sou · GRB378d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Utredaren skall också beskriva och analysera de villkor som gäller för användandet av denna infrastruktur för IT-nätändamål, t.ex. med avseende på valet av förädlingsnivå, prisvillkor och andra tillträdesvillkor. Vidare skall utredaren vid behov föreslå författningsändringar med anledning av förslaget. Utredaren har att redovisa resultatet av sitt första uppdrag i ett delbetänkande . Resultatet av det tillkommande uppdraget skall redovisas i ett slutbetänkande . Bilaga 2 SOU 2003:78 Tilläggsdirektiv till utredningen om IT- stomnät till vissa kommuner (N2001:14) Beslut vid regeringssammanträde . Ändrad senaste tidpunkt för redovisning av slutbetänkandet Regeringen har i beslut uppdragit åt en särskild utredare att medverka till att förutsättningar skapas så att alla kommuners huvudorter får en anslutningspunkt till det nation- ella stomnät med hög överföringskapacitetsom regeringen uppdrog åt att bygga ut. Uppdraget avrapporterades (SOU 2002:55 IT- stomnät till vissa kommuner). Utredaren har dessutom genom beslut fått följande tilläggsuppdrag att beskriva omfattningen och karaktären av den infrastruktur som staten förfogar över i anslutning till den verksamhet som bedrivs av i första hand , Banverk- et och , samt de helägda bolagen, och som eventuellt kan användas för att underlätta utbyggnad av nät med hög överföringskapacitet, att beskriva de särskilda krav som svenska kraft- näts, och verksamheter ställer och som är aktuella i detta sammanhang, att identifiera och analysera de intressekonflikter som kan finnas mellan IT-infrastrukturens utbyggnad och utnyttjande och de uppgifter som , och har samt att beskriva, analysera och bedöma de vill- kor som gäller för användandet av denna infrastruktur för IT-nätändamål, att föreslå en avvägd policy för upplåtande av utrymme för allmän IT-infrastruktur i den infrastruktur som staten förfogar över i syfte att skapa tydliga spelregler och riktlinjer för såväl infrastrukturförvaltarna som IT-intressena och att vid behov föreslå nödvändiga författningsförändringar med anledning av den föreslagna policyn. Resultatet av det tillkommande uppdraget skulle enligt tilläggs- direktiven redovisas i ett slutbetänkande . Tidpunkten för redovisningen av slutbetänkandet ändras till . Bilaga 2 SOU 2003:78 Tilläggsdirektiv till utredningen om IT- stomnät till vissa kommuner (N2001:14) Beslut vid regeringssammanträde . Ändrad senaste tidpunkt för redovisning av slutbetänkandet Regeringen har beslutat tillkalla en särskild utredare med uppdrag att medverka till att förutsättningar skapas så att alla kommuners huvudorter får enanslutningspunkt till det nationella stomnät med hög överföringskapacitet som regeringen uppdrog åt att bygga. Uppdraget avrapporterades i ett delbetänk- ande (SOU 2002:55 IT-stomnät till vissa kommuner). Utredaren har dessutom genom beslut fått följande till- läggsuppdrag att beskriva omfattningen och karaktären av den infrastruktur som staten förfogar över i anslutning till den verksamhet som bedrivs av i första hand , Ban- verket och , samt de helägda bolagen,och som eventu- ellt kan användas för att underlätta utbyggnad av nät med hög överföringskapacitet, att beskriva de särskilda krav som svenska kraft- näts, och verksamheter ställer och som är aktuella i detta sammanhang, att identifiera och analysera de intressekonflikter som kan finnas mellan IT-infrastrukturens utbyggnad och utnyttjande och de uppgifter som , och har samt att beskriva, analysera och bedöma de vill- kor som gäller för användandet av denna infrastruktur för IT-nätändamål, att föreslå en avvägd policy för upplåtande av utrymme