myndigheter, , ämnesföre- ningar och fackliga företrädare.