sou · GRB388d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Här kan också högre effektivitet och/eller lägre kva- litet spela in. Index för nettokostnader, utbud, strukturkostnad och skattesats 2001. serviceindex för äldreomsorg avser hemtjänst och särskilt boende. För personer i åldrarna 65 samt har antal hemtjänsttimmar relaterats till antalet personer i dessa två åldersgrupper och vägts samman till ett index avseende hemtjänst. På motsvarande sätt har antalet personer med särskilt boende i de två åldersgrupperna antalet i dessa åldrar och vägts samman till ett index avseende särskilt boende. Ett sammantaget index för både hemtjänst och särskilt boende har också räknats fram. Normkostnaderna återspeglar hälsotillstånd och därmed sam- manhängande vårdbehov för ålderspensionärerna i kommunen 2 Enligt utjämning. (med hänsyn till ålder, kön, familjesituation, yrkesbakgrund och etnisk bakgrund). Vid beräkningen av standardkostnaden läggs därutöver på strukturellt betingade kostnader för hemtjänst i gles- bygd och större behov av särskilt boende i glesbygdskommuner. För att jämföra behovet/normkostnaden enligt utjämningssystemet med serviceindex har kommunens standardkostnad relaterats till antalet personer . Standardkostnaden per person har omräknats till index, där 100 avser genomsnittet i riket. Av nedanstående figur framgår att kommunerna har ganska skiftande insatser vad gäller hemtjänst och särskilt boende. I stor- städerna, de större städerna och i förortskommunerna är den relativa nivån för hemtjänst högre än för särskilt boende. I gles- bygdskommunerna är index för särskilt boende högre än i övriga kommungrupper. Det sammanvägda index för äldreomsorgen totalt ligger lägre än riksgenomsnittet för förortskommuner, för glesbygdskommunerna ligger det markant över riksgenomsnittet. Övriga grupper ligger kring genomsnittet även om fördelningen mellan hemtjänst och särskilt boende skiljer sig mellan grupperna. Med detta sätt att mäta utbudsnivå finns det markanta skillnader i både nivån och avvägningen mellan insatser via hemtjänst respek- tive särskilt boende. Utbudsnivå för äldreomsorg 2001 samt standardkost- nad per 65+, index riket=100 Index (riket=100) Variationen i behovet, uttryckt som standardkostnad per person är ungefär lika stor som den motsvarande varia- tionen i utbudsnivån. Både glesbygdskommunerna och stor- städerna har en servicenivå som överstiger den genomsnittliga. En viss del av det högre utbudet beror på strukturella förhållanden. Glesbygdskommunerna har en servicenivå som överstiger den strukturella nivån. Merkostnaden för detta får kommunen betala genom en högre skatt eller en effektivare verksamhet. För stor- städerna gäller det motsatta, strukturnivån är högre än den aktuella servicenivån. Den lägre servicenivån ger utrymme för ett lägre skatteuttag. Förortskommunerna har en servicenivå som överstiger den strukturella nivå, främst inom . För större städer och övriga mindre kommuner stämmer utbudsnivå