sou · GRB3129d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Förutsättningarna för samordningen med landstingen (avsnitt 7.8.4) bör diskuteras inom ramen för det långsiktiga uppdrag som föreslås i det följande. Det gäller också KB:s förhållande till de statliga myndigheters bibliotek, som inte är öppna för allmänheten (se avsnitt 7.7.4). Vissa uppgifter som bör ligga på KB följer av vad som föreslagits i det föregående om digitalisering (kap. 5) där en samordnings- funktion behövs, liksom behovet av en tillsynsmyndighet till skydd för boken (se kap. 6). Dessa uppgifter är nationalbiblioteksupp- gifter. Samordnings- och utvecklingsuppgifter i insatsprogrammet för den digitala informationsförsörjningen () faller vidare naturligt på KB (se avsnitt 7.14). Den andra åtgärden är att regeringen så fort som möjligt ger för- utsättningar för att etablera detta svenska nätbibliotek, något som bör vara en prioriterad insats för den vetenskapliga informations- försörjningen. Eftersom utvecklingen inom IT-området går så snabbt och behovet av att ta emot och förmedla den digitala infor- mationen är stort, entydigt och bör regeringen inte behöva invänta resultatet av ytterligare utredningar. Förslaget om ett nätbibliotek har utretts av KB – ett arbete som också KB-utred- ningen varit engagerad i och kunnat följa. Behovet framhålls även av SUHF. Förslaget som tagits fram av KB har fått ett positivt mottagande vid universitet och högskolor men även bland många andra som med detta nätbibliotek ser möjligheterna till en bättre spridning av informationsresurser till många fler – till alla. Detta ligger också i linje med målet för IT-politiken, att som första land ska bli ett informationssamhälle för alla. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Land efter land genomför satsningar på den digitala informa- tionsförsörjningen inom utbildnings- och forskningsområdet. har fastställt en nationell informationspolitik och den har varit utgångspunkt för att organisera informationsförsörjningen till utbildning och forskning. har () planeringsarbete i projektform beslutat om ett digitalt bibliotek för informationsförsörjning (FinElib). Även i bl.a. och har man satsat på den elektroniska informationsför- sörjningen – i genom Elektroniske Forsk- ningsbibliotek (DEF) och i genom JISC (). Till skillnad från ligger fokus i på högre utbildning och forskning. Finansie- ringen delas mellan användare och staten. I är det centrala statliga åtagandet stort (se bilaga 9). I har vi inte satsat lika mycket på centrala initiativ, men är tiden inne. Kanske kan vi alla redan om mindre än lösa d-licens (en slags nätlicens för tillgång till information via bredband) på samma sätt som vi nu löser TV-licens, eftersom all vetenskaplig information är kvalitetssäkrad och fritt tillgänglig på nätet, och forskarna/författarna har fått sina kompensationer i forskningsanslagen. Utvecklingen går snabbt, tiden går fort och de omedelbara åtgärder som föreslås behöver inte utredas vidare. Intentionerna bakom förslagen om ökad samverkan mellan biblioteken har uttryckts i flera propositioner . Dock bör en strategi och handlingsplaner upprättas för det fortsatta arbetet med att samordna informationsförsörjningen m.m. för att uppnå de mål som ställts upp (avsnitt 7.13.4). arbete framhålls som förebildligt. SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling som nationell biblioteksmyndighet – förslag Förslag: Kungl. ges det odelade ansvaret för natio- nell samordning och utveckling av informationsförsörjningen till utbildning och forskning. Det gäller även vissa andra natio- nalbiblioteksuppgifter. Uppgiften omfattar alla offentliga – dvs. offentligt finansierade och tillgängliga – bibliotek. Det utveck- lingsansvar som ligger på när det gäller infor- mationsförsörjning till studerande bör tas över av KB. Denna förändring bör gälla från . Ansvaret för redovisningen av statistik rörande forsknings- bibliotek