för all- män IT-infrastruktur i den infrastruktur som staten förfogar över i syfte att skapa tydliga spelregler och riktlinjer för såväl infrastrukturförvaltarna som IT-intressena och att vid behov föreslå nödvändiga författningsförändringar med anledning av den föreslagna policyn. Resultatet av det tillkommande uppdraget skulle enligt tilläggs- direktiven redovisas i ett slutbetänkande . Tidpunkten för redovisningen av slutbetänkandet ändrades genom tilläggsdirektiven Dir. 2003:35 till . Tidpunkten för redovisningen av slutbetänkandet ändras nu till . Bestämmelser om markåtkomst för byggande av elektroniska kommunikationsnät framförde i sitt remissvar på delbetän- kandet Lag om elektronisk kommunikation (SOU 2002:60) att frågor som rör beviljande av rättigheter att installera faciliteter på privat eller offentlig mark inte behandlats av utredningen och att avsåg att närmare utveckla dessa i en särskild skrivelse till departementet. Den som vill bygga elektroniska kommunikationsnät behöver i allmänhet tillgång till annans mark, såväl offentlig som privat. Inom tätbefolkade områden är tillgång till offentlig mark av särskild betydelse. Det går inte att lägga ut ledningar från en plats utanför ett samhälle till en adress inne i samhället, eller mellan två adresser inne i ett samhälle, utan att beröra offentlig mark i någon form. Även bestämmelser om bygglov har betydelse vid nätutbyggnad. kan upplåtas på flera sätt. Det kan ske antingen genom med- verkan av myndighet som kan bevilja bl.a. ledningsrätt och expro- priation eller genom avtal med fastighetsägaren som kan upplåta utrymme i form av servitut eller annan nyttjanderätt till marken. Det är också vanligt att eller kommuner i egenskap av väghållare upplåter utrymme inom allmän väg för nedläggning av teleledningar. Sådan upplåtelse kräver enligt väglagen tillstånd av väghållningsmyndigheten, vilken är när verket är väg- hållare och en nämnd när kommunen är väghållare. De villkor för markåtkomst som offentliga organ, såväl statliga som kommunala, ställer upp kan variera högst avsevärt mellan olika organ och mellan olika delar av landet. Som exempel på villkor som ställs upp kan nämnas att den sökande till mycket låg ersättning måste lägga ned kanalisationsrör åt den konkurrerande offentliga telenätsbyggaren. Det förekommer också att myndigheter ställer så olika villkor för upphandling av beläggningsarbeten att kostnaden för beläggning av lika ytor har varierat i relationen 1:4 mellan den billigaste och den dyraste beläggningen utan att man kan se någon teknisk eller annan försvarbar förklaring. Några kommuner har vidare beviljat kommunala bolag och affärsdrivande enheter inom kommunen ensamrätt att installera faciliteter på kommunens mark. I detta sammanhang kan nämnas att utredningen (N 2001:14) om IT-stomnät till vissa kommuner bl.a. skall identifiera och analysera de intressekonflikter som kan finnas mellan IT-infrastrukturens utbyggnad och utnyttjande och de uppgifter som vissa statliga myndigheter har samt föreslå en avvägd policy för upplåtande av utrymme för allmän IT-infrastruktur i den infrastruktur som staten förfogar över i syfte att skapa tydliga spelregler och riktlinjer för såväl infrastrukturförvaltarna som IT-intressena. