sou · GRB339 · 2004-01-01 00:00:00 — Som exempel kan nämnas att det finns cirka 70 000 lastbilsförare i och att det , till följd av bland annat pensionsavgångar, kommer att behövas ett tillskott av minst 3 000–5 000 välutbildade yrkesförare . Det ökade transportarbetet bidrar också till behovet av arbetskraft. Flera faktorer talar för att behovet av en höjd kompetens inom transportbranschen kommer att öka, bland annat den allt mer Behov av utbildning inom transportsektorn utbredda användningen av logistiska system med tät samverkan mellan industri och transportföretag. Ökad IT-användning och fordonstekniska förbättringar är andra faktorer. I många transport- företag behandlas även miljön som en viktig strategisk fråga, vilket kräver ökad kompetens i dessa frågor. Inledningsvis lägger vi fram några konkreta förslag rörande utbildningen inom godstransportsektorn (avsnitt 5.2). Därefter beskrivs företagens rekryteringsbehov (avsnitt 5.4). Vi redogör sedan för den kartläggning som vi genomfört av det nuvarande utbildningssystemet från gymnasienivån och uppåt (avsnitt 5.5). För att komplettera bilden av befintliga utbildningar har vi dess- utom låtit undersöka omfattning och inriktning av företagens introduktionsutbildningar och fortbildning. Vidare har vi under- sökt företagens syn på utbildningarna och vilka behov av komplet- teringar som företagen anser finns. (Undersökningens metod beskrivs i avsnitt 5.3 och resultaten i avsnitten 5.4, 5.5.3, 5.5.6 och 5.6.) 5.2Våra förslag inom utbildningsområdet Långsiktiga utbildningssatsningar inom grundutbildnings-, fort- bildnings- och vidareutbildningsområdet är viktiga för att höja transportbranschens konkurrenskraft, kompetensnivå och status. Dessa satsningar behövs bland annat med tanke på de framtida rekryteringsbehoven och för att de anställda ska kunna svara upp mot de krav som kunder och samhälle ställer inom godstransport- området. De anställdas kompetensnivå är även av avgörande bety- delse för miljö-, säkerhets- och kvalitetsfrågor. Yrkesförarutbildningen för vuxna bör bygga på gymnasie- skolans kursplaner. Detta ger C/CE-behörighet och yrkes- kompetensbevis. En tredjedel av utbildningen bör genomföras som lärande i arbete. Behov av utbildning inom transportsektorn Yrkesförarna är både transportköparens och transportföretagets ansikte utåt mot kunderna. Föraren är oftast den enda kontakt som kundföretaget har med sin leverantör, åkeriet. Det är därför ange- läget att transportföretagen har välutbildad och serviceinriktad personal, som kan tillämpa ett serviceinriktat arbetssätt. Transportbranschen anser att en grundläggande transportteknisk utbildning både vad gäller ungdoms- eller vuxenförarutbildning, minst bör grundas på följande gymnasiekursplaner: truck A och/eller hjullastare tunga fordon, grundkurs. Vissa av ovanstående kursplaner innefattar C/CE-behörighet (kör- kort för tung lastbil med släp) och yrkeskompetensbevis. Ovan- stående utbildningsbakgrund ger även en bra grund för arbete på godsterminal eller inom hamn- och stuveriområdet. Varje trafikslag kräver specialistkompetens. En förare som ska arbeta med till exempel kyl-, frys- och värmetransporter behöver en kompletterande utbildning inom detta område. Beroende på vilket område man ska arbeta inom, kan någon eller några av nedanstående kursplaner vara viktiga komplement i en grundutbildning: kyl-, frys- och värmetransporter Transportbranschen har deltagit i utvecklandet av de nu gällande kursplanerna i ämnet transportteknik inom gymnasieskolan. Dessa kursplaner bör enligt vår uppfattning även tillämpas inom samtliga Behov av utbildning inom transportsektorn Endast smärre förtydliganden behöver föras in. Yrkesförarutbildning för vuxna ska enligt vår mening bygga på gymnasieskolans kursplaner, enligt ovan, och av utbildningen bör genomföras som arbetsplatsförlagd utbildning. Utan tidigare erfarenhet som yrkesförare rekommenderar branschen en utbildningstid , för att utbildningen ska ge den grund som krävs