sou · GRB3104d3 · 2004-01-01 00:00:00 — 13 Kottenhoff, Tågresenä'rers värdering av inredning och utrymme i fjärrtåg och lokaltåg – två intervjuundersökningar med stated preference teknik, KTH 1994, AR 94-11. English report: interiors and the value of space, KTH1994, AR 94-14. Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer 1/3 helst sitta bakom varandra (med- eller eftersittning, bus seating), 1/3 bryr sig inte så mycket om denna faktor. Bland de två tredjedelar som bryr sig är värderingarna relativt höga. Medsittare som tvingas sitta mitt emot någon är beredd att betala högre biljettpris för att slippa detta (eller kräver rabatt på priset). På motsvarande sätt är motsittare villiga att betala 7–för att slippa medsittning. När man åker i grupp vill man ofta sitta mittemot varandra och prata (motsittning). När man åker ensam vill man ofta läsa, lyssna i hörlurar eller vila. Då är det mer ostört när sittplatserna är place- rade bakom varandra (medsittning). En del resenärer föredrar att åka framlänges. En tidigare hypotes om att åksjuka i tåg uppträder i mindre omfattning om man åker framåt har preliminärt förkastats, eftersom motsatsen tycks gälla.14 Ett argument för vändbara stolar har försvunnit. Tre stolar i bredd Att sitta där det är tre stolar i bredd har i en tidigare studie värde- rats negativt. /97 genomfördes en fördjupad studie15 med såväl intervjuer som observationer av resenärernas preferenser genom deras faktiska val av sittplats. Resultaten pekar mot att de nackdelar som upplevs med tre stolar i bredd i stort sett kompense- ras av fördelen av att det ofta blir ett ledigt säte i mitten på en tre- plats. Då tågen ej är fullsatta, dvs. åtminstone belägg- ningsgrad, kan därför "tre plus två" möblering föredras av resenä- rerna. Att ha dämpad allmänbelysning kompletterad med läslampor vär- deras ganska högt (av taxan). En majoritet föredrar dämpad belysning framför full lysrörsbelysning. Detta kan vara en orsak till att några väljer att åka buss (med dämpad belysning) framför att ta pendeltåg (med full belysning) till jobbet . 14Förstberg, Motion-related comfort levels in trains, KTH Järnvägsteknik 1996, TRITA- FKT report 1996:41. 15Examensarbete vid KTH Trafikplanering 96/97. Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer Att åka i kupé värderas negativt av många resenärer i , lägre än att åka i öppen salong. Det finns dock en grupp resenärer som har svag preferens för kupé. Rökfritt tåg där rökare hänvisas till speciella rökrutor värderas till av biljettpriset. Lässalonger och prathörnor värderas till 5–. Detta visar att det finns många som vill vara ostörda. Lekutrymmen värderas, förmodligen av samma skäl, till 8–. Problemet med störande mobiltelefoner har uppmärksammats. Detta skulle också kunna lösas genom skapande av särskilda, tysta avdelningar i tåget. En studie16 har undersökt värdet av bra instegsförhållanden, för medelresenären. Plant insteg värderades då till av taxan. I sam- band med andra resenärsintervjuer i tåg med breda dörröppningar och rymliga entréer, t.ex. i det norska ICE, har detta spontant kommenterats positivt. Inom forskningen om rörelsehindrades resbehov och kollektiv- trafikens möjligheter har instegsförhållanden studerats ingående17 Det framgår bland annat att antalet personer som har någon form av rörelsehinder är mycket stort medan andelen gravt rörelsehind- rade i rullstol är litet. Cirka 250 000 svenskar har "serious mobility impairment"18 I en utvärdering av föreskrifter om handikappanpassad kollektivtrafik19 skriver m.fl.(1993)20 om åtgärderna kring på- och avstigningsproblematiken bland annat: –"att åtgärderna har minskat problemen, –att detta gäller de mest funktionsnedsatta i särskilt hög grad, –att förenklad på- och avstigning är det vanligaste enskilda önskemålet bland de mest funktionsnedsatta inom den berörda gruppen, och att det då framför allt är fråga om helt nivåfria påstigningar på alla färdmedel." 