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Inom området för elektronisk kommunikation antogs nya EG-direktiv. Ett av direktiven, ramdirektivet, föreskriver i arti- kel 11 bl.a. att den som tillhandahåller elektroniska kommunika- tionsnät och ansöker hos en myndighet om att beviljas rättigheter att installera faciliteter på offentlig eller privat egendom skall få sin ansökan prövad efter öppet redovisade och allmänt tillgängliga förfaranden som tillämpas utan diskriminering och utan dröjsmål och som följer principen om öppenhet och icke-diskriminering när den knyter villkor till sådana rättigheter. Det skall vidare finnas effektiva mekanismer för att ge företagen möjlighet att överklaga sådana beslut till ett organ som är oberoende av de berörda par- terna. Om myndigheter äger eller kontrollerar företag som driver elektroniska kommunikationsnät eller tillhandahåller kommunika- tionstjänster måste det finnas en ändamålsenlig organisatorisk åtskillnad mellan den verksamhet som har ansvar för beviljande av rättigheter och de verksamheter som har samband med ägande eller kontroll. Begreppet facilitet är inte definierat i direktivet men torde omfatta all utrustning som behövs för ett telenät. Bestämmelsen är inte begränsad till någon viss upplåtelseform utan den torde omfatta ansökningar om alla former av markåtkomst som en myndighet beviljar eller godkänner. Även ansökningar om bygglov kan omfattas av bestämmelsen. Bestämmelser som genomför direktiven skall tillämpas från . På regeringens uppdrag har utredningen om elektronisk kommuni- kation i delbetänkandet Lag om elektronisk kommunikation (SOU 2002:60) lämnat ett lagförslag som genomför de nämnda EG-direktiven. Utredningen har dock inte föreslagit någon bestämmelse som genomför artikel 11 i ramdirek- tivet. I fråga om ledningsrätt hänvisar utredningen till en utredning med uppdrag att se över ledningsrättslagen. Sistnämnda utredning har lämnat delbetänkandet Ledningsrätt för elektroniska kommunikationsnät (SOU 2002:83). I betänkandet kommer utredningen fram till, inom ramen för sitt uppdrag, att lednings- rättslagen uppfyller ramdirektivets krav i nu aktuella avseenden. Eftersom artikel 11 omfattar långt fler former av dispositionsrätt till mark än ledningsrätt konstaterar att bestämmelsen inte blivit föremål för en fullständig analys huruvida svensk rätt till alla delar uppfyller de krav som ställs upp. Visserligen är både statliga och kommunala förvaltningsmyndigheter bundna av förvaltnings- lagen som syftar till att säkerställa grundläggande rättssäkerhetsga- rantier vid myndigheters handläggning i linje med artikel 11. Finns det avvikande bestämmelser i annan lag eller en förordning gäller emellertid dessa framför förvaltningslagen. Samtliga bestämmelser inom detta område måste därför analyseras i förhållande till direk- tivet. Det kan ifrågasättas, särskilt mot bakgrund av de erfarenheter från tillämpningen som berörts ovan, om all den lagstiftning som kan bli aktuell att tillämpa i sammanhanget verkligen säkerställer att en ansökan från en nätbyggare om att få installera faciliteter på offentlig och privat mark blir prövad i enlighet med artikel 11 i ramdirektivet. Detsamma gäller kraven på organisatorisk åtskillnad och överklagandeproceduren. Det är väsentligt för hela IT-branschen att investeringar i infrastruktur omgärdas av ett tydligt och stabilt regelverk som tillämpas enhetligt över hela landet samt på ett öppet och icke-diskriminerande sätt. Mot bakgrund av det anförda hemställer att regeringen skyndsamt ger direktiv till en utredning som skall analysera berörd lagstiftning och lämna de författningsförslag som behövs för att i svensk rätt fullt ut genomföra artikel 11 i ramdirektivet. Utredningen (N 2001:14) om IT-stomnät till vissa kommuner Banvall (km) fiber (km) med fiber (%) Banvall (km) fiber (km) med fiber (%) SOU 2003:78 Bilaga 4 Banvall (km) fiber (km) med fiber (%) Banvall (km) fiber (km) med fiber (%) SOU 2003:78 Bilaga 4 Banvall (km) fiber (km) med fiber (%) Banvall (km) fiber (km) med fiber (%) SOU 2003:78 Bilaga 4 Banvall (km) fiber (km) med fiber (%) Banvall (km) fiber (km) med fiber (%) Kraftledningar (km) fiber (km) fiber (%) Kraftledningar (km) fiber (km) fiber (%) SOU 2003:78 Bilaga 5 Kraftledningar (km) fiber (km) fiber (%) Kraftledningar (km) fiber (km) fiber (%) SOU 2003:78 Bilaga 5 Kraftledningar (km) med fiber (km) fiber (%) Kraftledningar (km) fiber (km) fiber (%) SOU 2003:78 Bilaga 5 Kraftledningar (km) fiber (km) fiber (%) Kraftledningar (km) fiber (km) fiber (%) (VV region och ) fiber (km) med fiber (%) fiber (km) med fiber (%) Bilaga 6 SOU 2003:78 Andel europaväg Övrig väg fiber (km) med fiber (%) fiber (km) med fiber (%) Division/0! Totalbefolkning och andel av befolkningen som kan nås av fiberkabel i kraftledning buffert (%) inkl och , 1938 inkl , 7755 + 100 m inkl , 3381 + 500 m inkl 2944 + 250 m 1 Avser befolkning per , utom som avser Bilaga 7 SOU 2003:78 buffert (%) SOU 2003:78 Bilaga 7 buffert (%) Bilaga 7 SOU 2003:78 buffert (%) inkl 10 246 + 250 m buffert (%) Bilaga 7 SOU 2003:78 buffert (%) inkl 6904 + 100 m buffert (%) inkl 3003 + 500 m inkl 21359 + 500 m Bilaga 7 SOU 2003:78 buffert (%) inkl 94285 + 700 m Totalbefolkning och andel av befolkningen som kan nås av fiberkabel längs banvall buffert (%) 1 Avser befolkning per , utom som avser Bilaga 8 SOU 2003:78 buffert (%) inkl 6698 + 50 m SOU 2003:78 Bilaga 8 buffert (%) Bilaga 8 SOU 2003:78 buffert (%) SOU 2003:78 Bilaga 8 buffert (%) Bilaga 8 SOU 2003:78 buffert (%) SOU 2003:78 Bilaga 8 buffert (%) Bilaga 8 SOU 2003:78 buffert (%) Totalbefolkning och andel av befolkningen som kan nås av fiberkabel längs banvall och/eller i kraftledning Antal inom buffert, kraft- Andel inom buffert (%) ledning och/eller banvall Bilaga 9 SOU 2003:78 Antal inom buffert, kraft- Andel inom buffert (%) ledning och/eller banvall SOU 2003:78 Bilaga 9 Antal inom buffert, kraft- Andel inom buffert (%) ledning och/eller banvall Bilaga 9 SOU 2003:78 Antal inom buffert, kraft- Andel inom buffert (%) ledning och/eller banvall SOU 2003:78 Bilaga 9 Antal inom buffert, kraft- Andel inom buffert (%) ledning och/eller banvall Bilaga 9 SOU 2003:78 Antal inom buffert, kraft- Andel inom buffert (%) ledning och/eller banvall SOU 2003:78 Bilaga 9 Antal inom buffert, kraft- Andel inom buffert (%) ledning och/eller banvall Bilaga 9 SOU 2003:78 Antal inom buffert, kraft- Andel inom buffert (%) ledning och/eller banvall 1) Avser befolkning per , utom som avser . Förslag till ändringar i bolagsordningar Om ett uppdrag att tillhandahålla kanalisationsutrymme skall ges till statligt ägda bolag som förfogar över lämplig infrastruktur och detta skall ske inte första hand i vinstsyfte utan för att tillgodose samhällsintresset av en utbyggd IT-infrastruktur, föreslår vi följan- de ändringar i bolagsordningarna. Även vissa andra förslag på ändringar i bolagsordningarna lämnas här som har anknytning till vårt uppdrag. Beträffande bolagsordningen för moderbolaget anges att bolaget skall direkt eller genom dotter- och intressebolag bedriva energiverksamhet samt tillhandahålla och bedriva handel med produkter och tjänster inom områden som befrämjar, stödjer, eller kompletterar energiverksamheten, företrädesvis inom data- och telekommunikationsområdena samt abonnemangsrelaterade produkter och tjänster. För att få överensstämmelse med termi- nologin i lagen om elektronisk kommunikation och för att täcka även ledningar för rundradionät föreslås att bolagsordningen i denna del ändras på så vis att orden data- och telekommu- nikationsområdena byts ut mot området för elektronisk kommu- nikation. I övrigt synes någon ändring av moderbolagets bolags- ordning inte vara nödvändig för utredningens syften såvitt avser verksamhetsinriktningen. Något