väl överens med de strukturella förutsättningarna. Industrikommuner, landsbygdskommuner samt övriga större kom- muner håller en utbudsnivå som understiger den strukturella nivån. För medelstora städer gäller det omvända. Exemplet från äldreomsorgen visar att det finns tydliga skill- nader i utbudsnivå mellan kommunerna och att kommunerna har valt olika vägar att möta servicebehovet. Avvägningen mellan hem- tjänst och särskilt boende har motsvarigheter inom barnomsorgen med förskola och familjedaghem, inom sjukvården mellan sluten- vård och primärvård etc. Såväl nivån på kommunernas service som hur kommunerna valt att tillgodose behoven återspeglas i de fak- tiska kostnaderna. Dessa skillnader skall inte beaktas i utjämnings- systemet. Det systemet skall ta hänsyn till är om strukturen i kommunen ofrånkomligen ger högre kostnader för att tillgodose servicebehoven. I möjligaste mån har skillnader i behov vägts in i de beräkningar som beskriver servicebehovet. De jämställdhetspolitiska konsekvenserna av utjämningssystemet har belysts av Kommunala utjämningsutredningen och av Utjäm- ningsdelegationen. Kommunala utjämningsutredningen redovisade i sitt betänkande en genomgång av de jämställdhetspolitiska konsekvenserna av kostnadsutjämningen för kommuner respektive landsting. Utred- ningen konstaterade att utbudet av och landstingskom- munal service har stor betydelse för individers och hushålls lev- Män och kvinnor är i olika utsträckning beroende av den kommunala servicen, men utjämningssystemet är utformat så att det skall vara neutralt i dessa avseenden. Utjämningssystemet syftar till att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting att upprätthålla och utveckla de skilda verksamheterna, men avvägningen mellan olika verksamheter liksom val av utbudsnivå och kvalitet beslutas av de enskilda kommunerna och landstingen. Sammanfattningsvis konstaterade utjämningsutred- ningen att i utjämningssystemet beaktas genomgående både kvin- nors och mäns behov av kommunernas och landstingens service som kan innebära strukturella kostnadsskillnader mellan kommu- ner respektive landsting. Där så varit befogat bygger utredningens förslag på separata behovsberäkningar för män och kvinnor. I den efterföljande propositionen ansåg regeringen att det i den fortsatta uppföljningen av utjämningssystemet även bör göras för- djupade jämställdhetsanalyser i vissa delar av kostnadsutjämningen. Det gäller i första hand individ- och familjeomsorg, äldreomsorg samt hälso- och sjukvård. Utjämningsdelegationen konstaterade i likhet med tidigare ut- redning och proposition att utjämningssystemet syftar till att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting att bedriva verksamhet. Det är alltså förutsättningarna som skall göras likvärdiga. Kommunerna och landstingen väljer själva hur de vill väga olika verksamheter mot varandra och vilken utbuds- eller servicenivå de skall ha. Samma sak gäller kvalitén på verksamheterna. Utjäm- ningssystemet