sou · GRB3105d1 · 2004-01-01 00:00:00 — 9 559 ( 8 840) Delprogram I – bevarande av biologisk mångfald och kulturmiljövärden i – betesmarker och slåtterängar – värdefulla kultur- och naturmiljöer – kultur- och naturmiljöer i Delprogram II – öppet och varierat Delprogram III – miljöanpassat jordbruk – skötsel av våtmarker inklusive småvatten – miljövänlig odling av bruna bönor på – miljövänlig odling av sockerbetor på Kompensationsbidrag i mindre gynnade 3 420 (3 420) Kompetensutveckling (KULM) 915 (984) Kompetensutveckling (Grönare Skog) 70 (0) 446 (447) Insatser i skogen vilka syftar till att avsevärt 55 (55) höja dess ekologiska värde Projektstöd för utveckling av landsbygden – miljöskydd i samband med jord- och skogs- bruk och bevarande av landskapet samt 237 (262) förbättring av djurens välfärd 14 702 (14 008) Anmärkning: Ursprungliga programsiffror anges inom parentes. I både det ursprungliga och det reviderade programmet används eurokursen 8,50. Källa: , 2003 och Miljö- och landsbygdsprogrammet, 2000.6 Miljö- och landsbygdsprogrammet 2002–2006 Insatsområde II – ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på landsbygden 301 (297) Startstöd till unga jordbrukare 220 (220) 131 (127) Förbättrad bearbetning och saluföring av 231 (230) Projektstöd för utveckling av landsbygden 459 (470) –marknadsföring av kvalitetsprodukter från lantbruket –diversifiering av verksamhet inom och med anknytning till lantbruket –utveckling och förbättring av infrastruktur som är kopplad till lantbrukets utveckling –främjande av turism –byutveckling och bevarande av kulturarvet på landsbygden 1 342 (1 344) Anmärkning: Se tabell 3.1. Källa: , 2003 och Miljö- och landsbygdsprogrammet, 2000. För utvärdering finns avsatt 138 (145) och tidigare ingångna åtaganden motsvarar 5 330 (6 190) miljoner kronor.8 Totalt omfattar Miljö- och landsbygdsprogrammet 21 484 (21 687) inklusive tidigare åtaganden och återkrav. Miljöersättningar utgår i hela landet medan kompensationsbidrag till jordbruk i mindre gynnade områden utgår i stödområdena 1–5b. Några av stöden är regionalt inriktade och kan endast sökas i regioner som har särskilda strukturella problem, miljöproblem eller naturgivna nackdelar. Den geografiska fördelningen av stöden utgår från stödområdesindelningen i bild 3.1. Miljö- och landsbygdsprogrammet 2002–2006 Källa: , 2003.9 är därtill indelat i geografiska målområden enligt EU:s definitioner för strukturstöd. För investeringsstöd, startstöd, för- ädlingsstöd, projektstöd och stöd för kompetensutveckling gäller Miljö- och landsbygdsprogrammet i hela landet utanför Mål 1- området (se bild 3.2). Även i detta område – som omfattar länen , , och samt delar av , och – kan dessa stöd sökas men då inom ramen för särskilda Mål 1-program. Miljö- och landsbygdsprogrammet 2002–2006 Målområden (strukturfondsområden) Källa: , 2003.10 Miljö- och landsbygdsprogrammet 2002–2006 Länsstyrelserna beslutar i de flesta fall om ersättningar och stöd till lantbrukare och andra ersättningsberättigade. Ersättning för bevar- ande av utrotningshotade husdjursraser och stöd till förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter beslutas av Jord- bruksverket. Verket beslutar också om fördelning av medel för kompetens- utveckling. Den största delen av kompetensutvecklingen utförs sedan i länsstyrelsernas regi. Även projektstöd beslutas av Jord- bruksverket när projekten har relevans på nationell nivå. Jordbruks- verket är utbetalande myndighet för samtliga stöd. För insatser i skogen, vilka syftar till att avsevärt höja dess eko- ogiska värde, fattar beslut om stöd, medan Jord- bruksverket är utbetalande myndighet. Detta stöd utgår först . fattar också beslut om kompetensutveckling inom skogsbruket, med undantag för Mål 1-området där länsstyrelserna fattar motsvarande beslut. Länsstyrelserna och utför omfattande kont- roller av åtaganden med ersättning och stöd. Administrationen av programmet beskrivs närmare i kapitel 11. De flesta jordbruksstöden i Mål 1-området handläggs och beslutas av länsstyrelserna. Utbetalning görs av . Ett undan- tag utgör projektstöden som handläggs av länsstyrelserna