särskilt syfte med bolagets verksamhet finns inte angivet i bolagsordningen. Om ett uppdrag att tillhandahålla kanalisations- utrymme för att tillgodose samhällsintresset av en utbyggd IT- infrastruktur skall ges till bolaget och verksamheten inte i första hand skall bedrivas med vinstsyfte i enlighet med vad som sägs i avsnitt 4.2, måste beträffande verksamhetens syfte anges i bolags- ordningen att bolaget skall verka i riktning mot att de fastlagda IT- politiska målen och inriktningarna genomförs genom att upplåta utrymme till operatörer för anläggande av elektroniska kommuni- kationsnät med hög överföringskapacitet. Verksamheten skall i denna del inte i första hand bedrivas med vinstsyfte utan för att tillgodose samhällsintresset av sådan IT-infrastruktur. När det gäller bolagsordningen för anger denna att bolaget har till föremål för sin verksamhet att bedriva elnätsverksamhet samt annan därmed förenlig verksamhet. Den kortfattade verksamhetsbeskrivningen är så allmänt hållen att den inte bör utgöra något hinder för upplåtelse av kanalisations- utrymme i kraftledningsgator, i den mån detta är tekniskt möjligt i de nät som regionnätsbolaget innehar. Vi föreslås därför inte något uttryckligt angivande av sådan verksamhet i bolagsordningen. Något särskilt syfte med bolagets verksamhet finns inte angivet i bolagsordningen. Även beträffande Regionnät måste, om ett sådant uppdrag enligt ovan att tillhandahålla kanalisations- utrymme skall lämnas, därför anges att bolaget skall verka i rikt- ning mot att de fastlagda IT-politiska målen och inriktningarna genomförs genom att upplåta utrymme till operatörer för anläggande av elektroniska kommunikationsnät med hög över- föringskapacitet. Verksamheten skall i denna del inte i första hand bedrivas med vinstsyfte utan för att tillgodose samhällsintresset av sådan IT-infrastruktur. Slutligen när det gäller de fyra lokala dotterbolagen , Västnät, Östnät och Svea- nät ser deras bolagsordningar något olika ut beträffande verksam- hetsbeskrivningen. Bolagsordningen för Sveanät anger att bolaget har till föremål för sin verksamhet att distribuera ledningsbunden energi samt bedriva därmed förenlig verksamhet. Bolagsordningen för Östnät är mera fyllig vad avser verksamhetsbeskrivningen. Bolaget skall direkt eller genom dotter- och intressebolag bedriva nätverksamhet samt bedriva annan verksamhet inom områden som befrämjar eller kompletterar nät- verksamheten, företrädesvis inom data- och telekommunikations- områdena. Bolaget skall vidare direkt eller genom dotter- och intressebolag dels äga och förvalta optofibernät, dels ock bedriva handel med produkter och tjänster som förmedlas på optofibernät. Därjämte skall bolaget bedriva annan med det föregående förenlig verksamhet. Bolagsordningen för Västnät är snarlik den för Östnät. Bolaget skall direkt eller genom dotter- och intresse- bolag bedriva nätverksamhet enligt ellagen samt bedriva annan verksamhet inom områden som befrämjar eller kompletterar nät- verksamheten, företrädesvis inom data- och telekommunikations- områdena. Bolaget skall vidare direkt eller genom dotter- och intressebolag dels äga och förvalta optofibernät, dels upplåta fibrer eller kapacitet på optofibernät, dels ock bedriva handel med produkter och tjänster som förmedlas på optofibernät. Därjämte skall bolaget bedriva annan med det föregående förenlig verk- samhet. Slutligen anger bolagsordningen för Norrnät att bolaget har till föremål för sin verksamhet att distribuera lednings- bunden energi, utföra entreprenader inom eldistribution och idka därmed förenlig verksamhet. De skilda formuleringarna i verksam- hetsbeskrivningen för de fyra dotterbolagen kan i