för att klara yrkets krav. Detta motsvarar genomsnittstiden för en arbetsmarknadsutbildning . Att bli yrkesförare är nog så kvalificerat som andra praktiska yrken. Beträffande olika säkerhetsfrågor är det få yrken som ställer så stora krav på ansvar i yrkesutövandet. Blivande yrkesförare behöver ha en grundläggande utbildning när det gäller distributionstransporter, eftersom dessa transporter är vanligast förekommande. Förutom yrkesspecifik kompetens är det viktigt med kunskaper i svenska och matematik för att kunna beräkna lastkapacitet samt förstå instruktioner och dokument som förekommer i arbetet. En förares körsätt påverkar både ekonomi, miljö och trafik- säkerhet. Bränslekostnaderna för en lastbil är av de totala kostnaderna. Ett miljövänligt körsätt, vilket är en utbildnings- fråga, kan påtagligt minska bränsleförbrukningen. En annan viktig fråga för att möta ökade miljökrav är ett bättre utnyttjande av fordonen. Ökad logistikkompetens bland de anställ- da ger transportföretagen möjligheter att arbeta mer effektivt och mer miljövänligt. 5.2.2Kommunal vuxenutbildning och påbyggnadsutbildningar Med kännedom om rekryteringsbehoven inom yrkesförarområ- det anser vi att yrkesförarutbildningen med inriktning mot godstransporter är väl lämpad för ett eventuellt nytt system med riksrekryterande platser. Behov av utbildning inom transportsektorn har initierat och genomfört en studie av påbyggnads- utbildningar. Studien drar bland annat följande slutsatser: Utformningen av påbyggnadsutbildning behöver ses över. Skolledare och studerande efterlyser flexiblare påbyggnads- utbildning, gärna i form av ett modulsystem. Reglerna för finansiering och riksrekrytering bör ses över. I första hand efterfrågas ett system för statlig ersättning av påbyggnadsutbildningar. Tilldelning av riksintagsplatser bör prövas av med den förändringen att platserna beviljas för en begränsad tid, till exempel 3–. En djupare granskning av vilka områden som lämpar sig för påbyggnadsutbildningar med riksrekryterande platser behöver göras. Riksrekryterande påbyggnadsutbildningar med inriktning mot godstransportområdet är motiverade ur arbetsmarknadssynpunkt. Enligt () statistik har antalet lediga platser stadigt ökat, och antalet arbetslösa har minskat . Vi anser att yrkesförarutbildningen med inriktning mot gods- transporter är väl lämpad för ett eventuellt nytt system med riks- rekryterande platser, mot bakgrund av de framtida rekryterings- behoven av yrkesförare. Infrastrukturen finns redan i form av såväl ungdoms- som vuxenförarutbildning i ett stort antal kommuner. Dessutom finns redan ett fungerande system i form av befintliga kursplaner inom ämnet transportteknik i gymnasieskolan. Framtida högskoleutbildning inom logistikområdet bör i högre utsträckning inriktas mot en helhetssyn på transportföretagens behov. Kunskaper om hela transportnäringen bör ingå och utgångspunkten bör vara ett trafikslagsövergripande synsätt på transport- och logistiklösningar. har en stor utbyggnad av logistikutbildning skett, främst vid de mindre, regionala högskolorna. Dessa har dock ofta haft svårigheter att rekrytera både lärare och studenter. Behov av utbildning inom transportsektorn är det främst utbildning som tar de varutillverkande och handlande företagens perspektiv som har byggts ut, medan inslagen med transportföretagens perspektiv och samhällsekonomiska övervägan- den tycks bli färre. När det gäller transportföretagens behov av utveckling via högre utbildning i logistik är det viktigt att denna bygger på en helhetssyn när det gäller transporter, det vill säga att kunskaper om hela transportnäringen ingår, så att man kan lämna bransch- och konkurrenstänkandet. En högre utbildning i logistik för transport- företagens behov bör, för att den ska vara ett effektivt verktyg, läggas på en nivå som ger ett övergripande synsätt på transport- och logistiklösningar. Utbildningen skulle kunna innehålla följande delar: utveckling av industriella nätverk logistikföretags