bör överföras från till Kungl. Samarbete bör ske med . Bedömningar: Vissa nationalbiblioteksuppgifter följer av de förslag som lämnats om informationssystematiska frågor, be- varandeinsatser, digitalisering etc. KB bör få ansvar för bibliografisk samordning och rådgivning. En handlingsplan bör efter samråd med berörda fastställas för Bibsams verksamhet, i enlighet med mål som fastställs av Riks- Systemet med ansvarsbibliotek bör med vissa förändringar behållas. Förutsättningarna för att fler ska kunna omfattas av centralt förvärv av elektroniska informationsresurser bör undersökas. Statistiken rörande forskningsbiblioteken bör förbättras och analysen av utvecklingen bör fördjupas. Initiativ bör tas till ökat samarbete med i frågor som gäller utvärdering. Universitet och högskolor bör som ett led i det egna kvali- tetsarbetet ta fram långsiktiga planer för informationsförsörj- ning. Dessa bör fastställas av högskolestyrelsen och rapporteras till Kungl. Riktlinjer bör utfärdas av regeringen. Förutsättningarna för att öka den regionala samverkan bör utredas. En översyn bör göras av de s.k. övriga forskningsbibliotekens situation. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Skäl för förslag och bedömningar Koncentrationen i det följande ligger på informationsförsörjning och olika aktörers roller. Utifrån medborgarperspektivet ska det offentligt finansierade biblioteksväsendet ses som en gemensam resurs. Detta gör det nödvändigt med en samsyn på den nationella nivån vad gäller informationsförsörjning till utbildning och forsk- ning samt vissa andra uppgifter. Det behövs en ansvarig myndighet på nationell nivå för samord- ning och utveckling av informationsförsörjning. Det är naturligt att KB som redan har ett nationellt ansvar på flera av de områden som är aktuella får ett utökat samordnings- och utvecklingsansvar. Samråd ska ske med berörda. Det gäller också vissa andra nationella biblioteksuppgifter. Genom att föra över den del av ansvar för utveck- lingen vid folkbiblioteken som gäller informationsförsörjning till studerande till KB skapas ett tydligt nationellt ansvar på biblio- teksområdet, och det finns en fackinstans som kan tillgodose alla offentliga biblioteksintressen på detta område. Myndigheten kan skaffa sig en hög kompetens, framför allt när det gäller de områden som är av gemensamt intresse för folk- och forskningsbibliotek. Frågor som inte har någon naturlig plats – för folkbiblioteks- området handlar det framför allt om digitala tjänster – skulle kunna lösas på ett enklare sätt. löses det genom att genom bidrag stödjer bibliotek – främst länsbibliotek – som tar på sig att verkställa gemensamma uppgifter. har begränsade möjligheter till drift av sådana tjänster. uppdrag inom vuxnas lärande har visat att det är möjligt att bygga upp ett brett fungerande nätverk med andra myndigheter, så länge man har gemensamma intressen. Arbetet kommer att förenklas genom att en ansvarig myndighet utpekas. Det finns en gemensam grund för arbetet i en nationell bibliotekspolitik som anger målen för politiken, oavsett biblio- tekstyp. Den är bl.a. manifesterad i bibliotekslagen och pliktlagen. Det finns också ett samverkansorgan – visserligen informellt – för gemensamma frågor i det s.k. Nabis (Nationella bibliotekssam- rådet, se avsnitt 7.12). Existerande och framtida gemensamma resurser som t.ex. Libris och ska självfallet anpassas för de olika bibliotekstyperna. SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Särskilda statliga satsningar på studerandes biblioteksservice ska vara öppna att söka för både för forsknings- och folkbibliotek (så länge avsikten är att stärka de studerandes biblioteksservice). gäller det framför allt digitala resurser som t.ex. digitala fråge- tjänster, avgiftsbelagda databaser, e-böcker etc. Detta sker bäst om ansvaret för verksamheten ligger inom en myndighet och KB är redan en myndighet med ett nationellt ansvar