skall vara neutralt i dessa frågor. Delegationen ansåg vidare att utjämningens delar skall bygga på identifierbara struk- turella behovs- och kostnadsskillnader mellan kommuner respek- tive landsting. I en bilaga till betänkandet, Jämställdhetsaspekter på delar av det kommunala utjämningssystemet, redovisades en genomgång av två områden, kollektivtrafik och äldreomsorg, ur jämställdhets- perspektiv. Det framgår tydligt att det är stora skillnader mellan könen inom båda dessa områden. Med utgångspunkt i att det är strukturellt betingade behovs- och efterfrågeskillnader som skall ligga till grund för utjämningen så är det av vikt att faktorer av betydelse tas med redan från början. Utjämningsdelegationen föreslog att det vid varje uppdatering eller då nya modeller för utjämning skapas skall beaktas om skill- nader mellan könen har relevans för det område som behandlas. delar Utjämningsdelegationens slut- satser. I de förslag till förändringar som kommittén föreslår utgår dessa från en könsuppdelad statistik i de fall en sådan finns till- gänglig och bedömts som relevant att utnyttja för att återspegla skillnader i behov och kostnader mellan könen. Avsaknaden av könsuppdelad statistik inom olika verksamhetsområden innebär emellertid att det inte är möjligt att skapa en enhetlighet i dessa avseenden. har gjort en jämförelse av de genom- snittliga kostnaderna för män och kvinnor som tillämpas i äldre- omsorgsmodellen respektive hälso- och sjukvårdsmodellen – så kallad genderanalys. Se vidare bilaga 10. I den nuvarande hälso- och sjukvårdsmodell är skillnaderna i den genomsnittliga kostnaden för de olika diagnosgrupperna till över- vägande del högre för män än för kvinnor. Efter den av föreslagna uppdateringen av kostnadsmatrisen till nivån för och rättelse av vissa fel krymper skillnaderna avsevärt. Skillnaden mellan den genomsnitt- liga kostnadsnivån för män och för kvinnor har således jämnats ut för de vårdtunga diagnosgrupperna och närmar sig en jämvikts- kostnad. Den högsta skillnaden i den för uppdaterade beräkningen utgör i jämförelse . Skillnaden mellan den genomsnittliga kostnadsnivån för män och kvinnor för ej vårdtunga grupper har krympt totalt sett genom de föreslagna uppdateringarna. I de äldsta åldrarna syns dock en ökande kostnadsskillnad mellan män och kvinnor bland personer med inkomster under och över median och en kraftigt minskande kostnadsskillnad mellan män och kvinnor bland personer utan inkomst. I äldreomsorgsmodellen har skillnaderna mellan nuvarande och föreslagna normkostnader mestadels ökat då det gäller fördel- ningen mellan gifta respektive ensamstående personer. Både män och kvinnor får del av mer resurser som ensamstående än som gifta personer. Skillnaderna i resursfördelningen har dock minskat vid svår ohälsa men ökat vid måttliga och lätta ohälsotillstånd. En förklaring kan vara att kommunernas totala resurser har minskat och att kommunerna därför lägger en ökad andel av resurserna på de mest sjuka och