uppbyggnad och förändringsbenägenhet e-logistics, godsflödens uppbyggnad och kontroll med hjälp av IT och Internet strategisk företagsledning för logistikutveckling ekonomi och ekonomiska styrmedel juridik med speciell inriktning mot avtal, transport och IT Som resultat av en kartläggning av näringslivets behov av med- arbetare med logistikkompetens kommer en magister- utbildning i logistik, 40 poäng, att startas med KTH som huvud- man. Den vänder sig till redan yrkesverksamma personer och den är tänkt att vara behovsstyrd. Målgruppen är personer som är verksamma inom logistikområdet och som vill stärka såväl sin logistik- som sin ledarkompetens. En förändring av intagningsprocessen har diskuterats. Föränd- ringen innebär att i stället för intag till längre, hos de tekniska högskolorna 4,5-åriga, utbildningar delar man upp utbildningen i en struktur efter anglosaxiskt mönster. Detta innebär studier (bachelor), () eller åtta (doktor). Behov av utbildning inom transportsektorn gäller hela och kommer att ge bättre möjlighet till mobilitet mellan lärosäten. Logistik kommer först och främst att erbjudas som masterutbildningar, där tre stycken sådana utvecklas inom området. Det kommer också ges möjlighet att läsa på en regional högskola och sedan avsluta med en speciali- serad hos eller någon annan högskola som också bedriver forskning. De kunskaper som finns om logistik och logistikutveckling i skulle kunna samlas i en virtuell högskola/universitet. De stora och etablerade skolorna på området (handelshögskolorna i , och , och , , KTH samt ) och de förhållandevis etablerade, mindre högskolorna runt om i landet skulle då kunna sammanföra sina kunskaper till en effektiv högskola för utbildning och forskning i logistik. 5.2.4Den framtida gymnasiala utbildningen för transportsektorn Transportsektorn i växer. Dessutom finns ett dokumen- terat behov av en uppgraderad grundutbildning i syfte att öka kompetensen inom transportföretagen. Med stöd av detta bedömer vi att transportutbildningen på gymnasienivå riskerar att bli alltför osynlig i en bred servicesektor, dominerad av handeln och restaurangnäringen. Tvärtom ser vi ett ökande behov av fokus på ett trafikslagsövergripande synsätt i utbild- ningen. Detta motiverar att utbildningen profileras och förläggs till en egen sektor. En parlamentariskt sammansatt kommitté har utrett och lämnat förslag till en framtida utformning av gymnasieskolans studie- utbud. En utgångspunkt har varit att den framtida gymnasieskolan ska omfatta färre program men med ett bredare innehåll än . Kommitténs förslag utgår från en analys av samhällets och arbets- marknadens förändring samt från behovet av en breddad rekryte- ring till högskolan och de framtida kompetensbehov som kan förutses. Transportbranschen har framhållit vikten av att förena ett prak- tiskt och ett teoretiskt synsätt i den nya gymnasieskolan. Behov av utbildning inom transportsektorn andra ord behövs en praktisk yrkesutbildning som dagens, men även – och i ökad utsträckning – möjligheter till fördjupade kunskaper i till exempel logistik, miljö och ekonomi. Bland annat mot bakgrund av avståndshandikapp, stora trans- portberoende och att transport- och fordonssektorn är av central betydelse för svensk ekonomi, har transportbranschen föreslagit gymnasieutredningen att det nuvarande fordonsprogrammet bör breddas till en speciell sektor – Transporter och fordon. Transport- branschen och motorbranschen fick emellertid inte gehör för detta förslag. förslag är att föra transportutbildningen till den nya servicesektorn, där även handels- och restaurang- området ingår. Bakgrunden är att lastbilsföraryrket, den domine- rande inriktningen i transportutbildningen, bedöms vara ett service- yrke. Transportbranschen har kundkontakter med både represen- tanter för företag och allmänhet. Medarbetarna i hotell- och restaurangnäringen samt detalj- handeln har dock allmänheten som kunder, vilket ger en typ av serviceprofil. Godstransportföretagen