på flera av de aktuella områdena. Berörda högskole- och forskningsmyndigheter bör finna former för ett närmare samarbete i syfte att stödja universitet och hög- skolor för att undvika dubbelarbete och för att olika insatser som har samma syfte ska verka i samma riktning. En bra förebild är samarbetet mellan Nätuniversitetet och KB samt andra forsknings- bibliotek vad gäller tjänsten Jourhavande bibliotekarie. Ansvaret för studenternas informationsförsörjning ligger självklart på hög- skolorna, som måste se till att högskolebiblioteken får tillräckliga resurser för denna uppgift. KB bör koncentrera sina insatser på de stora systemfrågorna och informationsförsörjning som kräver nationell samordning. Det gäller t.ex. samordningen av biblioteksdatasystemen i högskolan (kap. 4), stöd till insatser för förenklad samsökning i digitalt publi- cerad information samt samordnad utveckling av högskolans elek- troniska publicering (avsnitt 7.14). Det gäller också vissa nationella biblioteksuppgifter som ligger inom ramen för KB:s roll som nationalbibliotek och statlig biblioteksmyndighet. I det följande ges exempel på uppgifter som utan ytterligare utred- ning bör kunna ingå i KB:s uppdrag som nationalbibliotek. Inne- börden i detta är att KB ska kunna bistå alla offentligt finansie- rade och tillgängliga bibliotek, samt vara policyansvarig myndighet i dessa frågor. I det följande ingår också förslag till förbättringar av nuvarande verksamhet. Förslaget innebär således att KB får ett utökat ansvar för vissa frågor. De frågor som närmast är aktuella är följande: Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Bibliografisk samordning och rådgivning KB bör få ansvaret för riktlinjer och samordning beträffande arbetet med standardiserade namnformer för personer och institu- tioner samt ämnesord enligt Svenska ämnesord, den tesaurus som byggts upp av KB. KB föreslås också få ansvaret för riktlinjer och samordning beträffande format och urval av metadataelement för digitala resurser, och vara rådgivande instans i fråga om textformat som kan stödja automatisk generering av metadata. Detta innebär fastställande av praxis. Det innebär inte att KB ska samordna ämnesordsarbetet generellt, eftersom det finns interna- ämnesordssystem som används inom särskilda områden och där samordning och riktlinjer tas om hand utanför . Man måste också vara medveten om att BTJ, som katalogiserar åt de flesta folkbibliotek, inte använder standardiserade namnformer för personer eller institutioner (auktoritetsformer) och inte heller använder ämnesord. Katalogiseringen sker efter samma regler men skiljer sig åt på vissa punkter. Samordning sker inom Svensk bibli- oteksförenings kommitté för katalogisering. Standardiseringsfrågorna är viktiga bl.a. för den elektroniska publi- ceringen, och samordningsfrågorna spelar en väsentlig roll i det arbetet. KB föreslås bli tillsynsmyndighet med anledning av förslaget om lag till skydd för boken samt ansvarig myndighet för rådgivning m.m. i vård och bevarandefrågor (kap. 6 och avsnitt 7.16). KB:s roll gäller i första hand generella frågor rörande digitalisering frågor rörande samordning, standardisering och kvalitet samt långtidslagring. Det gäller särskilt vad som följer av det digitalise- ringsprojekt glädje och nytta som föreslås i betänkandet (kap. 5). SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling En handlingsplan bör fastställas för Bibsams verksamhet i enlighet med mål som fastställs av Riksbibliotekarien. I detta sammanhang bör övervägas hur Bibsam även ska kunna bistå folkbiblioteken vad gäller informationsförsörjningen till utbildning och forskning. Planen ska vara förankrad hos berörda och göras allmänt känd. Ett förslag har utarbetats av Bibsam (se avsnitt 7.5). Systemet med ansvarsbibliotek initierades och ut- värderades första gången 1994-95. Det har åter utvärderats av såväl som av KB. Systemet bör med vissa föränd- ringar behållas