sou · GRB350d3 · 2004-01-01 00:00:00 — En tänkbar modell är att ansluta beräkningsunderlaget till reglerna för beräkning av underlaget för den nya sjukersättningen, som börjar gälla . För grundersättningen gäller att den inte bör avvika alltför mycket från ersättningsnivåerna i studiemedelssystemet. Grund- ersättningen bör därför motsvara nuvarande totalbelopp i studie- medlen (ca /mån). Eftersom sjukpenning även för studerande bör vara beskattad och pensionsgrundande får grundnivån räknas upp i motsvarande mån. En grundsjukpenning i det nya systemet skulle då motsvara nivån studiemedel, beräknat som ett beskattningsbart dagbelopp. Med dagens nivåer skulle det innebära ca per dag. Nuvarande regler inom studiestödssystemet medger att den studerande behåller studiemedel under sjukdom. Om sjukdomen varar kan studiemedel som lämnas efter den tiden avskrivas. På motsvarande sätt bör också den nya sjukpenningen för studerande inte börja betalas ut innan en månad förflutit av sjukfallet. Detta kan betraktas som mellanting mellan karenstid och sjuklöneperiod. Den inkomstbaserade ersättningen skulle av sjukfallet kunna betalas ut av beräkningsunderlaget per dag för att efter sjunka till en nivå som svarar mot ersättningen vid långvarig sjukdom, tidsbegränsad sjukersätt- ning. För dem som studerar i begränsad omfattning vid sidan om förvärvsarbete kommer ersättning vid sjukdom att beräknas enligt två olika försäkringssystem. För den som har behov av att utöka Det framtida försäkringsskydd vid sjukdom och annan korttidsfrånvaro sitt försäkringsskydd utöver vad den obligatoriska försäkringen ger kan det finnas anledning att överväga att införa möjligheten att teckna ett tillägg i en frivillig försäkring. Finansieringen av en ny försäkring blir naturligtvis avgörande för den närmare utformningen. Utredningen vill här först framhålla att det inte rör sig om helt nya grupper av försäkrade. De flesta finns redan i nuvarande system. Försäkringslösningen innebär att för- säkrade som omfattas av flera olika system förs samman i en ny sammanhållen försäkringslösning. Avsikten är att den nya försäk- ringslösningen skall ersätta avskrivningssystemet inom studie- stödet och sjukpenningrätt grundad på vilande SGI inom det nuva- rande sjukförsäkringssystemet. Hur begreppet studerande definieras blir avgörande för vilka som kommer att omfattas av den nya försäkringen. I detta begrepp bör bl.a. övervägas om inte även postdoktorala studier skall ingå, med eller utan stipendier. För den studerande som kan få behålla sitt studiestöd vid sjukdom blir det i praktiken ingen större skillnad när det gäller ersättningsnivån. Han eller hon får även fortsättningsvis samma ersättningsnivå men inom ett nytt sammanhållet försäkrings- system. Den som återfår sitt tidigare sjukpenningskydd efter studierna får det även i fortsättningen men i form av en standard- försäkring baserad på tidigare inkomster. Den som har en långvarig förankring i förvärvslivet gynnas framför den som har en kortare. Reglerna blir klara och avgränsningarna finns inom systemet. En annan fördel är att ersättningen betalas ut enhetligt. Försäkrings- kassan kommer att handlägga all utbetalning av sjukersättning vid studerandes sjukdom och kassans rehabiliteringsansvar blir därför tydligare. 13Några tankar inför utredningens slutbetänkande I denna delrapport har utredningen analyserat dagens bestämmelser om SGI-skydd. Problembeskrivningen visar att dagens system medför en mängd negativa effekter. Försäkringsskyddet har visser- ligen utsträckts över tiden men täcker ändå inte alla de behov som framstår som skyddsvärda ur olika aspekter. Tvärtom tillkommer ständigt nya grupper som på ett till synes omotiverat sätt faller utanför skyddssystemet, ett system som av många betraktas som heltäckande. Under arbetets gång har utredningen konstaterat att vi står inför ett vägval när det gäller det framtida sjukpenningskyddet. Det ena alternativet är att skyddsreglerna justeras eller byggs