däremot, ingår i logistik- kedjan och det stora flertalet vänder sig även till en kundkategori som kräver en helt annan typ av service. Det kan tilläggas att problematik som lastsäkring så att godset klarar hela transporten och överföringar mellan trafikslag, farligt gods, miljöaspekter har väldigt liten bäring på hotell- och restaurangnäringen samt detaljhandeln. Vi anser att starka skäl i stället talar för att främja ett trafik- slagsövergripande synsätt redan på grundläggande nivå och samla all transportutbildning i gymnasiet till en egen sektor, tillsammans med fordonsutbildningen. Transportsektorn ska vara den naturliga inriktning som söks av elever som är intresserade av transport- branschen, oavsett om det gäller arbete som till exempel yrkes- förare, terminalarbetare, hamn- och stuveriarbetare, tågförare, sjö- man, transportledare, arbetsledare, egen företagare eller yrkeslärare. Även bussförarutbildning kan lämpligen föras till denna sektor. En ännu större del av de framtida transporterna kommer att beröra mer än ett trafikslag. Utbildningen bör därför ha en sådan bredd och utformning så att den kan fungera som grund för så stora delar av transportarbetsmarknaden som möjligt. Det ska finnas möjligheter att efter den första befattningen, kanske som yrkesförare, gå vidare till andra typer av företag inom transport- sektorn. Därför bör det finnas möjligheter till inriktningsval, sam- Behov av utbildning inom transportsektorn tidigt som eleven ges valfrihet för fortsatt utbildning och utveck- ling. 5.3Metod och upplägg av genomförd undersökning För att bidra till kartläggningen av rekryteringsbehov och av vilka luckor som finns i utbildningssystemet har vi, i samverkan med ett antal företag och organisationer, ställt frågor genom intervjuer och via enkäter när det gäller transportsektorn och logistikutbild- ningen. Den mest omfattande studien är den intervjuundersökning som , på vårt uppdrag, genomfört bland åkeriföretag och hamnar. Bland åkeriföretagen har undersökningen huvudsakligen vänt sig till företag med fler än 25 anställda. Detta innebär cirka 300 före- tag, vilka samtliga är medlemmar i bund. Vidare har undersökningen omfattat samtliga 56 medlems- företag i . Svarsfrekvensen var , vilket bedöms som tillfredsställande och innebär att resultatet kan generaliseras för respektive grupp. Motsvarande undersökning har i enkätform gjorts hos som är den enda större arbetsgivaren när det gäller gods- transporter på järnväg. Vidare har enkäter genomförts bland drygt 20 större transportköpande företag, huvudsakligen inom skogs- industri, handel, verkstad, stål och gruvor, kemisk industri och livsmedelsindustri. Dessutom har en stickprovsundersökning genom- förts inom rederinäringen, vilken omfattar några företag som arbetar inom Europasjöfart samt deras mer betydande kunder inom industrin. Den sistnämnda undersökningen tar främst sikte på huruvida det finns kompetens inom företaget för att göra en företagsekonomisk utvärdering av olika transportalternativ. Av de tillfrågade transportköpande företagen ligger tyngdpunkten i deras upphandling av transporter på internationella transporter samt inrikes transporter på långa avstånd, det vill säga . Över hälften av de tillfrågade driver också egen terminalverksam- het. Slutligen har de uppgett att av antalet av de anställda som är sysselsatta inom området transport- och logistik är cirka 11 000 arbetare och 1 500 tjänstemän. Av anställda hör 2 000 till kategorin lokförare och växlingspersonal, medan cirka 600 är tjänstemän. Hamnarna har totalt cirka 4 250 anställda, varav 3 200 är hamn- och stuveri- Behov av utbildning inom transportsektorn Åkeriurvalet omfattar företag med cirka 15 200 arbetare och 2 600 tjänstemän. Motsvarande uppgifter för sjöfarten har inte varit möjliga att få fram. En majoritet av de tillfrågade åkeriföretagen och hamnarna bedömer att de kommer att ha fler anställda . bedömer att de kommer att ha ett fortsatt rekryteringsbehov men att de totalt kommer att