men utvecklas så att de projektmedel som tidigare på förhand destinerats till ansvarsbibliotekssystemet i fortsätt- ningen konkurrensutsätts inom ramen för en allmän bidragsutlys- ning. I nuvarande system är storleken på statsbidraget avgörande för bidragets storlek. Det vore en fördel om det vore behovsstyrt i större utsträckning. Det bör också påpekas att det inte är adekvat att använda be- greppet ämne och påstå att systemet är heltäckande. Mer adekvat vore att använda begrepp som ämnesområde och vetenskapsom- råde. De humanistiska och samhällsvetenskapliga områdena är stora ämnesområden och ansvarsbiblioteksuppdraget kunde med fördel fördelas på flera lärosäten, på samma sätt som är fallet inom det naturvetenskapliga området. Eventuellt borde en utvärdering göras av var den största kompetensen finns inom ett ämne eller ämnes- område. Därvid kan utvärderingar tjäna som ut- gångspunkt. Systemet är inte strikt ämnesrelaterat , och behöver inte vara det heller. Man kan överväga om systemet bör vara strikt ämnesrelaterat eller om en tvärvetenskaplig inriktning i vissa fall kunde vara av värde. Under en övergångstid, men också mer permanent, kan det vara positivt för ett speciellt område, vilket har varit fallet med ansvarsbiblioteket för kvinno-, mans- och genusforskning i . Detsamma kunde nu gälla för lärarut- bildning i enlighet med vad som föreslagits av (7.4.2). Ansvarsbibliotekens information bör breddas och erfarenheterna göras allmänt kända. Förslaget innebär vidare att KB ska bistå de offentligt finansi- erade och tillgängliga biblioteken vad avser förvärv av elektroniska informationsresurser. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling biblioteken av KB/Bibsams samordnade förvärv av elektroniska informationsresurser. Förutsättningarna för att fler, dvs. även folkbibliotek, ska kunna omfattas av samordnat förvärv av sådana resurser bör undersökas. I praktiken kan konsekvensen bli att KB tar över (se avsnitt 7.8.3). Nabis har givit en utredare i uppdrag att undersöka folkbibliotekens behov av elektroniska informationsresurser och förutsättningarna för samverkan mellan KB/Bibsam och folkbiblioteken. Eventuellt bör centrala medel avsättas inledningsvis för folkbibliotekens deltagande, på samma sätt som det engångsbelopp på i stimulansmedel som gick till högskolornas förvärv. kan det samordnade förvärvet också gälla andra, t.ex. landstingsbibliotek och myndighetsbibliotek. Denna fråga bör övervägas inom ramen för det strategiarbete som föreslås i det följande (se avsnitt 7.13.4). Statistik över forskningsbibliotekens verksamhet har publicerats i Statistik årsbok . Insamlingen och bearbetningen av uppgifterna sköttes först av Kungl. , därefter av Forsk- ningsbiblioteksrådet (FBR) och sedan av Delegationen för veten- skaplig och teknisk informationsförsörjning (DFI) i samarbete med SCB. När DFI lades ner 1988 överfördes ansvaret till Kungl. Forskningsbiblioteksstatistiken har redovisats av SCB i Statistiska meddelanden, Serie Ku. ingår statistiken inte längre i offentliga statistik utan rapporteras fristående från Statistiska meddelanden. Bakgrun- den till detta är att Kungl. /Bibsam formellt inte är stati- stikansvarig myndighet. Detta ansvar ligger, enligt förordningen (2001:100) om den officiella statistiken, på som är statistikansvarig för området bibliotek. Någon åtskillnad i stati- stiken mellan bibliotek med olika huvudmän görs inte. Statistiken för forskningsbiblioteken redovisas således inte längre någonstans i den officiella statistiken, men det är möjligt för statistik- ansvarig myndighet att själv besluta om statistiken ska ingå i den officiella statistiken. Ansvarsfrågorna för de olika statistikpublika- tionerna håller på att ses över. Det naturliga vore att Kungl. får ett officiellt bemyndigande att redovisa forsknings- bibliotekens statistik. Det görs lämpligen genom en ändring av SFS 2001:100. Beträffande redovisning av statistiken