de som inte har anhöriga. Gifta mäns normkostnad i förhållande till gifta kvinnors norm- kostnad närmar sig i den nya beräkningsmodellen en mera jämlik fördelning vid svåra ohälsotillstånd. Vid måttliga och lätta ohälso- tillstånd förefaller dock vid den kommunala behovsbedömningen fortfarande de gamla och traditionella skillnaderna slå igenom – dvs. att gifta män i större utsträckning än gifta kvinnor förutsätts kunna få frivillig vård av sin make och därför får mindre kom- munala resurser. Skillnaderna i ensamstående mäns normkostnad jämfört med ensamstående kvinnors normkostnad har efter uppdateringen krympt i förhållande till situationen . Männen får dock fortfarande en större andel av resurserna än kvinnorna vid samma ohälsosituation. Den uppdaterade beräkningsmodellen innebär således att det underlag som utnyttjas för utjämningen fortfarande avspeglar en ojämlik fördelning av vårdresurserna mellan könen – fast i mindre utsträckning än det underlag som används i nuvarande modell. Detta förhållande binder dock inte biståndsbedömarna i kommu- nerna. Deras beslut kan grundas helt på en individuell behovsbedömning. Hur befolkningsgrupper med utländsk bakgrund beaktas i utjäm- ningssystemet har bl.a. belysts av Kommunala utjämningsutred- ningen. I den efterföljande propositionen föreslog regeringen att en ny delmodell som tar hänsyn till andelen barn och ungdomar med utländsk bakgrund skulle införas . Utjämningssystemet skall söka beakta strukturellt betingade kostnadsskillnader mellan kommuner respektive landsting. I den mån olika befolkningsgrupper har skilda behov av service eller stöd skall detta således beaktas. Bland de bakgrunds- förhållanden som analyserats och beaktas i delmodellerna för skilda verksamhetsområden ingår också etnicitet. Inom några områden finns verksamheter som är särskilt inriktade mot personer med utländsk bakgrund, som t.ex. modersmålsundervisningen i grund- skolan. De flesta kommunala verksamheter är emellertid generellt inriktade och i den mån skilda etniska grupper har större behov av service/stöd och därmed sammanhängande högre kommunala kostnader så skall detta i möjligaste mån också beaktas i utjämningsmodellerna. Levnadsförhållandena varierar kraftigt mellan grupper från olika länder. Vistelsetid i kan vara väsentlig att beakta liksom i vissa sammanhang även förhållanden för andra generationens invandrare. Generellt gäller dock att en väsentlig del av de skill- nader, vad gäller behov av samhällsservice och stöd, som finns mellan genomsnittsbefolkningen och olika invandrargrupper för- av skillnader i åldersstruktur och socioekonomiska förhållan- den. För var och en de skilda verksamhetsområden som omfattas av utjämningssystemet har en stor mängd indikatorer som skulle kunna förklara de strukturella kostnadsskillnaderna testats av liksom av tidigare utredningar. Däribland ingår olika mått för att beskriva berörda befolkningsgruppers etniska sammansättning. Vad gäller individ- och familjeomsorg