ha färre anställda. Av de tillfrågade transportköpande företagen bedömer hälften att antalet anställda kommer att vara oförändrat. En fjärdedel tror att de kommer att ha fler anställda, och lika många tror att de kommer att ha färre anställda. Åkeriföretagens svar på frågan om de kommer att ha fler eller färre anställda Behov av utbildning inom transportsektorn Av åkeriföretagen tror att de har fler årsanställda , medan tror att de har färre anställda. De som tror att de har fler anställda återfinns i något högre utsträckning i . I av företagen har man rekryterat yrkesförare . har rekryterat mellan 1 och 10 personer. Tjänstemännen rekryteras huvudsakligen externt och väldigt få företag har rekryterat fler än 10 tjänstemän senaste tolvmånaders- perioden. När det gäller hamnarna tror även här en majoritet – – att de har fler årsanställda . Mest optimistisk är man i . Totalt av hamnarna tror att de har färre anställda . Hamnarnas svar på frågan om de kommer att ha fler eller färre anställda Behov av utbildning inom transportsektorn Ungefär hälften av hamnarna har rekryterat arbetare och tjänste- män den senaste tolvmånadersperioden, samtliga mellan 1 och 10 personer. Hamnar i norra har dock inte rekryterat någon arbetare. På tjänstemannasidan är extern och intern rekrytering av samma omfattning. bedömer att man kommer att ha ett fortsatt rekryteringsbehov men att man totalt kommer att ha färre års- anställda . Motsvarande siffra för de transportköpande företagen är att nästan hälften tror att det inte kommer att vara någon förändring. Bland övriga är det lika många som bedömer att de kommer att ha fler som färre anställda. Rederiundersökningen har inte belyst denna fråga. 5.5Kartläggning av befintliga utbildningar finns det 17 olika nationella gymnasieprogram, varav samtliga är treåriga. De ger en bred basutbildning och behörighet att studera vidare på universitet eller högskola. Varje program omfattar 2 500 gymnasiepoäng. Tillsammans omfattar kärnämnena 750 poäng. Varje program får sin karaktär genom sina karaktärs- ämnen, vilka omfattar sammanlagt 1 450 poäng. Inom fordonsprogrammet ingår inriktningen transport som en av fem inriktningar. Sjöfartsinriktning ges vid energiprogrammet på nio platser i landet. I 63 kommuner genomförs inriktningen trans- port inom fordonsprogrammet under /2003. Det totala antalet platser är 1 669 stycken. (En förteckning över aktuella kommuner och antal platser i respektive kommun finns i bilaga 4.) Fordonsprogrammet syftar till att utveckla grundläggande kunskaper för arbete med service och underhåll av fordon och flygplan. Programmet syftar även till att ge en grund för fortsatt lärande i arbete och för vidare studier. Det första läsåret är gemensamt. Därefter sker val av inriktning. Under årskurs 2 och framför allt årskurs 3 är eleverna ute på arbetsplatsförlagd utbildning. Den arbetsplatsförlagda utbildningen är viktig för att eleven ska få möta de reella krav som yrket ställer och förstå den yrkeskultur som råder inom branschen. Arbetsplats- förläggningen bidrar också till utveckling av bland annat service- känsla, kvalitet i det tekniska utförandet och förståelse för före- Behov av utbildning inom transportsektorn (Gemensamma kurser inom fordonsprogrammet framgår av bilaga 5.) Utbildningen under årskurs 2 och 3 syftar till att ge kunskap som är av betydelse för den som yrkesmässigt ska ta hand om och förflytta gods. Ämnet syftar också till att ge kunskap i att framföra olika typer av transportfordon. Ytterligare ett syfte är att ge kunskaper i och skapa förutsättningar för att arbetsmomenten utförs på ett effektivt, säkert, kvalitets- och miljömedvetet sätt. (I bilaga 5 finns en beskrivning av studiernas innehåll under årskurs 2 och 3 på fordonsprogrammet.) Det har visat sig att gymnasieskolans transportutbildning leder till stadigvarande arbete i förhållandevis hög utsträckning. har på uppdrag av Transportfackens undersökt andelen elever i arbete efter avslutad utbildning, och det