ut genom att skyddsgrupperna utvidgas ytterligare. Det andra alternativet är att systemet konstrueras eller byggs om. Innan slutlig ställning tas till ett huvudalternativ och eventuella alternativa lösningar vill utred- ningen genom denna delrapport stimulera till en bred och offentlig debatt när det gäller detta vägval. Delrapportens syfte är således följande: Att analysera och peka på de problem som dagens skydds- bestämmelser för SGI ger upphov till. Att på en övergripande och principiell nivå teckna konturerna av en ny försäkringsstruktur. Att presentera tre olika grundmodeller eller principiella lös- ningar för det framtida försäkringsskyddet vid sjukdom och annan korttidsfrånvaro. Att i anslutning till dessa modeller peka på en möjlig lösning som kombineras med en standardförsäkring för studerande. Att via remissbehandling få synpunkter och underlag på dessa strukturella och principiella lösningar inför kommande slut- betänkande. Några tankar inför utredningens slutbetänkande Delrapportens disposition och innehåll Delrapportens disposition och innehåll kan sammanfattningsvis illustreras av följande bild: Dagens system (kap. 1–7) SGI gemensam bas som beräkningsunderlag ringen men i praktiken är det i många fall Följande grupper omfattas av SGI-skydd Livränta enligt lagen om arbetsskade- Exempel på grupper som inte omfattas av Studerande med ersättning från trygg- Problembeskrivning och utgångspunkter (kap. 8–9.3) En konflikt mellan olika politikområdens En utveckling från inkomstbortfalls- försäkring mot ett försörjningsstöd Gränsdragningar inom systemet upplevs SGI har spelat ut sin roll som gemensam beräkningsgrund för olika förmåner Regelverket är komplext och kräver stora administrativa resurser Några tankar inför utredningens slutbetänkande Förslag till ny försäkringsstruktur (kap. 9.4–11) som gäller oavsett vilken principiell lösning eller modell som skall styra försäkringsskyddet vid sjukdom och annan korttidsfrånvaro Ersättning vid sjukdom och Ersättning vid graviditet och SGI gemensam bas för En särskild regel skapas för beräkning av livränte- avvikelser från de tankar Det går att överväga ett Ingen förändring av kvali- Förslag till tre principiella lösningar eller modeller som bör styra det framtida försäkringsskyddet vid sjukdom och annan korttidsfrånvaro (kap. 12.1–12.5) Några tankar inför utredningens slutbetänkande Utredningens skiss på en möjlig lösning inklusive en standard- försäkring för studerande (kap. 12.6–12.7) inkomstbaserad ersättning i kombi- nation med en grundersättning Eventuellt tillägg i en frivillig försäk- ring kan övervägas Enligt utredningens mening står vi inför ett vägval när det gäller det framtida sjukpenningskyddet. För att komma vidare har utredningen nu behov av att de olika remissinstanserna medverkar i utredningsarbetet genom att – utifrån sina specifika utgångs- punkter – bidra med värdefulla kunskaper och synpunkter. Stämmer utredningens analys? Skall skyddssystemet byggas ut eller byggas om? Är det en framkomlig väg att dela den nuvarande försäkringsstrukturen i tre delar? Och kring vilken princip ska det framtida försäkringsskyddet vid sjukdom byggas? Vilka lösningar krävs då för de grupper som eventuellt faller utanför den valda grundmodellen? Utifrån detta underlag kommer utredningen att arbeta vidare med ett huvudalternativ och eventuella alternativa lösningar. I kommande slutbetänkande kommer att redovisas en samman- ställning av remissvaren. Självfallet kommer också övriga frågor som ingår i utredningens uppdrag att redovisas, t.ex. rätten att följa löneutveckling under pågående ersättningsfall och beräkningen av retroaktiva arbetsskadelivräntor. Utredningen om skyddstider för Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall göra en analys av samt föreslå ändringar i reglerna om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Även det efterskydd som finns i form av en särskild beräknings- grund för föräldrapenning skall ingå i