används variabeln flyktingar eller nära anhöriga som vistats i . Avgränsningen har gjorts mot bakgrund av att staten betalar introduktionsbidrag som avser täcka kommunernas kost- nader i ca . Vidare ingår övriga utrikes födda utanför EU och som vistats i landet upp till . I individ- och familje- omsorgsmodellen (IFO-modellen) ingår också faktorerna arbets- sökande utan ersättning från A-kassa samt andel män med låg inkomst. Kommuner med en hög andel flyktingar och övriga utrikes födda har i stor utsträckning även höga värden på variablerna arbetssökande utan ersättning samt män med låg inkomst. Dessa faktorer föreslås ingå även i den förändrade IFO- modell som kommittén föreslår. Kommittén föreslår även att andel barn med utländsk bakgrund används för att beräkna standardkostnaden för delverksamheten barn- och ungdomsvård inom IFO. I den mån merkostnader för invandring och flyktingmottagande finns inom andra kommunala verksamheter beaktas de inte direkt genom en etnisk faktor i utjämningsmodellerna. Däremot påverkas ersättningen i kostnadsutjämningen i den mån som personer med utländsk bakgrund förekommer i större eller mindre utsträckning i de olika delgrupper som beaktas i olika delar av kostnadsutjäm- ningen. I nuvarande modell för äldreomsorg, liksom i den uppdaterade version som kommittén föreslår, beaktas bl.a. de äldres yrkesbak- Om äldre med utländsk bakgrund i större utsträckning arbetat som ej facklärda arbetare ges kommunen en högre ersätt- ning i kostnadsutjämningen. Därutöver har beaktats den förhöjda risk för svår ohälsa som påvisats bland arbetskraftsinvand- rare från och flyktingar från övriga världen. föreslår, mot bakgrund av den förnyade fältunder- sökning som gjorts, att etniciteten beaktas genom att en högre ersättning istället beräknas för äldre personer födda utanför . I nuvarande modell för beräknas en merkostnad för barn i åldern 7 med finskt och utomnordiskt medborgarskap. Variabeln avser att fånga kostnaderna för modersmålsundervisning och svenska som andraspråk. Kommittén föreslår att denna variabel byts ut mot andelen barn födda utanför , och eller med någon av båda föräldrarna födda utanför dessa länder. Därigenom förbättras anpassningen till de grupper som är berättigade till sådan undervisning. infördes på regeringens förslag en särskild delmodell för att ytterligare kompensera de kommuner som har en hög andel barn och ungdomar (0 ) med utländsk bakgrund utanför EU och . I utjämningsmodellen för gymnasieskolan beaktas såväl skillna- der i elevernas programval som kostnadsskillnader mellan olika program. Om elever med utländsk bakgrund i större utsträckning väljer individuella linjer och även kommer att gå fler år än genom- snittligt i gymnasieskolan beaktas dessa merkostnader i utjäm- ningssystemet. Modellerna för utjämning av kostnaderna för barnomsorg base- ras på det faktiska behovet av barnomsorg, förvärvsfrekvenser bland småbarnsföräldrar, skattekraft och täthet. Någon särskild etnisk faktor