och beslutas av strukturfondsdelegationen. Utbetalning görs av respek- tive förvaltningsmyndighet (länsstyrelserna i och ). Kompetensutveckling sker genom särskilda läns- program vilka beslutas av länsstyrelserna. I dessa program ingår kompetensutveckling inom Insatsområde I och II samt på det skogliga området. Kontroller av åtaganden görs av respektive länsstyrelse och för- valtningsmyndighet. Genomförande och resultat av jord- och skogsbruksåtgärderna i Mål 1 beskrivs i kapitel 12. Miljö- och landsbygdsprogrammet 2002–2006 3.3.1Övergripande mål på EU-nivå En grundläggande utgångspunkt för Miljö- och landsbygds- programmet är Rådets förordning om stöd för utveckling av landsbygden m.m. (LBU-förordningen).11 Inledningsvis i LBU- förordningen nämns skälen till att den antagits. Som första punkt anges att en gemensam politik för utveckling av landsbygden bör åtfölja och komplettera andra instrument i den gemensamma jord- brukspolitiken och på så sätt bidra till att uppnå de mål för denna politik som föreskrivs i artikel 33.1 i . Därutöver betonas jordbrukets miljödimension reform av CAP. I LBU-förordningen hänvisas också till målen för gemenskapens politik för ekonomisk och social sammanhållning i fördragets arti- kel 158 om strävan att bl.a. minska eftersläpningen i missgynnade regioner och artikel 160 om Europeiska regionala utvecklings- fondens syfte att avhjälpa regionala obalanser. Åtgärder för utveck- ling av landsbygden bör bidra till denna politik i regioner vars utveckling släpar efter (Mål 1) och står inför strukturella svårig- heter (Mål 2). Den reformerade politiken för utveckling av landsbygden har som mål att återställa och höja landsbygdsområdens konkurrens- kraft. För att främja en sådan utveckling har politiken för utveck- ling av landsbygden inriktats på instrument som dels främjar denna utveckling genom att påskynda anpassningen av jordbruksstruktur- en, dels enligt rådets förordning om produktionsmetoder inom jordbruket är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven. Enligt LBU-förordningen utgår stöd och ersättningar till en serie åtgärder inom ramen för en utveckling av landsbygden vilka har beskrivits i avsnitt 3.1. EU:s mål för miljöpolitiken I för hållbar utveckling anges att CAP bör ha som mål att bidra till sådan utveckling. Det bör åstadkommas genom att ytterligare tonvikt läggs vid att främja hälsosamma produkter av god kvalitet, tillverkningsmetoder som är hållbara ur miljösyn- punkt inklusive ekologisk produktion, förnybara råmaterial och Miljö- och landsbygdsprogrammet 2002–2006 skydd av biologisk mångfald. Därtill skall förlusten av biologisk mångfald hejdas med syftet att detta mål skall nås i enlighet med sjätte miljöhandlingsprogrammet.12 I detta läggs fast att natur och biologisk mångfald utgör ett av fyra prioriterade områden inom gemenskapens miljöarbete. Program- met innehåller en temainriktad strategi för området som bl.a. omfattar åtgärder för att främja hänsyn till biologisk mångfald i jordbrukspolitiken och en hållbar utveckling av landsbygden genom ett multifunktionellt och hållbart jordbruk. Fågeldirektivet samt art- och habitatdirektivet är två bindande rättsakter som ställer långt gående krav på medlemsstaterna när det gäller bevarande av livsmiljöer och arter, bl.a. i jordbruksområden.13 Genom ramdirektivet för vatten läggs grunden för ett gemen- samt regelverk inom EU för skyddet av inlandsvatten, kustvatten och grundvatten.14 Direktivet blir av stor betydelse för möjligheten att nå de miljökvalitetsmål som rör vattenfrågor. Nitratdirektivet syftar till skydd mot att vatten förorenas av nitrater. 