och för sig ifrågasättas. Inte någon av bolagsordningarna bör anses hindra att utrymme i kraftledningsgator upplåts till operatörer för att anlägga elektro- niska kommunikationsnät. Eftersom det dock innebär ett klargör- ande för bolagsledningen med ett uttryckligt angivande i bolags- ordningen att viss verksamhet får bedrivas, föreslår vi dock att det i samtliga de fyra bolagsordningarna anges att bolagen som föremål för sin verksamhet även får utnyttja sin infrastruktur för upplåtelse av utrymme till operatörer för anläggande av elektroniska kommu- nikationsnät. Såsom beträffande de statliga verken bör upplåtelserna framför- allt avse allmänna kommunikationsnät enligt lagen om elektronisk kommunikation. Detta behöver dock inte uttryckligen framgå av bolagsordningarna. Några särskilda syften med bolagens verksam- het finns inte angivna i de nämnda dotterbolagens bolagsordningar. Det måste således, om ett sådant uppdrag enligt ovan att tillhanda- hålla kanalisationsutrymme skall lämnas, föras in i dessa att bolaget skall verka i riktning mot att de fastlagda IT-politiska målen och inriktningarna genomförs genom att upplåta utrymme till opera- törer för anläggande av elektroniska kommunikationsnät med hög överföringskapacitet. Verksamheten skall i denna del inte i första hand bedrivas med vinstsyfte utan för att tillgodose samhälls- intresset av sådan IT-infrastruktur. Beträffande verksamhetens syfte anges i bolagsordningen för Tera- com AB följande. Bolaget skall som oberoende distributör av radio- och TV-sändningar skapa förutsättningar för att målet för mediepolitiken uppfylls samt för att svenska folket kan få informa- tion vid höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Målet för mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mång- fald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att mot- verka skadliga inslag i massmedierna (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Icke-konkurrensutsatt verksam- het skall baseras på kostnadsprissättning och redovisas separat. Den konkurrensutsatta delen skall bedrivas i enlighet med sunda affärs- mässiga principer i syfte att bereda vinst till aktieägarna. Såvitt avser bolagets verksamhet anges i bolagsordningen att denna skall vara att bedriva utsändning och överföring av radio- och TV-program. Under förutsättning av begränsad finansiell risk och rörelserisk kan bolaget vidareutveckla, marknadsföra och utföra andra tjänster med stöd av de resurser som har byggts upp för radio- och TV-verksamheten eller som på annat sätt är förenliga med verksamheten inom radio- och TV-området. Bolagsordningen för innehåller således redan ett sär- skilt syfte med bolagets verksamhet. Utöver detta föreslår vi, om ett sådant uppdrag enligt ovan att tillhandahålla kanalisations- utrymme skall lämnas, att det förs in i dessa att bolaget skall verka i riktning mot att de fastlagda IT-politiska målen och inriktningarna genomförs genom att upplåta utrymme till operatörer för anläg- gande av elektroniska kommunikationsnät med hög överförings- kapacitet. Verksamheten skall i denna del inte i första hand bedri- vas med vinstsyfte utan för att tillgodose samhällsintresset av sådan IT-infrastruktur. Därtill bör det beträffande bolagets verksamhet anges särskilt att bolaget som föremål för sin verksamhet även får utnyttja sin infrastruktur för upplåtelse av utrymme till operatörer för anlägg- ande av elektroniska kommunikationsnät. Såsom beträffande de övriga statliga aktörerna enligt ovan bör upplåtelserna framförallt avse allmänna kommunikationsnät enligt lagen om elektronisk kommunikation. Detta behöver dock inte heller här uttryckligen framgå av bolagsordningen.