beaktas ej men variabeln täthet ger högre standard- kostnader för flertalet kommuner i storstadsområdena med hög andel barnfamiljer med utländsk bakgrund. Vad gäller utjämningsmodellen för hälso- och sjukvård pekar ett flertal studier på sämre hälsoförhållanden bland vissa invandrar- grupper än bland genomsnittsbefolkningen. Dessa skillnader kvar- står även om man beaktar skilda socioekonomiska bakgrunds- förhållanden. Å andra sidan visar studier av faktisk vårdkonsumtion på att dessa sämre hälsoförhållanden inte slår igenom i form av förhöjd vårdkonsumtion. Då utjämningsmodellen bygger på data om vårdkonsumtionen har i likhet med Vissa verksamhetsövergripande aspekter SOU 2003:88 tidigare utredningar valt att inte föreslå någon etnisk faktor i utjämningen för hälso- och sjukvård. En sådan faktor skulle snarare leda till en lägre ersättning för områden med fler invandrare. I nuvarande utjämningsmodell beaktas andelen arbetslösa och andelen i vissa konjunkturberoende åtgärder. I den utsträckning som personer med utländsk bakgrund faktiskt registreras som arbetslösa eller i vissa åtgärder beaktas detta i nuvarande kostnads- utjämning. Genom kommitténs förslag att överföra denna del- modell till ett strukturbidrag som fortsättningsvis inte uppdateras kommer enbart de nuvarande förhållandena att beaktas. När man tar hänsyn till alla delar av bidrags- och utjämnings- systemet, dvs. även utjämningsbidraget enligt de förändringar kommittén föreslår, innebär det att en kommun erhåller en större sammanlagd ersättning för en utländsk än för en svensk med- borgare. Befolkningsförändringar ger upphov till effekter i bidrags- och utjämningssystemet. Skillnaden i ersättning mellan en person med svensk eller utländsk bakgrund har direkt betydelse för grund- skolan, äldreomsorgen, hälso- och sjukvården samt individ- och familjeomsorg. Om ett barn i åldern 7 flyttar in i en kommun ökar kommunens intäkter med i storleksordningen 70 . Att beloppen kan vara olika beror främst på skillnader i barnomsorgsbehov. Om barnet har finsk eller utom- nordisk bakgrund ökar intäkterna med ytterligare ca . För vissa kommuner tillkommer ytterligare ca i delmodellen för barn och ungdomar med utländsk bakgrund. Om en person i åldern 19 flyttar in påverkas intäkterna något olika beroende på om personen har förvärvsarbete, andra beskattningsbara inkomster eller saknar inkomster. Effekterna på- verkas också av om kommunen har ersättning för befolknings- minskning eller för näringsliv och sysselsättning i kostnadsutjäm- ningen. I vissa fall kan en negativ effekt uppkomma. Oavsett utfallet blir intäkterna högre om den inflyttande personen har utländsk bakgrund. Sammanfattningsvis är det inte möjligt att ge ett entydigt svar på frågan om den enskilda kommunen genom utjämningssystemet och andra statliga bidrag får ersättning för sina merkostnader för befolkningens etniska sammansättning. kan det finnas en viss risk för dubbelkompensation. Om det genomförs större förändringar i andra riktade system till kommuner och landsting som rör ersättningar för flykting- mottagande kan detta enligt uppfattning föranleda att de delar i kostnadsutjämningen som är avsedda att hantera sådana kostnadsskillnader bör ses över. Motsvarande bör även vara tillämpligt om det görs förändringar av kommunernas ansvar i de obligatoriska verksamheter som riktar sig till personer med utländsk bakgrund. 