visade sig att av eleverna fortfarande arbetade som lastbilsförare efter utbildningen. Några kommuner har skapat ett samarbete med lokala åkerier för att effektivisera utbildningen och för att ge kommunens ungdomar möjlighet till transportteknisk utbildning på hemorten. Goda exempel på denna samverkan är i och i samt i . Ungdomarna genomför karaktärsämnena och arbets- platsutbildning vid åkerierna. Ett nytt grepp för att utöka elevplatserna är försöksverksam- heten med Lärande i arbete som inom transporttekniken genom- förs i , , och . Halva utbild- ningstiden är förlagd på åkerierna där utbildningen sköts av före- tagens egna instruktörer. Fördelarna med samverkan mellan företag och kommun är att utbildningen genomförs med modern transportutrustning och att undervisningen är i takt med rådande utvecklingsläge inom trans- portbranschen. Gymnasieskolans sjöfartsprogram ligger inom energiprogram- met. Det finns utbildningsplatser på följande orter: , , , , , , , och . I systemet finns 460 elever fördelade på linjerna motorman och matros. Under årskurs 3 genomförs arbets- platsutbildning i handelsflottan . Behov av utbildning inom transportsektorn 5.5.2Vuxenutbildning inriktad mot godstransportyrken Till den kommunala vuxenutbildningen, komvux, hör grundläggan- de respektive gymnasial vuxenutbildning. Den gymnasiala vuxen- utbildningen har samma läroplan och samma kursplaner som gymnasieskolan. Den kommunala vuxenutbildningen är kursutfor- mad. Cirka 20 av de kommuner som bedriver ungdomsutbildning med inriktningen transport, genomför även vuxenförarutbildning i form av komvuxutbildning och/eller arbetsmarknadsutbildning. Påbyggnadsutbildning (komvux) De flesta utbildningarna är ett halvt till långa. Det finns påbyggnadsutbildningar med riksrekryterande platser, som därmed är öppna för sökande från hela landet. har haft regeringens uppdrag att fördela riksrekryte- rande platser inom påbyggnadsutbildningarna, och riksrekryteran- de påbyggnadsutbildningar innebär att hemkommunen är skyldig att betala för studerande som är antagen till en utbildningsplats i annan kommun. Ett mindre antal kommuner har riksrekryterande utbildningar med inriktning mot transportyrken. Påbyggnads- utbildningarna kommer att ses över. (En förteckning över riks- rekryterade påbyggnadsutbildningar finns i bilaga 4.) vänder sig i första hand till vuxna arbetslösa som helt eller delvis saknar treårig gymnasiekompetens. Genom komvux bedriver ett mindre antal kommuner utbildning inom med inriktning mot lastbilsföraryrket. Syftet med arbetsmarknadsutbildning är att stärka den enskilde arbetssökandes möjligheter att få arbete samt underlätta för arbets- givarna att få arbetskraft med lämplig kompetens. Arbetsmarknads- utbildning ges i första hand vid kurser som Behov av utbildning inom transportsektorn eller Arbetsförmedlingen upphandlar av olika utbildningsanordnare. Eftersom utbildningen syftar till arbete ska den vara yrkesinriktad. Arbetsmarknadsutbildning med inriktning mot kompetenser inom transportsektorn har framför allt inriktats mot yrkesförar- området och upphandlats av trafikskolor, och kommuner. Arbetsmarknadsutbildning för lokförare har erbjudits och mött ett behov hos järnvägsföretagen. (En förteckning över de länsarbetsnämnder som har upphandlat arbetsmarknadsutbildningar med inriktning mot lastbilsföraryrket framgår av bilaga 4.) Transportfackens () arbetar med utbildnings- och arbetsmiljöfrågor för cirka 20 000 företag med 120 000 anställda. TYA ägs av fem arbetstagarförbund och åtta arbetsgivareförbund. Den genomförda undersökningen visar att förutom den interna fortbildning som åkerierna erbjuder, anlitas TYA i princip i lika hög grad som externa utbildningsanordnare. Behov av utbildning inom transportsektorn Fortbildning för yrkesförare. Av de tillfrågade före- tagen erbjuder sina anställda fortbildning Ett inslag i TYA:s verksamhet är , som erbjuder en bred utbildning och grundläggande yrkeskunskap i hamn-, stuveri- och terminalarbete.