15 Medlemsstaterna skall övervaka bl.a. grundvattnets miljö- status. Genomförandet har stor betydelse för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Förslag till kemikaliestrategi för EU lades fram av Kommis- sionen 2001 och antog senare under en resolution om strategin. Förslaget har remissbehand- lats.16 3.3.2Övergripande mål på nationell nivå Åtgärderna inom Miljö- och landsbygdsprogrammet skall bidra till att miljömålen för jordbruket uppnås och att den ekonomiska och sociala utvecklingen på landsbygden blir hållbar.17 Tyngdpunkten i programmet ligger därför på åtgärder som syftar till att stödja en ekologiskt hållbar utveckling och på ersättning för de kollektiva nyttigheter som jordbruket producerar. Programmet skall också bidra till en ekologiskt hållbar utveckling inom skogsbruket. Vidare bidrar åtgärderna till att de ekonomiska och sociala målen för jordbrukets utveckling kan uppnås. Detta gäller bl.a. strävandena att finna alternativa möjligheter för landsbygdens ekonomiska och sociala utveckling som en motvikt till att sysselsättningen inom jord- och skogsbruket har minskat kraftigt. Miljö- och landsbygdsprogrammet 2002–2006 brukssektorns arbete med att förbättra djurskydd och produkt- kvalitet främjas också genom programmet. Miljö- och landsbygdsprogrammet skall sammantaget bidra till en uthållig tillväxt i hela landsbygd. Prioriterade områden är miljö- och regionalpolitiska hänsyn och en inriktning av livs- medelsproduktionen mot kvalitet före kvantitet. Därmed kan det svenska jordbruket stärkas och grunden läggas för en långsiktigt hållbar utveckling. Jordbruket måste också ges möjlighet att utvecklas och anpassas till nya förhållanden och vara en del av en integrerad utveckling av landsbygden. Insatsområdet syftar till ett ekologiskt hållbart lantbruk, dvs. ett lantbruk som är resursbevarande, miljöanpassat och etiskt godtag- bart. Ett grundläggande krav är att handlingsutrymmet bibehålls för framtida generationer. Insatserna skall bidra till att uppfylla de svenska miljökvalitetsmålen. lade 1998 fast kriterier för ett ekologiskt hållbart jordbruk.18 En ny skogspolitik lades fast 1993 och bekräftades av 1998. Den kännetecknas av två jämställda mål, ett miljö- mål och ett produktionsmål.19 En ny och samlad miljömålsstruktur i form av 15 nationella miljökvalitetsmål av övergripande karaktär antogs genom riksdags- beslut 1999.20 Målen anger vilket tillstånd för den svenska miljön som miljövårdsarbetet skall sikta mot att uppnå i ett generations- perspektiv. De är formulerade utifrån den miljöpåverkan naturen tål. I ett senare riksdagsbeslut vidareutvecklades miljömålsstruktu- ren med delmål, åtgärder och strategier för att nå miljökvalitets- målen.21 Den nya strukturen ersatte de miljömål som antagit före miljömålsbeslutet , bl.a. sektoriella miljömål för jord- och skogsbruk. De nationella miljökvalitetsmålen skall inom varje län brytas ned till regionala miljökvalitetsmål. Detta arbete pågår vid länsstyrelserna. Insatsområde I är ett viktigt instrument för att uppfylla miljömålen. Särskilt gäller detta Ett rikt odlingslandskap – där miljö- ersättningarna har helt avgörande betydelse för att målet skall kunna nås – och Ingen övergödning. Insatsområdet bidrar också till åtgärder för Giftfri miljö, Myllrande våtmarker, Levande skogar Miljö- och landsbygdsprogrammet 2002–2006 samt indirekt till Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet och Hav i balans samt levande kust och skärgård. Därtill kommer ett bidrag till Storslagen fjällmiljö. har på regeringens uppdrag utarbetat ett för- slag till ett 16:e miljökvalitetsmål för biologisk mångfald. Det bereds i och avses ge en tydligare målstruktur – eftersom många arter är beroende av flera biotoper – och bidra till att stärka arbetet med bevarandet av biologisk mång- fald. Ett sådant mål kan komma att innehålla delmål för vilka Insatsområde I får stor betydelse. Ett rikt odlingslandskap innebär att odlingslandskapets och jord- bruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedels- produktion skall skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Följande delmål har uppställts: skall samtliga ängs- och betesmarker bevaras och skötas på ett sätt som bevarar deras värden. Arealen hävdad ängsmark skall utökas med och arealen hävdad betesmark av de mest hotade typerna skall utökas med . Mängden småbiotoper i odlingslandskapet skall bevaras i minst dagens omfattning i hela landet. Senast skall en strategi finnas för hur mängden småbiotoper i slättbygden skall kunna öka. Mängden kulturbärande landskapselement som vårdas skall öka med . skall det nationella programmet för växtgenetiska