rörande folkbib- lioteken bör ev. samordning övervägas av KB och . SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Statistiken rörande forskningsbiblioteken bör förbättras och analysen av utvecklingen bör fördjupas. Den rapport som görs (enl. KB:s instruktion 2 §) omfattar statistik som enligt lärosätena inte ger en rättvisande bild, en mening som KB delar. Detta beror delvis på att underlaget är bristfälligt och disparat. Det är mot den bakgrunden förslaget om ansvaret för statistik ska ses. Arbetet med statistikfrågor bör ske i samarbete med . Samarbetet bör också öka med i frågor som gäller utvärdering. I de kvalitetsutvärderingar av ämnen och läro- säten som ansvarar för är den s.k. akademiska infrastrukturen, dvs. verksamhet, (informationsför- sörjningen) ett viktigt kvalitetskriterium. Bibliotekarier bör i större utsträckning engageras i dessa utvärderingar. KB bör ta initiativ i denna fråga. Eftersom informationsförsörjningen och bibliotekens verksam- het är viktiga för kvaliteten i utbildning och forskning bör läro- sätena ta fram långsiktiga planer för informationsförsörjningen. För att markera frågans vikt bör regeringen fastställa riktlinjerna och planerna fastställas av högskolestyrelsen. Planerna bör rap- porteras till KB för att utgöra underlag för en samlad bild av infor- mationsförsörjningen i högskolan. Denna uppgift ingår redan i KB:s uppdrag. Regionernas samlade biblioteksresurser bör användas så att de offentliga resurserna utnyttjas bättre – för brukarnas bästa. Det regionala samarbetet bör utvärderas och förslag tas fram om hur den regionala samverkan skulle kunna stärkas. Inriktningen bör vara att de regionala biblioteken får en starkare samordnande roll. Samarbetet mellan folkbiblioteken och högskolebiblioteken i regionerna bör öka. I sammanhanget bör också beaktas vad som föreslagits i avsnitt 3.6 om att KB bör utreda om det är möjligt att överlåta de pliktexemplar som lärosätena utan bevarandeansvar har fått till läns- eller folkbiblioteken. Enligt instruktionen (1 §) har KB ett samordningsansvar för forskningsbiblioteken i . Bakgrunden till detta ges i avsnitt 2.3. I samband med att samarbetet i Stockholms- regionen utreds bör belysas om KB ska ha något särskilt sam- ordningsansvar i . Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Några exempel på regional samverkan mellan folk- och forsk- ningsbibliotek skulle kunna vara samordnad regional informa- tionsförsörjning, gemensamt lånekort, låntagarutbildning, fortbild- ning för bibliotekspersonal, gemensamma digitala resurser och digitalisering av samlingar. Lånecentralerna skulle också kunna fungera som en resurs i sammanhanget genom fortbildnings- insatser. Länsbiblioteken har en unik möjlighet att samla de olika biblioteken i regionen. De kan vara pådrivande i en regional sats- ning på utbildning och livslångt lärande. För att de ska kunna ta på sig denna roll krävs en förstärkning av anslaget för regional biblio- teksutveckling. De regionala bidrag som avser regional utveckling inom det nu aktuella området informationsförsörjning till utbild- ning och forskning bör föras över från till Kungl. En förstärkning av folkbibliotekens service till högskolestude- rande skulle få dubbla effekter: dels skulle den studerande kunna få en adekvat biblioteksservice på sin hemort, dels skulle folkbibliote- ken kunna fungera som incitament för andra besökare att studera – dvs. de skulle kunna utgöra en lärande miljö i sig. Detta är helt i linje med folkbibliotekens ursprungliga idé som folkbildande in- stitutioner. En översyn bör göras av de s.k. övriga forskningsbibliotekens situa- tion. Det gäller i första hand biblioteken vid våra museer och kulturarvsinstitutioner. Som framgått av det föregående (7.3.5) be- finner sig dessa i ett trängt läge – ofta i en moderinstitution med ett annat uppdrag än att betjäna forskare och studenter och med knappa resurser. Dessa bibliotek besitter