6DPODGH HNRQRPLVND HIIHNWHU DY NRPPLWWpQV I|UVODJ 'H UHGRYLVDGH EHUlNQLQJDUQD DYVHU HQ MlPI|UHOVH PHOODQ QXYDUDQGH V\VWHP RFK GHW I|UHVODJQD V\VWHPHW VRP GHW KDGH VHWW XW RP GHW LQI|UWV 'HW QXYDUDQGH V\VWHPHW KDU UlNQDWV RP WLOO HWW UHIHUHQVELGUDJ I|U DWW YDUD MlPI|UEDUW PHG GHW I|UHVODJQD V\VWHPHW 'HOV lU VWRUOHNHQ Sn GHW JHQHUHOOD VWDWVELGUDJHW lQGUDG PHG KlQV\Q WLOO NRPPLWWpQV I|UVODJ RP DWW YLVVD |UDV |YHU WLOO GHW JHQHUHOOD VWDWVELGUDJHW GHOV lU GH U|UOLJD LQI|UDQGHWLOOlJJHQ LQWH PHGUlNQDGH , ODQGVWLQJHQV NRVWQDGVXWMlP QLQJ KDU ODQGVWLQJHQV ELGUDJ I|U OlNHPHGHOVI|UPnQHQ EHDNWDWV 'H I|UHVODJQD I|UlQGULQJDUQD NDQ LQI|UDV I|UVW (IIHNWHUQD DY NRPPLWWpQV I|UVODJ E|U GlUI|U UlNQDV RP WLOO nUV QLYn RFK MlPI|UDV PHG XWIDOOHW L QXYDUDQGH V\VWHP L nUV QLYn 'H UHGRYLVDGH HIIHNWHUQD LQQHIDWWDU GHOV GH I|UHVODJQD I|UlQG ULQJDUQD L VWDWVELGUDJV RFK XWMlPQLQJVV\VWHPHWV ROLND GHODU GHOV HIIHNWHUQD DY DWW GH IDVWD LQI|UDQGHWLOOlJJHQ L GHW QXYDUDQGH V\VWH PHW XSSK|U .RPSHQVDWLRQHQ I|U HIWHUVOlSQLQJVHIIHNWHU WLOO I|OMG DY VQDEEW |NDQGH IRONPlQJG LQJnU HPHOOHUWLG LQWH L EHUlNQLQJDUQD , ELODJD RFK ELODJD UHGRYLVDV XWIDOO ODQGVWLQJ 'HQ JHQRPVQLWWOLJD I|UlQGULQJHQ I|U HQ PHGHONRPPXQ WLOO I|OMG DY NRPPLWWpQV I|UVODJ XSSJnU WLOO FD NURQRU HOOHU QHJDWLY I|UlQGULQJ LQQDQ LQI|UDQGHUHJOHUQD KDU EHDNWDWV 'HQ VW|UVWD QHJDWLYD I|UlQGULQJHQ XSSJnU WLOO FD NURQRU RFK GHQ VW|UVWD SRVLWLYD I|UlQGULQJHQ XSSJnU WLOO FD NUR QRU 1HJDWLYD I|UlQGULQJDU I|UHVOnV EHJUlQVDV JHQRP LQI|UDQGHUHJOHU Vn DWW GHQ PD[LPDOD QHJDWLYD I|UlQGULQJHQ XSSJnU WLOO K|JVW VNDWWHNURQD HIWHU LQI|UDQGHSHULRGHQ Sn nU YLONHW PRWVYDUD FD NURQRU |U HQ NRPPXQ PHG JHQRPVQLWWOLJ VNDWWHNUDIW 'HQ PD[LPDOD QHJDWLYD I|UlQGULQJHQ HIWHU nU lU EHJUlQVDG WLOO |UH PRWVYDUDU FD NURQRU |U HQ NRPPXQ PHG JHQRPVQLWWOLJ VNDWWHNUDIW 'H I|UHVODJQD LQI|UDQGHUHJOHUQD UHGRYLVDV L NDSLWHO 7DEHOO )|UlQGULQJDU DY NRPPLWWpQV I|UVODJ I|UH LQI|UDQGH UHJOHU NRPPXQHU .URQRU ,QGLYLG RFK IDPLOMHRPVRUJ 8SSK|U YDWWHQ RFK DYORSS 8SSK|U NDOORUWVWLOOlJJ 8SSK|U nOGHUVEDVHUDW VWDWVELGUDJ 8SSK|U IDVWD LQI|UDQGHWLOOlJJ )|UlQGULQJDU VNHU L GH IOHVWD DY NRVWQDGVXWMlPQLQJHQV GHOPRGHOOHU WLOO I|OMG DY XSSGDWHULQJDU DY XQGHUODJVGDWD HWF 6W|UVW RPI|UGHOQLQJ VNHU L GHOPRGHOOHUQD I|U lOGUHRPVRUJ LQGLYLG RFK IDPLOMHRPVRUJ VDPW EDUQRPVRUJ bYHQ XSSK|UDQGHW DY NDOORUWVWLOOlJJHW InU EH W\GDQGH HIIHNW VlUVNLOW I|U HQVNLOGD NRPPXQHU VRP PHVW PHG FD NURQRU 'H VDPPDQWDJQD HIIHNWHUQD DY I|U lQGULQJDUQD L NRVWQDGVXWMlPQLQJHQ EOLU GRFN PLQGUH lQ VXPPDQ DY GHODUQD HIWHUVRP GH IOHVWD NRPPXQHU SnYHUNDV DY EnGD SRVLWLYD RFK QHJDWLYD I|UlQGULQJDU )|UlQGULQJDUQD