16Lindh, Kundernas krav på regionaltåg - En studie av komfortfaktorer i Uppsalapendeln (vid prov av tvåvåningsvagnar), KTH Trafikplanering meddelande 76 (1991). 17av bland andra , LTH och Dr. 18Ståhl, A, Providing Transportation for the elderly and Handicapped in . TFB- report 1991:17. 19Transportrådet, Föreskrifter om handikappanpassad kollektivtrafik, . 20Ståhl, A, , K, Makri, M, (LTH, 1993), Anpassningen av kollektivtrafiken – i går, , , TFB rapport 1993:13 sid 58. Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer Handikapporganisationerna uppfattar plana insteg som en självklar lösning. Något som är svårt att få med vid frågor om instegsför- hållanden är de nackdelar som kan uppkomma på andra håll; så kan t.ex. plana insteg kräva att trappsteg placeras i vagnarnas mittgång. Det totala värdet av plana insteg kan svårligen bedömas genom att enbart beakta insteget och medelresenärens betalningsvilja. Kraven bör i stället bedömas utifrån moraliska och politiska utgångspunkter där man också bör väga in vilka andra lösningar som kan vara aktuella. Till service räknar vi sådana anordningar och tjänster som inte i finns i alla tåg men som trafikföretaget kan välja att ge eller sälja till sina resenärer. Figur X2000 har satsat på bättre service vilket medfört en attityd- förändring. Musikuttag, video och informationssystem Hörlursuttag för radio och musik har ett värde på 2–av biljett- priset. Troligen är det så att en mindre andel av resenärerna värde- rar denna service ganska högt. En studie visade att ca en fjärdedel Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer av resenärerna önskade kunna lyssna på musik vid sittplatsen. Drygt var tionde ville kunna se på video. Värdet av video vid sitt- platsen estimerades i en KTH-studie till av taxan. Betalningsviljan för elektroniska skyltsystem förefaller vara ganska låg. Värdet av olika nivåer av servering framgår av tabell. Värdena för servering skall inte tolkas exakt. Det intressanta är att värdering- arna verkligen ökar med nivån eller "kvaliteten". En intressant möj- lighet som inte utvärderats är att erbjuda en fri måltid vid sittplat- sen, även i den klass flertalet resenärer väljer. Tabell Ungefärliga värden av olika nivåer av servering, hämtade från olika studier. Kaffeautomat (relativt ingen servering) Gratis kaffe och te i varje vagn Restaurang med lagad mat Ju mer avancerad servering man erbjuder desto högre är värde- ringen. Värderingarna varierar från för gratis kaffe och te till för restaurang med varm mat. Bland övriga faktorer kan nämnas kontorsservice som telefon, fax och kopiator. Sådant får låga värderingar av privatresenären, men de värderas högre av tjänsteresenärer. Möjlighet till kontakt med föra- ren, i tåg utan konduktör, värderas positivt. Det är bra att veta inför enmansbetjänade tåg. Toaletter och deras utförande värderas högt. Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer Sammanställning av värderingar och kostnader för tågåtgärder Tåg och tågtrafik kan göras ännu bättre. Många åtgärder värderas positivt. I figuren på nästa sida visas tågresenärernas värderingar av ett urval av tidtabells-, komfort-, service- och kvalitetsfaktorer. Man kan se att det finns många enskilda komfort-, service- och kvali- tetsförbättringar som värderas lika eller nästan lika högt som kortare restid. Av detta ska man inte dra slutsatsen att högre has- tigheter kan undvaras. Det beror dels på att kortare körtider i sig bidrar till högre effektivitet och lägre kostnader dels på att många potentiella, och betalningsstarka, kunder har ont om tid. kan restiden dessutom avgöra om man skall hinna fram och tillbaka (tidsbudgetrestriktioner). Tjänsteresenärer är extra känsliga för restiden vid val av färdmedel. Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer Figur Exempel erhållna värderingar i Kottenhoffs studier av några standardfaktorer sorterade efter tillgänglighet, komfort, service och kvalitet.21 Dessa nivåer avser främst privatresenärer. turtäthet 2tim till 1tim restid -tid, privat restid -20 %tid, tjänste lite skakningar & vibr. 5 cm bredare stol lässalong, lekutr. Kaffe och te gratis video/bio ombord 21 Värderingarna härrör från stated preference undersökningar från i Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer Staplarna visar betalningsviljan i procent av taxan; biljett- eller periodkortpris. Värdena gäller då en faktor åt gången värderas – om flera åtgärder genomförs blir värdet av dessa ofta mindre än summan av åtgärderna. Extra intressant blir det att jämföra resenärernas värderingar av olika faktorer med vad det kostar att ha dessa faktorer realiserade. En sådan uppskattning visas i nästa figur (Kottenhoff, 1999). Figur Diagram som visar värderingar av olika egenskaper eller åtgärder på x-axeln och den marginella kostnaden för dessa på y- axeln: Alla värderingar och kostnader anges i procent av biljettpris respektive kostnad. Ytornas storlek är till för att antyda osäker- heten i uppskattningarna. k/v = 1 breda tåg -10 Lönsamt i vissa fall Det som framför allt lönar sig är högre hastigheter och komfort- åtgärder. Helt olönsamt är det att ha kupéer eller enbart tre stolar i bredd (i andra klass). Däremellan hamnar en t.ex. en del service- faktorer; olika typer av servering och videounderhållning ombord. Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer Prather Person (1988) har undersökt en mängd servicefaktorer på stationer. För några av dessa gjordes en GAP-analys. Analysen visar att alla de ingående faktorerna får högre viktighets- än nöjd- hetspoäng. Särskilt vikigt tycker resenärerna att det är med en bemannad biljett- och informationsdisk. Man är tyvärr inte särskilt nöjd med denna faktor – gapet är stort. gäller däremot att man inte tycker det är lika viktigt men man är lika nöjd – gapet är litet. Mest nöjd är man med informationen på olika anslag (tidtabel- ler?) och det är bra för det är också viktigt – ett visst gap. Kvalitetsbrister på komfort och service Det finns en hel del kvalitetsbrister som har med komfort och service att göra, t.ex.: trasiga eller slitna stolar trasig utrustning; elektroniska skyltar, hörlursuttag med mera ofräscha toaletter utebliven servering eller dålig kvalitet på det som serveras ovänlig personal Vi tar här bara upp trängsel och personal. Trängsel kan betraktas som en kvalitetsbrist. Transek (2001) har i studien om komfortens betydelse för buss- och spårtrafik även undersökt värdet av trängsel. Det blir mer negativt att inte få sitt- plats ju resan tar. Därför kan man uttrycka värdet av sitt- plats som restidskostnad. Du kommer med och får Du kommer med men Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer Man ser att tidsvärdet eller kostnaden för att få sitta är 6–/timme. För en person som reser i måna- den minskar värdet av resandet med 60–/månad om man behöver stå under resorna. Betalningsviljan för ett månadskort sjunker från t.ex. till och i det exemplet skulle trafi- kanten sluta att åka kollektivt (med månadskort). Figur Resenär med sittplats i personvagnens vestibul Personalens antal och uppträdande I studien av Kustpilen (Kottenhoff, 1994) betraktades inget pro- blem som så litet som personal på tåget är sällan vänlig och hjälp- sam. Man var med andra ord nöjd med personalens uppträdande. Inte heller antalet personal ombord verkar vara så högt prioriterat av de resande. I en studie ombord X2000 (Kottenhoff, 2000) satte resenärerna visst värde (av taxan) på att det alltid finns perso- nal tillhands, i relation till att man skulle minska personalens antal i jämförelse med . Värdet är relativt lågt i förhållande till andra faktorers värde. Otrygghet kan definieras som emotionella reaktioner på hotfulla situationer eller händelser. uppgav i en undersökning att brottsäkerhet var en mycket viktiga aspekt vid resande med buss (Sheskin & Stopher, 1988). Kvinnor känner i större utsträckning