litteratur som är viktig för utbildning och forskning. En del av den aktuella litteraturen finns bara tillgänglig där. De juridiska frågorna på biblioteks- och informationsområdet är och blir alltmer komplicerade. De kräver såväl mycket goda kun- skaper som erfarenheter. För många bibliotek/lärosäten är det inte möjligt att ha sådan kompetens. Det är en fördel om denna kompetens koncentreras till en myndighet för att kunna utnyttjas av dem som inte har den själva och i juridiska frågor som kräver samordning. KB:s resurser behöver förstärkas för bevakning och rådgivning i juridiska frågor, bl.a. för att möta de ökande behoven. SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Analys av behovet av utbildning och forskning inom biblioteks- och informationsområdet är ett arbete som i fortsättningen bör ske i samarbete mellan ansvariga högskole/forskningsmyndigheter, KB, och . Beträffande kurser och konferenser inom verksamhetsområdet så bör även folkbibliotekens behov och intressen kunna tillgodoses. I KB:s uppgift ingår också att undersöka behovet av och ta initiativ till utvecklingsinsatser och utredningar av nationellt intresse vad gäller informationsförsörjning och andra biblioteksuppgifter som ligger på ett nationalbibliotek. 7.13.4Uppdrag att utarbeta en långsiktig strategi – förslag Förslag: Kungl. bör få regeringens uppdrag att ut- arbeta en långsiktig strategi och en handlingsplan för fortsatt nationell samordning och utveckling av informationsförsörjning till utbildning och forskning samt andra nationella biblioteks- uppgifter. Arbetet bör bedrivas i ett helhetsperspektiv och med bred representation från berörda. Biblioteken i landet förvaltar en gemensam nationell informations- och kunskapsbas och ett nationellt kulturarv. Det är angeläget att den nationella utveckling som inletts och som kommer att stärkas genom förslagen i detta betänkande kan fortsätta. Fördjupade analyser behöver göras av förutsättningarna för andra än de offent- ligt finansierade och tillgängliga biblioteken (t.ex. myndighetsbib- lioteken) att få tillgång till KB:s tjänster. De kontakter som KB- utredningen inlett med företrädare för Svenskt näringsliv och några företag bör fördjupas. I det föregående har vissa åtgärder föreslagits, som kan och bör vidtas utan ytterligare utredning. gäller det att utreda de vidare förutsättningarna för en ökad samordning i biblioteksväsendet med Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling tonvikt på informationsförsörjning inom utbildnings- och forsk- ningsområdet och hur fler intressenter ska kunna omfattas av KB:s ansvar och uppgifter som central biblioteksmyndighet. Från såväl högskolebibliotekssidan som folkbibliotekssidan betonas helhets- syn och långsiktighet. () har i tidigare nämnd rapport (kap. 1) föreslagit olika åtgärder rörande informationsförsörjning. har beslutat att tillsätta en arbetsgrupp med uppdrag att bevaka och befrämja nationella insatser för nationell informationsförsörjning. I denna ingår även Riksbibliotekarien. Gruppens mandatperiod sträcker sig fram . Föreningen har som tidigare nämnts, genom länsbibliotekarierna vid Regionbibliotek , i län och länsbibliotekarierna i , och , till regeringen framfört följande: Initiativ bör tas på central nivå för att utreda möjlig- heterna för ett bättre bibliotekssamarbete på lokal, regional och central nivå. Föreningen anser att det behöver formuleras en tydlig målsättning för biblioteksväsendet som helhet och en strategi för att uppnå den. 7.13.4.2 Syfte och övergripande mål Det behövs en nationell strategi och en handlingsplan för det fort- satta och långsiktiga arbetet för att uppnå de övergripande mål som ställts upp för informationsförsörjning till utbildning och forsk- ning. Det övergripande målet är att informationsförsörjningen till utbildning och forskning ska samordnas och utvecklas så att den blir likvärdig för studerande, forskare och allmänhet i hela landet.