utredningen. Utredaren skall föreslå grundläggande principer för rätten att behålla SGI under tid då förvärvsarbete inte utförs. Förslagen skall så långt som möjligt utformas så att de underlättar ett livslångt lärande. Det är även viktigt att förslagen beaktar relevanta jämställdhetsaspekter och kan gynna ett ökat barnafödande. Utredaren skall vidare se över reglerna om rätten att följa löneutvecklingen under ett pågående ersättningsfall. Utredaren skall även ytterligare analysera Kommundemokrati- kommitténs förslag (SOU 2001:48) om att förtroendevalda som uppbär ersättning enligt kommunallagen (1991:900) under vissa förhållanden skall ha rätt att få sin tidigare sjukpenninggrundande inkomst vilande det politiska uppdraget fullföljs. Enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring är sjukpenning- grundande inkomst (SGI) den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete här i landet, antingen som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst eller på annan grund. För rätt till sjukpenning krävs att SGI uppgår till av prisbasbeloppet. Vid beräkning av SGI bortses från sådan inkomst av anställning och annat förvärvsarbete som Bilaga 1a SOU 2003:50 överstiger det för året gällande prisbasbeloppet. Den sjukpenninggrundande inkomsten har i första hand betydelse för storleken av sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, men utgör också grunden när man bestämmer vissa andra förmåner såsom rehabiliteringspenning, föräldra- penning, tillfällig föräldrapenning, havandeskapspenning, när- ståendepenning, dagpenning inom totalförsvaret och smittbärar- penning. Den sjukpenninggrundande inkomsten har dessutom betydelse för bestämmande av livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Om den försäkrade inte längre har någon inkomst av arbete skall han eller hon som regel inte längre omfattas av sjukpenning- försäkringen. Sjukpenningskyddet kvarstår emellertid i vissa situa- tioner som kan betecknas som skyddsvärda. En sådan situation är när försäkringsskyddet i socialförsäkringen alternativt något annat trygghetssystem utnyttjas eller då något allmänintresse utgör motiv för att låta den försäkrade behålla försäkringsskyddet. Till de grupper som omfattas av sådana s.k. SGI-skyddade tider hör bl.a. de som bedriver studier, för vilka de uppbär studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395), bidrag enligt förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander eller särskilt utbildningsbidrag (nedan kallat studiestöd), bedriver studier inom det egna yrkesområdet, avbryter sitt förvärvsarbete eller minskar sin arbetstid än , deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitets- stöd, är helt eller delvis arbetslösa före ingången av den månad under vilken han eller hon fyller och som är beredd att anta erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten samt aktivt söker sådant arbete och är anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen, minskar sin arbetstid i samband med graviditet (före barnets födelse) eller som är hemma för vård av barn (barn ) eller fullgör sin värnplikt. Reglerna om att skydda en tidigare SGI har utvecklats efter hand sedan lagen (1962:381) om allmän försäkring infördes. För när- varande används två huvudsakliga principer för att åstadkomma detta. Den ena lösningen innebär att vid t.ex. arbetslöshet har den försäkrade - om han eller hon skulle insjukna - rätt till sjukpenning baserad på den tidigare sjukpenninggrundande inkomsten. Den andra lösningen innebär att en försäkrad som t.ex. studerar och uppbär studiestöd har rätt att få ha sin tidigare SGI vilande . Om han eller hon t.ex. har en tillfällig anställning och på grund av sjukdom behöver avstå från denna, baseras sjukpenningen i sådana fall på inkomsten från den tillfälliga anställningen, s.k. studietids- SGI. Om personen emellertid på grund av ett längre sjukfall måste avbryta studierna aktiveras den vilande sjukpenninggrundande inkomsten. En ytterligare