otrygghet i kollektivtrafik- systemet än män (m.fl., 1988). Kvinnor känner mer rädsla Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer för att bli attackerad i samband med resan än (, 1988). Kvinnor som varit utsatta för våld uppger att det påverkar deras resvanor. uppgav i en studie att de varit utsatta för våld. Nära en tredjedel av kollektivtrafikresenä- rerna i säger att de är rädda för hot och våld i samband med sin resa och många undviker att resa (Wassenius, 1997). Resenärer upplever större otrygghet än yngre. Lägre utbildade personer verkade enligt en undersökning vara mer rädda än personer med högre utbildning (Box m.fl. 1988). Generellt upplevs vägen till och från stationer och hållplatser som mer otrygg än själva resan. Utländska studier från framför allt visar på samstämmiga resultat av upplevelsen av trygghet. I en undersökning av resenärer i (Lesser, 1986) omnejd framkom det att en tredjedel, varav de flesta kvinnor, anser att årstiden har stor betydelse för valet av färdmedel. anser att vandalisering har stor betydelse för åkkomforten. Faktorn åkkomforten dominerade desto mer om resenären var en kvinna eller om man reste mycket buss. anser att medpassagerarnas uppträdande har betydelse för åkkomforten. Yngre resenärer i åldern 18–anser detta vara något viktigare än den äldre grup- pen 51–. Uppträdandets inverkan på åkkomforten blev vikti- gare desto mer man åkte buss eller om man var kvinna. anser att det är mycket viktigt att det finns en väntkur vid busshåll- platserna. Framför allt tycker kvinnor och yngre personer detta. För valet av färdmedel ansåg att personlig säkerhet vid buss- hållplatserna vara betydelsefullt. De som inte tyckte att denna fak- tor var mycket stor betydelse var män i åldrarna 25–samt de som inte åker buss. Viktigaste för byteskomforten är att det finns en kur vid busshållplatserna samt för åkkomforten är vandalisering tillsammans med medpassagerarns uppträdande viktigaste. Sammanfattningsvis kan sägas att kvinnor upplever det mer otryggt att gå till och från olika färdmedel än själva resan. Trygghet är en viktig aspekt för resenärerna som måste beaktas vid planering och utformning av kollektivtrafiken. Framförallt är det de som inte reser alls eller sällan med kollektivtrafiken som känner större otrygghet än vaneresenärer vilket visar att för att få fler som reser med kollektivtrafiken är det ännu viktigare att tänka på otrygghets- aspekten. I en senare undersökning i värderades information vid förseningar, tidhållning, turtäthet, snabbhet samt prisvärdhet högre än trygghet (Wassenius, 1997). Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer människor i samband med en kollektivtrafikresa anser drygt två tredjedelar av påverka trivseln negativt. I en intervjuundersökning med arbetspendlare fram- kom att otryggheten man känner i samband med resor i tunnel- banan beror på rädslan för andra passagerare men också att tåget ska bli stående i en tunnel (Algers, , 2001). Ett viktigt skäl till att man väljer buss framför tunnelbanan är att bus- sen känns tryggare och personligare. Man anser också att det är viktigt att spärrarna är trånga i tunnelbanan och att busshållplatser är väl upplysta. Bråk och stök på nattbussar kan upplevas så störande att man väljer ett annat färdmedel som taxi. Även tunnelbanan kan kännas otrygg för en del då det är fler tiggare och uteliggare under kvälls- tid. Andra anser att det är tryggare på tunnelbanan kvälls och nattid än på bussen eftersom det är fler människor i rörelse på och vid tunnelbanan och man kan byta tåg eller vagn om någon person upplevs som obehaglig finns ombord. I en intervjuundersökning med resenärer i framkom att alla resenärer önskade bättre trygghet och nätter i kollektivtrafiken (, 2001). Förslag på åtgärder från resenä- rerna var: bättre belysning, fler vakter och övervakningskameror. Detta trodde man även skulle minska risken för skadegörelse. var positiva till övervakningskameror och anser att klotter på inredningen bidrar till otrygghet. Fler vakter ombord på vagnar och bussar var den populäraste åtgärden bland både vane- och sällan- resenärer. Det framkom också att kvinnor prioriterar trygghets- åtgärder mer än män. Kvinnor är mer beroende av kollektivtrafiken än vad män är och det är av stor vikt att tryggheten inom kollektivtrafiken utformas med hänsyn till detta. Mer än hälften av tillfrågade göteborgare anser att mer bevakning på spårvagnarna är den viktigaste åtgärden mot otryggheten. Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer Man kan segmentera marknaderna för lokal- och regional kollek- tivtrafik respektive tågtrafik på många sätt. I denna rapport visas segmentering på resändamål, resvana, ålder, funktionshinder och kön. För det första ska sägas att folks preferenser är ganska lika för många faktorer. Här ska vi nämna en del skillnader som kommit fram i olika studier. I detta avsnitt visas något av vad som framkommit genom seg- mentering på resändamål Tjänsteresenärer har ofta ett pressat tidsschema. Det handlar dels om att arbetstid är dyrbar i sig, dels om att många möten går inte att genomföra om inte vistelsetiden på målorten blir tillräckligt och lagom lång. Man kunde till exempel inte åka tur och retur före snabbtågens introduktion och ändå få 8 timmars vistelsetid på målorten. För att få detta krävs högst ca 3 timmars restid och för t.ex. krävs ytterligare kortare restid än med dagens X2000. Tjänsteresenärer arbetar i medel av restiden ombord. Mot- svarande siffror för bil och flyg är 12–. Produktivt arbete ger nationalekonomisk vinst. Tjänsteresenärer sätter också högt värde på komfortåtgärder, god service och hög kvalitet. Här skiljer man sig från annan krä- vande grupp; arbetspendlarna, främst genom att man har högre betalningsvilja för service, t.ex. servering ombord. Komfortkraven är däremot likartade. En hemlighet bakom framgången med produkten är att denna inte uppfattas som vanligt tåg av många tjänsteresenärer. SJ valde tidigt att positionera X2000 som något annat än tåg eller flyg: Figur Positionering av X2000 Snabbare än tåget – bekvämare än flyget Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer När SJ nu har byggt om några loktåg med X2000-standard (Blue- X) som reserv om X2-tågen går sönder så uppskattas det inte av alla tjänsteresenärer. Man ville ju inte åka tåg. Långväga fritidsresenärer har något lägre krav på komfort än vad tjänste- och arbetsresenärer har. Däremot har man behov av att kunna ta med bagage och barnvagnar. En del resenärer i denna grupp är priskänslig. Några av dem föredrar långväga buss framför tåg av kostnadsskäl (andra av trygghetsskäl). Semesterresor planeras ofta långt i förväg. Folk håller fast vid det transportmedel de är vana vid för den resan. Semesterresor säljs dessutom ofta i paket där flyg och buss är dominerande transport- medel. Utrymmet för att tillgodose egna preferenser är därmed begränsat. Inköpsresor görs ofta med bil. Att peka på att det är svårt att ta hem t.ex. möbler med buss är trivialt. Däremot har kollektivtrafi- ken ha en viss chans för lättare inköp och då man före köp oriente- rar sig i utbudet av t.ex. möbler. I intervjuundersökningar på tåg är gruppen inköpsresenärer ofta så liten att det är svårt att dra generella slutsatser om denna grupps krav. Eventuellt behöver man skilja på arbetspendlare som åker kortare sträckor och de som åker längre sträckor. Flera studier har visat att tågpendlare med restider om till drygt har höga krav. Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer Regionala tågpendlare kräver hög komfort I många av KTH:s intervjuer med tågresenärer har vi kunnat jäm- föra olika kundgruppers krav och värderingar. Vi har funnit att tåg- pendlare har särskilt höga krav på komfort ombord. Vi har jämfört med tjänsteresenärer och med privatresenärer. Arbetspendlarnas krav ligger över de långväga privatresenärernas och i nivå med tjänsteresenärernas. Många av intervjuerna har gjorts i vagnar som är byggda för långväga trafik, Intercity vagnar och X2-tåg (X2000). Eftersom sådana fordon är byggda för långväga resor skulle man kanske tro att de är onödigt komfortabla för pendling, men när man frågar resenärerna så är det just de som pendlar som är minst nöjda med nivån. Figur Olika resenärsgruppers bedömning av benutrymmet i de dubbeldäckare som provades i . Hur upplever du benutrymmet? Till/från arbete Till/från skola De tyska dubbeldäckartåg som provades i hade relativt trånga sittplatser. Av diagrammet ovan kan man se att arbetsresenärerna var de som var minst nöjda med benutrymmet i dessa tåg. 's studie i dubbeldäckare på Uppsalapendeln 1991 visar också detta tydligt. Pendlarna hade högst betalningsvilja för kom- fortrelaterade attribut som mera utrymme, fällbara ryggstöd, högre stolskomfort och möjlighet att välja med eller motsitt- Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer Särskilt högt verkar värdet av fällbara ryggstöd vara för pendlarna. Även pendeltågsresenärer är beredda att betala högre taxa om man kan få bekvämare pendeltåg. Inom ett examensarbete22 inter- vjuades pendeltågsresenärer på linjen - . Svaren visar att man har hög betalningsvilja för förbättringar av pendeltågen. Tabell Betalningsvilja på pendeltågen för förbättringar. Betalningsvilja i förhållande till månadskort, kontant- och kupongpriser Stolar med höga och fällbara ryggstöd För att förstå att pendlarna har så höga krav bör man beakta hur många timmar dessa åker tåg, i jämförelse med t.ex. dem som bara tar tåget för . Man bör också förstå hur näringslivet omvandlats mot alltmer tjänste- och "tanke-" produktion. Sådana arbetsuppgifter kan med fördel utföras på ett tåg med ostörd arbetsmiljö. Vi har dessutom fått en mycket skarp konkurrens med bilen och dess komfort och ostördhet. En slutsats av alla dessa studier är att arbetspendlare inte är till- freds med enkla tåg. Därför vore det ett stort misstag att i fortsätt- ningen vidhålla att det skulle finnas en "regionaltågstandard" som ligger under "fjärrtågstandard". Detta grundar sig i så fall inte på resenärernas önskemål, utan på andra bedömningar. Däremot har det inte visat sig att pendlare har lika stora krav på service som de har som åker längre sträckor. Man kan alltså ha samma vagntyp men olika servicenivå för olika typer av trafik. Skolpendlare har visat sig ha lägre krav än övriga grupper. De är ofta intresserade av att sitta tillsammans. Då är det bra om en del av fordonet tillåter att man sitter i grupp. 22 , L., Värdeminskning vid värdering av tågkoncept, KTH Trafikplanering, AR 96-44, 1996. Resenärernas attityder och preferenser till kollektivtrafik, tåg och stationer 5.2Icke, sällan- och vaneresenärer SL:s sammanställning av genomförda studier inom projek- tet SL kundgrupper tar bland annat upp skillnader mellan sällan- och vaneresenärer. Många sällanresenärer har avgiftsfri parkering vid arbetet med måste betala vid bostaden vilket leder till att man tar bilen till arbetet. En förmånsbeskattning skulle kunna minska bilresandet till förmån för kollektivresandet. Sällanresenärer nyttjar kollektivtrafi- ken när de har förtärt alkohol eller har parkeringsproblem. För att få dessa resenärer mer nöjda krävs kortare restider, ökad turtäthet, mer information om alternativa SL-resor och ett mer flexibelt avgiftssystem. Som sällanresenär anser man att det är dyrt att betala kontant. För att behålla vaneresenärerna och de ska bli mer nöjda krävs att kollektivtrafiken blir mer pålitlig, störningsinformationen förbätt- ras och att trängseln på bussar och tåg minskar. Störningsinforma- tion värderas mycket högt av resenärerna och bristen på bra stör- ningsinformation upplevs som lika irriterande som trafikstörningen i sig. För att slippa förseningar var vaneresenären villig att betala för 10 minuters försening utan information eller mer.