L LQNRPVWXWMlPQLQJHQ lU UHODWLYW PnWWOLJD L JHQRPVQLWW lU I|UlQGULQJHQ FD NURQRU LQJHQ NRPPXQ I|UORUDU PHU lQ FD NURQRU 8WIDOOHW SnYHUNDV lYHQ DY DWW GHQ nOGHUVEDVHUDGH GHOHQ DY GHW JHQHUHOOD VWDWVELGUDJHW |YHUJnU WLOO DWW I|UGHODV HIWHU DQWDO LQYnQDUH %RUWIDOOHW DY GH IDVWD LQI|UDQGHWLOOlJJHQ lU GHQ I|UlQGULQJ VRP InU VW|UVW HIIHNW I|U NRPPXQHUQD L JHQRPVQLWW RFK I|U YLVVD \QQHUKHW 'HVVD I|UlQGULQJDU lU GRFN LQWH HQ HIIHNW DY NRPPLWWpQV I|UVODJ XWDQ HQ I|OMG DY JlOODQGH UHJHOYHUN .RP PLWWpQV XSSGUDJ KDU YDULW DWW OlPQD I|UVODJ WLOO KXU GHQQD I|UlQG ULQJ VNDOO KDQWHUDV 7DEHOO YLVDU KXU PnQJD NRPPXQHU VRP SnYHUNDV L ROLND I|UlQGULQJVLQWHUYDOO HIWHU DWW KlQV\Q WDJLWV WLOO LQI|UDQGHUHJOHUQD ,QI|UDQGHnUHW lU GHW EDUD HQ NRPPXQ VRP InU HQ QHJDWLY I|UlQG ULQJ VRP |YHUVWLJHU NURQRU NRPPXQHU InU SRVLWLYD I|UlQGULQJDU |YHU NURQRU )UDP WLOO Gn V\VWHPHW lU IXOOW JHQRPI|UW |NDU HIIHNWHUQD VXFFHVVLYW $QWDO NRPPXQHU PHG QHJDWLYD I|UlQGULQJDU |YHU NURQRU XSSJnU Gn WLOO 7DEHOO $QWDO NRPPXQHU L ROLND I|UlQGULQJVLQWHUYDOO HIWHU LQI|UDQGHUHJOHU VRP I|UORUDU 7DEHOO YLVDU GHQ JHQRPVQLWWOLJD HIIHNWHQ DY I|UlQGULQJDUQD I|U NRPPXQHU L JHQRPVQLWW .RPPXQHUQD L 6WRFNKROP -|Q N|SLQJ %OHNLQJH 'DODUQD RFK 1RUUODQGVOlQHQ I|UXWRP -lPWODQG InU L JHQRPVQLWW QHJDWLYD I|UlQGULQJDU QlU I|UVODJHW KDU QnWW IXOO JHQRPVODJVNUDIW )|U NRPPXQHUQD L 6WRFNKROP I|UNODUDV GHWWD IUlPVW DY I|UlQGULQJDU L LQNRPVWXWMlPQLQJHQ RFK DY DWW GH IDVWD LQI|UDQGHWLOOlJJHQ I|UVYLQQHU RFK I|U NRPPXQHUQD L QRUUODQGV OlQHQ IUlPVW DY I|UlQGULQJDU L NRVWQDGVXWMlPQLQJHQ RFK DY DWW GH IDVWD LQI|UDQGHWLOOlJJHQ I|UVYLQQHU 'HVVD GH LQI|UDQGHELGUDJ VRP WLOOI|UV VWUXNWXUELGUDJHW L E|UMDQ DY SHULRGHQ 7DEHOO (IIHNWHU DY NRPPLWWpQV I|UVODJ I|U NRPPXQHUQD .URQRU -|QN|SLQJ 9lVWUD *|WDODQG 6WUXNWXUELGUDJ VDPW XSSK|UDQGH DY IDVWD LQI|UDQGHWLOOlJJ RFK DY I|UGHOQLQJ DY VWDWVELGUDJ HIWHU nOGHU 6H[ DY QLR NRPPXQJUXSSHU InU QHJDWLYD I|UlQGULQJDU L JHQRPVQLWW 6W|UVW QHJDWLYD I|UlQGULQJDU InU JOHVE\JGVNRPPXQHUQD PHG NURQRU 7UH NRPPXQJUXSSHU InU SRVLWLYD I|UlQG ULQJDU VW|UUH RFK PHGHOVWRUD VWlGHU VDPW ODQGVE\JGVNRPPXQHU 7DEHOO (IIHNWHU DY NRPPLWWpQV I|UVODJ I|U NRPPXQHUQD .URQRU /DQGVE\JG 6W|UUH VWDG gYULJ VW|UUH 6WUXNWXUELGUDJ VDPW XSSK|UDQGH DY IDVWD LQI|UDQGHWLOOlJJ RFK DY I|UGHOQLQJ DY VWDWVELGUDJ HIWHU nOGHU 'HQ JHQRPVQLWWOLJD I|UlQGULQJHQ LQI|UDQGH UHJOHUQD EHDNWDWV XSSJnU WLOO FD NURQRU GHQ VW|UVWD QHJDWLYD I|UlQGULQJHQ XSSJnU WLOO FD NURQRU 6W|UVW HIIHNW Sn XWIDOOHW KDU ERUWIDOOHW DY GH IDVWD LQI|UDQGH WLOOlJJHQ I|U VnYlO JHQRPVQLWWVODQGVWLQJHW VRP I|U GHW ODQGVWLQJ VRP SnYHUNDV PHVW bYHQ ERUWIDOOHW DY NDOORUWVWLOOlJJHQ InU EHW\GDQ GH HIIHNW I|U QnJUD ODQGVWLQJ )|UlQGULQJDU L KlOVR RFK VMXNYnUGV PRGHOOHQ RFK L NROOHNWLYWUDILNPRGHOOHQ lU PnWWOLJD )|UlQGULQJDUQD L LQNRPVWXWMlPQLQJHQ EOLU VRP PHVW PHOODQ FD NURQRU L JHQRPVQLWW lU I|UlQGULQJDUQD lYHQ L GHQQD PRGHOO PnWWOLJD 7DEHOO )|UlQGULQJDU DY NRPPLWWpQV I|UVODJ I|UH LQI|UDQGH UHJOHU ODQGVWLQJ .URQRU 8SSK|U NDOORUWVWLOOlJJ 8SSK|U IDVWD LQI|UDQGHWLOOlJJ