resurser vara utbyggt och det skall finnas ett tillräckligt antal individer för att långsiktigt säkerställa bevarandet av inhemska husdjursraser i . skall åtgärdsprogram finnas och ha inletts för de hotade arter som har behov av riktade åtgärder. skall ett program finnas för hur lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader kan tas till vara.22 Insatsområde I är det huvudsakliga instrumentet för att nå flertalet av dessa delmål. För att målen skall nås krävs att Miljö- och landsbygdsprogrammet ersätts med ett motsvarande program efter 2006. Regeringen framhåller att med dessa delmål bör förutsätt- Miljö- och landsbygdsprogrammet 2002–2006 ningarna vara goda att nå miljökvalitetsmålet inom en generation.23 Ett stort ansvar vilar på länsstyrelserna att samordna insatserna inom olika politikområden. Kulturmiljövården är nära sammanlänkad med naturvården i odlingslandskapet vilket beaktas i delmålen. För kulturmiljövården generellt har angett följande mål: bevara, bruka och förmedla kulturarvet, stärka den lokala och regionala kulturella identiteten, skapa kontinuitet i utvecklingen av den yttre miljön, möta hoten mot kulturmiljön och öka medvetenheten om estetiska värden och historiska samman- hang.24 Ingen övergödning innebär att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte skall ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Bland delmålen märks: skall det finnas åtgärdsprogram enligt EG:s ram- direktiv för vatten som anger hur god ekologisk status skall nås för sjöar och vattendrag samt för kustvatten. Fram skall de svenska vattenburna utsläppen av fosforföreningar från mänsklig verksamhet till sjöar, vattendrag och kustvatten ha minskat kontinuerligt års nivå. skall de svenska vattenburna utsläppen av kväve från mänsklig verksamhet till haven söder om ha minskat års nivå till . skall utsläppen av ammoniak i ha minskat med års nivå till . Insatsområde I är ett viktigt instrument för genomförandet. Målen förutsätter kraftfulla insatser inom bl.a. jordbrukssektorn. Reger- ingen kommer att överväga behovet av mer effektiva styrmedel, bl.a. vid en översyn av skatten på handelsgödsel. Regeringen avser vidare att återkomma med ett kvantitativt och tidsbestämt delmål för fosfor . För de delmål som rör kväve kommer det att bli svårt att nå generationsmålet. Framöver kan det behövas ytterligare ekonomiska medel för att detta mål skall nås. Även andra åtgärder kan bli aktuella. Miljö- och landsbygdsprogrammet 2002–2006 Myllrande våtmarker innebär att våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet skall bibehållas och värde- fulla våtmarker bevaras för framtiden. Inriktningen är att miljö- kvalitetsmålet skall nås inom en generation. Ett delmål är: I odlingslandskapet skall våtmarker och små- vatten anläggas eller återställas fram till år 2010.26 Insatsområde I är det huvudsakliga instrumentet för genomfö- randet. Regeringen anser att förutsättningarna är goda att nå del- målet inom en generation. För att målet skall nås förutsätts med- verkan från jord- och skogsbruket. kan det behövas ytterligare ekonomiska medel för anläggande av våtmarker. Hav i balans samt levande kust och skärgård innebär att och skall ha en långsiktigt hållbar produktions- förmåga och den biologiska mångfalden bevaras. Kust och skärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Ett delmål är: skall en strategi finnas för hur kustens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap kan bevaras och brukas.27 Insatsområde I är ett viktigt instrument för genomförandet. Giftfri miljö innebär att miljön skall vara fri från ämnen som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Delmål har i detta fall endast angivits för förorenade områden. Dessa är inte relevanta för Insats- område I. Delmål saknas således för t.ex. användningen av bekämp- ningsmedel i jordbruket. Effekterna av insatsområdet får i stället utvärderas i relation till tidigare uppsatta mål. För Levande sjöar och vattendrag samt Grundvatten av god kvali- tet finns heller inga delmål med direkt koppling till Insatsområde I. Däremot har insatsområdet stor betydelse för möjligheterna