form av SGI-skydd finns för föräldrar fram till dess barnet fyller . I sådana fall räknas föräldrapenningen på den sjukpenninggrundande inkomst som gällde före sänkningen på barnets ettårsdag, dvs. här gäller en särskild beräkningsgrund för föräldrapenning. Under s.k. SGI-skyddade tider får den sjukpenninggrundande inkomsten dessutom anpassas efter löneutvecklingen inom den försäkrades yrkesområde. Enligt nuvarande regler gäller att en fast- ställd sjukpenninggrundande inkomst ändras om den försäkrades inkomstförhållanden har förändrats. En försäkrad som har sin sjukpenninggrundande inkomst beräknad på en viss inkomst får därför, enligt regler som utbildats i praxis, en ny sjukpenning- grundande inkomst fastställd med hänsyn till löneutvecklingen inom yrkesområdet. Detta gäller även om den försäkrade inte längre arbetar inom yrkesområdet men på grund av reglerna om SGI-skyddade tider får behålla en sjukpenninggrundande inkomst på grundval av det tidigare arbetet. Av allmänna råd (1996:13) Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) vid inkomst av anställning enligt lagen om allmän försäkring (AFL) framgår att den sjuk- penninggrundande inkomsten anpassas efter löneutvecklingen inom den försäkrades yrkesområde på så sätt att det är de föränd- ringar av löneavtalet som gäller alla inom ett avtalsområde som ligger till grund för löneutvecklingen. Om en försäkrad som har en anställning får ett individuellt lönetillägg utöver det generella tillägget, räknas även detta in i den sjukpenninggrundande inkoms- För den som är arbetslös och som därför inte har någon anknytning till en anställning kan därför enbart en generell löne- ökning komma i fråga när den försäkrades SGI anpassas till löne- utvecklingen. När livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring beviljas första gången fastställs livränteunderlaget utifrån den inkomst som är aktuell från vilken livränta skall utges. Om det är aktuellt att utge livränta för förfluten tid skall enligt praxis varje nytt löneavtal som är känt och börjat gälla som den retroaktiva livräntan omfattar därvid beaktas. har i en rapport till (S2001/2827/SF) föreslagit att de nuvarande reglerna bl.a. av administrativa skäl bör ändras. För studerande som har studiestöd gäller särskilda regler inom studiestödssystemets ram i samband med sjukdom. De reglerna finns i studiestödslagen (1999:1395) och i studiestödsförordningen (2000:655). Bestämmelserna innebär att den studerande kan få behålla studiestödet han eller hon på grund av sjuk- dom är helt oförmögen att bedriva studier. En förutsättning är att sjukanmälan görs till och godkänns av . Om sjuk- perioden varar än kan studieskulden för perioden avskrivas i efterhand. Enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring skall den sjukpenninggrundande inkomsten hållas vilande den försäkrade studerar med studiestöd. Detta oavsett omfattningen av studiestödets storlek. Vid sjukdom skall sjukpenningen - som tidigare redo- visats - beräknas enbart på inkomst av eget arbete under studie- tiden, s.k. studietids-SGI. Detta innebär att den som t.ex. på grund av sjukdom endast klarar av att studera på halvtid får halvt studie- stöd men inte någon sjukpenning enligt den vilande sjukpenning- grundande inkomsten eftersom denna endast aktiveras när per- sonen avbryter sina studier helt. Olika trygghetsråd liksom andra motsvarande stiftelser har till huvuduppgift att lämna stöd till personer som sagts upp från sin anställning på grund av arbetsbrist. Stiftelsernas verksamhet grundas på avtal mellan arbetsmarknadens parter för respektive delar av arbetsmarknaden; privata respektive offentliga verk- samhetssektorer. Trygghetsråden är enligt lag skyldiga att betala socialavgifter för de ersättningar som utges och ersättningarna är skattepliktiga för den enskilde. Till skillnad mot en studerande som har studiestöd får en person som tar emot ersättning från trygghetsråden och studerar inte behålla sin tidigare SGI. Även om de i grunden är arbetslösa betraktas de som studerande och omfattas därför inte av de regler som gäller för arbetslösa. Av dem som disputerar och erhåller doktorsexamen går vidare i sin karriär med s.k. postdoktorala stipendier. Syftet med dessa stipendier är att forskare efter sin forskar- utbildning skall få möjlighet att förkovra sig vanligen utomlands för att sedan återvända till med internationella forsknings- erfarenheter. Det är ett antal organisationer som finansierar denna typ av forskningsstipendier. Olika forskningsprogram inom EU avsätter också medel för postdoktorala stipendier. Behovet av en översyn Reglerna om SGI-skyddade tider har genomgått successiva förändringar . Reglerna återfinns i lagar, förordningar och föreskrifter. Ett omfattande regelsystem har även med tiden utvecklats i praxis. Sammantaget har därmed reglerna blivit oöverskådliga och komplexa att hantera och tillämpa. Vidare är reglerna till vissa delar olika, trots att liknande förhållanden är för handen, t.ex. vid studier. har i en rad samman- hang framförts kritik mot nuvarande regler om SGI-skyddade tider. har också nya regler om försäk- ringsbegreppet införts genom den nya socialförsäkringslagen (1999:799), vilket innebär vissa förändringar även i reglerna om SGI-skyddade tider. Fackföreningar, studentorganisationer, lärosäten såväl som enskilda personer har påpekat problemen som de postdoktorala stipendierna ger upphov till i förhållande till rådande socialförsäkringssystem, bl.a. i frågan om SGI-skyddade tider. Reglerna om att följa löneutvecklingen har kritiserats bl.a. med hänsyn till att utvecklingen mot en rörligare arbetsmarknad har gjort att de försäkrade i många av dessa fall inte har kvar en för- ankring inom det egna yrkesområdet. Bland annat är det många försäkrade som visserligen omfattas av försäkringen, men som inte längre har kvar någon anställning eller åtminstone inte den som ligger till grund för den sjukpenninggrundande inkomsten. läggningen av dessa ärenden innebär även att betydande admini- strativa resurser vid landets försäkringskassor behöver avsättas för utredning och beslut om löneutveckling. föreslog i sitt betänkande Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90) att reglerna om rätt till studiestöd under sjukdom skulle ses över i särskild ordning. I regeringens propo- sition Ett reformerat studiestödssystem (prop. 1999/2000:10) anges att den av utredningen aktualiserade översynen bör ingå som en del i uppföljningen av det reformerade studiestödssystemet, vilket trätt i kraft . Regeringen har mycket tydligt önskat se en ökning av den internationella rörligheten bland forskare. Inte minst har detta framförts i den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3). Betoningen av ökad mobilitet är sammanlänkat med satsningar på yngre forskare. Detta innebär i praktiken en ökning av postdoktorala satsningar. Detta är även en tydlig trend inom EU. I sitt betänkande Att vara med på riktigt - demokratiutveckling i kommuner och landsting (SOU 2001:48) föreslår en ny regel i syfte att skapa en garanti för att förtroendevalda inte skall förlora ekonomiskt på grund av sitt poli- tiska åtagande i samband med t.ex. sjukfrånvaro eller föräldra- ledighet. Förslaget innebär att förtroendevalda som får ersättning enligt kommunallagen (1991:900) under vissa förhållanden skall ha rätt att få ha sin tidigare sjukpenninggrundande inkomst vilande det politiska uppdraget fullföljs. Eftersom kommitténs förslag tekniskt behöver analyseras ytterligare anser regeringen att denna analys bör ske i anslutning till föreliggande uppdrag. En särskild utredare utses för att göra en översyn av reglerna om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst. Utgångspunkten skall vara att reglerna som föreslås skall uppfylla den enskildes behov av en väl fungerande försäkring som skall vara tydlig och överskådlig och därmed lättare att tillämpa. Administrationen av försäkringen skall vara enkel och undantag bör så långt det är möjligt undvikas. Utredaren skall föreslå grundläggande principer för rätten att behålla SGI under tid som förvärvsarbete inte utförs. Även det efterskydd som finns i form av en särskild beräknings- grund för föräldrapenning skall ingå i utredningen. Förslagen skall så långt som möjligt utformas så att de under- lättar ett livslångt lärande. Det är även viktigt att förslagen beaktar relevanta jämställdhetsaspekter och kan gynna ett ökat barna- födande. Utredaren skall även se över reglerna om rätten att följa löneutvecklingen under ett pågående ersättningsfall. I detta sammanhang skall även frågan om löneutvecklingen i samband med beräkning av arbetsskadelivränta för förfluten tid uppmärksammas. Utredaren skall i förslagen särskilt uppmärksamma regel- systemets effekter för personer som på grund av nedsatt studieförmåga vill kombinera deltidsstudier med sjukskrivning på deltid, tar emot ersättning från trygghetsråd, får s.k. postdoktorala stipendier eller är förtroendevalda och har ersättning enligt kommunallagen (1991:900). När det gäller frågan om att kombinera deltidsstudier med sjuk- skrivning på deltid skall utredaren särskilt uppmärksamma samt ta hänsyn till effekterna av eventuella förslag i förhållande till andra studerandegrupper. Utredaren skall vidare redovisa dels de internationella erfaren- heter och idéer som finns inom området, dels de försäkringar som täcker anställda inom olika avtalsområden och som kan anses ha samband med reglerna om skyddstider. Det finns inget hinder för utredaren att föreslå alternativa lösningar, om dessa kan anses uppfylla kraven på en fungerande försäkring som är mer tydlig och överskådlig och därmed lättare att tillämpa samt de administrativa kraven att försäkringen skall vara enkel och att undantag så långt det är möjligt skall undvikas. Utredaren skall dock föreslå ett huvudalternativ. Det står utredaren fritt att ta upp och föreslå även andra förändringar som har samband med uppdraget, t.ex. skyddstiderna i socialförsäkringslagen (1999:799) och de särskilda regler som gäller för studerande inom studiestödssystemets ram i samband med sjukdom. Utredaren skall lämna de förslag till författningsändringar som översynen motiverar. Utredaren skall redovisa uppdraget . Tilläggsdirektiv till Utredningen om Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande till- kallade statsrådet en särskild utredare med uppdrag att bl.a. göra en analys av samt föreslå ändringar i reglerna om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst (dir. 2001:104). Utredaren skall enligt direktiven redovisa uppdraget . Utredningstiden förlängs, vilket innebär att utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Utdrag ur 3 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring 5 § /Träder i kraft I:2003-01-01/ Den allmänna skall besluta om en försäkrads till- hörighet till sjukpenningförsäkringen och fastställa sjukpenning- grundande inkomst. För en försäkrad som inte är bosatt i gäller detta så snart anmälan om hans inkomstförhållanden gjorts hos kassan. Av beslutet skall framgå i vad mån den sjukpenning- grundande inkomsten är att hänföra till anställning eller till annat förvärvsarbete. a)när kassan fått kännedom om att den försäkradesinkomst- förhållanden eller andra omständigheter har undergått ändring av betydelse för rätten till sjukpenning eller försjukpenningens storlek, b)när sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt denna lag eller särskild efterlevandepension enligt lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn beviljas den försäkrade eller sådan ersättning eller pension som redan utges ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbetsförmåga eller, vid särskild efterlevandepension, förmåga eller möjlighet att bereda sig inkomst genom arbete, c)när delpension enligt särskild lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades arbets- eller inkomstförhållanden, d)när tjänstepension beviljas den försäkrade,