att nå dessa miljökvalitetsmål via dess nära koppling till målet Ingen över- gödning. Miljö- och landsbygdsprogrammet 2002–2006 Insatsområdet syftar till att underlätta en anpassning till de nya ekonomiska och sociala förutsättningar för landsbygden som upp- kommer genom förändringar av CAP, handelsregler, efterfrågan m.m. Åtgärderna inom insatsområdet har som syfte att underlätta lantbrukares anpassning till dessa nya förutsättningar liksom att förstärka konkurrenskraften och skapa sysselsättning inom lant- bruket och därtill anknutna verksamheter. Åtgärderna skall medverka till en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på landsbygden genom att jordbrukets, trädgårdsnäring- ens, skogsbrukets och livsmedelsindustrins konkurrensförmåga förstärks. Som betonats regeringsförklaring är det av stor vikt att hela utvecklas.28 Det är i detta sammanhang viktigt att det finns ett levande jordbruk i landets alla delar. Jord- och skogsbruket samt förädlingsindustrin har stor betydelse för möjlig- heten att nå politiska mål som uthållig tillväxt, regional balans, landsbygdsutveckling och ökad sysselsättning. Särskilt i norra och i skogsbygderna spelar jordbruket en stor roll för den regionala utvecklingen genom sina kopplingar till andra näringar och betydelse för landsbygdens attraktionskraft. Åtgärderna inom Insatsområde II skall vidare underlätta och främja en diversifiering av näringslivet på landsbygden genom en ny och konkurrenskraftig användning av de traditionella resurserna i lantbruket. Därigenom skall åtgärderna medverka till en utveckling som stödjer både kvinnors och mäns möjligheter till fortsatt syssel- sättning och bosättning på landsbygden. För många jord- och skogsbruksföretag och landsbygdsföretag i övrigt finns tillväxt- möjligheter inom andra branscher än produktion och förädling av traditionella råvaror. 3.3.3Specifika och operativa mål Miljö- och landsbygdsprogrammet inrymmer en rad specifika och operativa mål för de olika insatserna. Dessa mål redovisas under respektive ersättningsform. Miljö- och landsbygdsprogrammet 2002–2006 1999/2000:1, bet. 1999/2000:MJU2, rskr. 1999/2000:91. 2Regeringens skrivelse om En hållbar utveckling av landsbygden m.m., Skr. 1999/2000:14. 3Förstärkta miljöinsatser i jordbruket – svensk tillämpning av EG:s miljöprogram, Betänkande av Jordbrukets miljöprogramutredning,, SOU 1994:82 och Jordbruk och miljönytta, Nytt miljöprogram för jordbruket, Betänkande av Miljöprogram- utredningen , SOU 1999:78. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23, rskr. 1997/98:241. 5Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , . 6Jordbruksverkets underlag för utvärdering av miljöersättningarna, och Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, Jordbruks- departementet, . 9Bilden är levererad av , . Det bör nämnas att 5m, 9m och 9s inte utgör stödområden i egentlig mening men i fortsättningen benämns så av förenklingsskäl. Av samma skäl utelämnas fortsättningsvis de kolon som ursprungligen fanns mellan siffror och bokstäver i beteckningen av stödområden. 10Bilden är levererad av , . 11Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden m.m. 12Förslaget har publicerats i Europeiska gemenskapernas officiella tidning av den 10september 2002 nr. 13Rådets direktiv /409/EEG av om bevarande av vilda fåglar och Rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter. 14Europaparlamentets och Rådets direktiv /60/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. 15Rådets direktiv /676/EEG av , om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (Nitratdirektivet). 16Uppgifter från Kemikalieinspektionens hemsida, , tml. 17Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , . 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr 1997/98:116. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:352 och Prop.1997/98:158, bet. 1998/99:MJU3, rskr. 1998/99:32. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:173. 24Prop.1987/88:104, bet. 1987/88:KrU21, rskr. 1987/88:390 och prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:173. 28Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , .