sou · GRB355 · 2004-01-01 00:00:00 — Digitala tjänster – hur då? Kriser och utmaningar ställer krav på IT-politiken .................................... Tillväxt och serviceutveckling i lågkonjunkturens efterdyningar.......................................................... IT-investeringar som bara måste göras.................................................................................................. Nyttokrav på IT .......................................................................................................... Ett integrerat samhälle fordrar samsyn, samverkan och samordning..................................................... Infrastruktur fordrar långsiktighet och systematik................................................................................. Informationskvalitet, integritet och säkerhet är grundförutsättningar.................................................... Ett nytt digitalt tjänstesamhälle kräver en aktiv demokratisk debatt ..................................................... En praktisk IT-politik med nytta som värdemätare ............................................................................... Den nya, nyttoinriktade och praktiska IT-politiken................................... Omprövning av IT-politikens innehåll och inriktning ......................................................................... En ny IT-syn och en ny referensram för tjänsteutveckling .................................................................. Utmaningen – att ge förutsättningar för ett digitalt tjänstesamhälle .................................................... Den tekniska IT-infrastrukturen - bredbandet ..................................................................................... Samverkan och arbetsfördelning mellan offentligt och privat............................................................. Breddad kompetens en förutsättning................................................................................................... Långsiktig utveckling bidrar till förutsägbarhet, säkerhet och tillit..................................................... Det digitala samhället under debatt ..................................................................................................... Avstamp för en ny IT-politik – slutsatser och förslag........................................... En bra miljö för tjänsteutveckling .......................................................................... Tjänsteutveckling kan både ge nytta och tillväxt................................................................................. 24-myndigheten - stimulerande vision med startsvårigheter ............................................................... Finansiella tjänster på nätet en framgång under kontroll..................................................................... Höghastighetsnät och testbäddar till förfogande ................................................................................. Tjänstedesign – en förutsättning för användbarhet och nytta .............................................................. Tävlingen premierar design för användbarhet ................................................................. Informationsresursansvar och standardiseringssamarbete ................. Informationsmiljöer som samverkar över sektorgränserna.................................................................. Tydligare informationsresursansvar för statliga myndigheter ............................................................. Översikter och strategiska utvecklingsplaner för informationsresurser............................................... Informationsstandarder för samverkan över bransch- och sektorgränser ............................................ Standarder som skapar gläntor i informationsdjungeln.................................................................... Praktikfall: Internet – handelsplats eller beslutsstöd för köpare? Vad betyder Internet för handeln?....................................................................................................... Handelsplatsen Internet på gång men inte i full swing ........................................................................ Kan Internet hjälpa oss att köpa rätt? Standardiserad information en god hjälp på traven............................................................................. Standardiseringsprocessen behöver både knuff och drag.................................................................... Information om produkter kan öka konkurrens och tillväxt ................................................................ Strategier och organisation för modern tjänsteutveckling.................... Dagens tjänsteutveckling bryter ny mark ............................................................................................ Grundstenar i en modern utvecklingsstrategi ...................................................................................... En strategi för IT-politik och tjänsteutveckling................................................................................... Organisation av modern, nyttoinriktad tjänsteutveckling.................................................................... Chief Information Officer – en amerikansk förebild? Tjänsteutvecklingsprocess ersätter systemutveckling?............................ Traditionell systemsyn och utvecklingsmetodik vid vägs ände? Mer realistisk resultat- och nyttoredovisning och -säkring.................................................................. Bättre projektstruktur och modulinriktad utveckling........................................................................... Förändringsmetodik, modeller och arbetsverktyg ............................................................................... Kompetenslyft eller kompetenskris?...................................................................... Tyngdpunktsförskjutning behövs även för IT-kompetenserna ............................................................ Ny profil på IT-utbildning och forskning på postgymnasial nivå........................................................ slutsatser för den postgymnasiala utbildningen..................................................... Nya nationella kurser som breddar IT-utbildningen på gymnasiet? Kompetenskampanj för tjänsteutveckling i arbetslivet........................... Lyckad utbildningskampanj för GIS efterföljansvärd modell ............................................................. Förslag till inriktning och mål för en kompetenskampanj ................................................................... Organisation och finansiering.............................................................................................................. Finansiering via Europeiska socialfonden? Överenskommelse mellan arbetsmarknadens parter............................................................................ Försökverksamhet liknande KY-utbildningen..................................................................................... Finansierings- och prissättningsfrågor ............................................................. Finansiering av tjänsteutveckling – karaktäristik och generella problem............................................ Avgifter som intäktskälla och styrmedel ............................................................................................. Statistikunderlag för investeringsbeslut och policy ................................. Dagens IT-statistik i allt väsentligt en teknikstatistik.......................................................................... Nya tjänster och utvecklingsstrategier fordrar nya beslutsunderlag .................................................... Utvecklingsuppdrag för en framåtsyftande IT-statistik ....................................................................... Det digitala tjänstesamhället i ett demokratiskt perspektiv .............. Krishantering i samhället..................................................................................................................... Hur kan de långsiktiga investeringsbesluten förankras?...................................................................... Underlag och forum för att få debatt om den digitala framtiden ......................................................... Servicedialog och kritisk granskning för vardagsförbättringar............................................................ IT som stöd i den demokratiska debatten............................................................................................ lade fram sin rapport – ett nytt skede i IT-politiken, SOU 2002:51. Där skisserade en ny och nyttoinriktad IT-politik som också innebar en breddning av synen på IT. Grunden i förslagen till regeringen var ett handlingsprogram för breddtjänster, som också innefattade delprogram för den tekniska utvecklingen, i första hand av bredband, och ett delprogram för utveckling och användning av informationsresurser i samhället. I rapporten föreslogs bl a en främjandekommission för breddtjänstutvecklingen. Rapporten bildade grunden för arbetsprogram under dess sista verksamhetsår. Insatserna har inriktats på att vidare granska och fördjupa den analys som redovisats, samt att i bred kontakt med olika intressenter i samhället pröva praktiska insatser för att åstadkomma den nya inriktning på IT-politiken som IT- kommissionen skisserat. Föreliggande betänkande, Digitala tjänster - hur då, sammanfattar detta arbete. Det innehåller en mer utvecklad lägesbeskrivning och analys av utvecklingsförutsättningarna . Det innehåller vidare förslag till regeringen om konkreta insatser på olika områden för att förverkliga en resultatorienterad och nyttoinriktad IT-politik. En viktig fråga är hur kompetensförsörjningen på IT-området kan lösas. Huvudansvarig inom sekretariat för betänkandet har varit . betraktar detta som sitt slutbetänkande och anser sitt uppdrag därmed som slutfört. Sekretariat: , , , Per , , Kriser och utmaningar ställer krav på IT-politiken Tillväxt och serviceutveckling i lågkonjunkturens efterdyningar in på det nya årtusendet kämpar den svenska ekonomin, liksom den globala, med efterdyningarna av den djupa och långvariga börskrisen. Näringslivet har återvunnit mycket av sin stabilitet, men förefaller inte ha tillräcklig kraft och dynamik för en ny uppgång. Istället kommer fortsatt nya störningar, som och andra hotande faktorer, vilka påverkar utvecklingen för många viktiga branscher. IT-branschen hör till dem som ännu har lång väg tillbaka. Den offentliga sektorn tvingas fortsatt göra budgetnedskärningar som även drabbar vik- tiga kärnområden. Kommunerna gör kraftiga besparingar i skolan, vården och om- sorgen. Landstingen drar ned miljardbelopp i finansieringen av sjukvården. Frågan är då om det är meningsfullt, och möjligt, med större satsningar på tillväxt och serviceutveckling. Finns det kraft och utrymme i ekonomin? , myndig- heter, landsting och kommuner ta nya initiativ, hitta utrymme och ork för utveckling och våga prioritera även mer långsiktiga satsningar? Uppenbarligen måste ambitionerna för förnyelse och förändring sättas i enlighet med de här förutsättningarna. Det är viktigt att säkra att redan pågående satsningar kan fortsätta. Kraven ökar dock på att satsa rätt och prioritera väl. Men det kräver att man förstår hur förändringsprocesserna går till och att man har ett bra faktaunderlag. Långsiktiga insatser som ger avkastning på kort sikt är extra värdefulla i dagens situa- tion. De här allmänna förutsättningarna gäller i hög grad också för digital tjänste- utveckling, både i förvaltning och i näringsliv. Dessutom är väl valda satsningar på IT- stödda rationaliseringar viktiga för att skapa utrymme för framtidsinvesteringar. IT-investeringar som bara måste göras Några av de framtida investeringarna framstår som oundvikliga, trots det dystra ekono- miska läget. De krissituationer svenska samhället brottas med äventyrar både dagens och morgondagens välfärd. Den ena, personalkrisen, syns tydligast i den inom den offentliga sektorn, som kommer att drabbas hårt av pensionsavgångar . Den kommunala sek- torn drabbas extra hårt eftersom den har en hög andel 40-talister och tidiga 50-talister bland sina anställda. Enligt en prognos från behöver kommunsektorn rekrytera ca 570 000 personer under detta decennium. Den demo- grafiska utvecklingen gör att antalet människor som utnyttjar kommunernas tjänster ökar kraftigt detta och kommande decennium, som allt färre kommer ut på arbetsmarknaden för att fylla vakanserna efter dem som pensioneras. bete behöver utföras av allt färre personer, vilket kräver både en ökad produktivitet och en annan arbetsorganisation för att någorlunda hålla välfärdsnivåerna. Kompetenskriser hotar på flera specialistområden, t ex inom vården där kostnaderna för att upprätthålla geografiskt spridda kompetenscentra snabbt skjuter i höjden. En mer generell kompetenskris hotar när äldre erfaren personal pensioneras och ska ersättas. Den demografiska utvecklingen med brist på tillgänglig arbetskraft gör också att kon- kurrensen om kompetenser kommer att öka mellan olika sektorer av samhället men eftersom utvecklingen är i stort sett likartad i hela så kommer även en interna- tionell dimension in med en ökad konkurrens om kompetenser mellan olika länder. Kostnadskrisen finns både i den kommunala sektorn, inom landstingen men också inom delar av näringslivet. Även här förstärker den demografiska utvecklingen krisen genom att påverka såväl den skattemässiga intäktssidan som utgiftssidan vilket komplicerar bilden ytterligare för offentliga sektorn. Konkurrenskriser har framför allt uppstått i delar av tillverkningsindustrin, men hotar också vissa tjänstenäringar, där svenska produkter har svårt att hävda sig kostnads- mässigt och ibland också ifråga om kvalitet. Det är svårt att se hur dessa krisområden kan hanteras utan att personal avlastas betung- ande administrativa rutiner, att resurserna används bättre genom effektivare planering och uppföljningsrutiner, att företag och myndigheter blir mer av kunskapsorganisationer och att smarta interaktiva och intelligenta arbetsprocesser och tjänster blir en del av arbetslivet och ett svenskt kvalitetsmärke internationellt. På område efter område framstår det som en tvingande nödvändighet att undersöka var sådana IT-inriktade utvecklingsinsatser kan ske och att genomföra de investeringar som behövs för att inte i ett senare skede hamna i ännu allvarligare krissituationer. har datautvecklingen kunnat fortgå utan de strikta och hårda krav på avkastning och snabba resultat som ställs på annan verksamhet. Undersökning efter undersökning har visat att alltför många ADB- och IT-projekt kostat mer än plane- rat och helt eller delvis misslyckats att leverera de utlovade resultaten. Mest känd är kanske ekonomen produktivitetsparadox: att IT-satsningarna syns tydligt på kostnadssidan men saknas på intäktssidan – som ökad effektivitet, tillväxt mm. Men det finns också en annan, minst lika tydlig paradox: datorn och IT-systemen har, trots dessa tillkortakommanden, ändå i grunden förändrat vårt arbete, samhället runt om oss och vårt vardagsliv, i det stora hela på ett positivt sätt. Det är dock otillfredsställande att den dåliga precisionen i utvecklingsarbetet kvarstår och att stora tekniska investeringar länge kan stå underutnyttjade därför att andra nöd- vändiga investeringar inte gjorts eller gjorts på ett bristfälligt sätt. Vad som kan ha varit ett tolerabelt risktagande i en högkonjunktur är mindre tolerabelt i en lågkonjunk- tur eller i ett läge med krympande budgetar. Den bakomliggande traditionen är lång och djupt förankrad. I den tidiga datorutveck- lingen var det stora problemet att utnyttja det nya verktygets viktiga men trots allt ännu begränsade kapacitet maximalt. Den trånga sektorn var själva processorns kapacitet, som också styrde vad som var möjligt att göra. I bästa fall var det också det som var önskvärt och bra att göra. Länge var IT-politikens viktiga uppgift att förvalta och ut- veckla denna trånga tekniska sektor för att möta den snabbt växande efterfrågan på dess tjänster. I ett senare skede har insatser för att bredda tillgången till datorerna och inte minst Internet stått i IT-politikens centrum. Men även denna senare fas är snart över- stånden. Kraven från medborgare, kunder och företagsvärlden på användbara tjänster i nät och datorer växer snabbt. Därför är de nu allt starkare kraven på att IT som verktyg för affärsutveckling och sam- hällsförändring ska ge synlig nytta både riktiga och framförda . Dessa tillsynes självklara krav innebär dock en tuff utmaning för det traditionella sättet att genomföra projekt, utveckla och förvalta IT-resurser och att knyta ihop IT-planeringen med verksamhets- och affärsstrategier. Det behövs, enligt mening, ett grundläggande nytänkande, både teo- retiskt och praktiskt, för att IT-verksamheten ska öka sin effektivitet och precision. Men dessutom krävs en aktiv och effektiv uppföljning av resultaten, i enskilda projekt, i myndigheter och branscher, men också i en mer översiktlig, tjänsteinriktad IT-statistik. Ett integrerat samhälle fordrar samsyn, samverkan och samordning Integration är ett nyckelord för att ge hälsovården effektiva datoriserade kommunika- tioner och rutiner mellan landsting, kommuner, enskilda vårdgivare och vårdtagare. Moderna transportinformationssystem kräver samverkan mellan transportörer, befrak- tare, väghållare och andra intressenter. Försäkringsbolagens rutiner kräver allt mer av digitalt informationsutbyte med socialvård, hälsovård och domstolar m fl. Internet och andra kommunikationssystem har öppnat möjligheter till integration som gör ett redan komplicerat arbete ännu mer komplicerat. De IT-system och digitala tjänster som tidigare fungerade väl i var sin avgränsade miljö, måste nu allt oftare sam- verka över verksamhetsgränserna eller möta sina olika användare på likartat sätt. Allt mer av samarbete och samsyn fordras mellan olika branscher och sektorer för att kunna effektivisera den egna verksamheten och samverka kring gemensamma tjänster. Till en del kan samverkansfrågorna lösas från fall till fall. Men det räcker inte. Det be- hövs gemensamma insatser, över sektorgränserna för att komma överens om informationsutbyten, standarder och tjänsteutformning gentemot gemensamma mål- grupper. Det är inte längre frågor som löses inom den offentliga sektorn eller inom och mellan näringslivets branscher. Integrationskraven gäller väl så ofta mellan offentliga och pri- vata aktörer, helt enkelt därför att de producerar tjänster gemensamt som kan digitalise- ras till nytta för deras användare och kunder. Det behövs både nya principer och samarbetsplattformar som stöd för dessa integra- tionsfrågor, vilket måste beaktas om den framtida IT-politiken ska kunna ge den effek- tivitet och tillväxt som förväntas. Infrastruktur fordrar långsiktighet och systematik Det finns tydliga exempel i företag och myndigheter på hur dyr en bristfällig IT-struktur kan bli. På en del områden, både i förvaltning och näringsliv, har de äldre datasystemen visat sig vara utvecklingshinder som kostar både tid och pengar att ersätta. Systemen har byggts för en specifik uppgift, utan krav på att kommunicera med andra system, och blivit s.k. stuprör som är dåligt anpassade till en ny verksamhetsmiljö. På tekniksidan har dessa system ersatts bl.a. i samband med byte av datorplattformar. är dock åtskilliga stora stuprörssystem i drift, och nya, mer moderna kommer till. Brister i infrastrukturen fortsätter att kosta stora pengar. Lärdomen är att redan nu bygga det nya digitala produktions- och tjänstesamhället på en gemensam grund, med både en teknisk, informationsmässig och tjänsteinriktad infra- struktur. Investeringar i gemensam infrastruktur är inte sällan komplicerade att planera, genomföra och förvalta. Men kan vi konstatera att de grundinvesteringar som gjorts i bilregister, fastighets- och företagsregister redan är betalda och kommer att ge effektivitetsvinster flera decennier framåt. Infrastrukturen ska syfta till att minska investeringsbehoven, sänka transaktionskostna- derna, förenkla och förbilliga själva tjänsteutvecklingen samt underlätta integration och samverkan mellan olika verksamheter och sektorer. Att säkra en rationell, väl utbyggd och använd infrastruktur bör vara ett av den framtida IT-politikens främsta mål. Informationskvalitet, integritet och säkerhet är grundförutsättningar Politiska åtgärder kan bli effektiva om de utgör en del av en sammanhållen strategi. Europeiska unionens råd har antagit en resolution om en gemensam inställning och särskilda åtgärder på området nät- och informationssäkerhet. Infrastrukturen ger en bred krets av användare tillgång till värdefull information, men som också kan missbrukas eller förvanskas. En användare med en anslutning till Internet kommer sannolikt alltid innebära en ökad exponering för risker. Riskerna bedöms dock av de flesta användare än så länge vara mindre än nyttan och de vinster i termer av tid och effektivitet. Allt mer komplexa nät- verk och ett ökat beroende av nätverksbaserade tjänster måste dock följas av högre krav på säkerhet och kvalitet. Det behövs kunskap för att bygga säkra nät och göra kommunikationen på dem säkrare. har föreslagit insatser för informationssäkerhet och kvalitet, bl.a. i Breddtjänster - ett nytt skede i IT-politiken. Ett brett samarbete mellan fler civila och militära myndigheter kring dessa frågor har också inletts. På motsvarande sätt har ett samarbete kring tekniska säkerhetsfrågor in- letts som del i den nybildade uppdrag. har i en skrivelse till offentlighets- och sekretesskommittén framhållit behovet av att se över lagstiftningen samt offentlighet och sekretess så att den medger att den offentliga sektorn kan organisera informationsutbytet inom och mellan myndig- heterna på det sätt som är till gagn för medborgarna och verksamhetens effektivitet, utan att skyddet för den personliga integriteten åsidosätts. En fråga som bör utredas är om principen att personuppgifter som insamlats för ett ändamål inte senare får användas för annat ändamål, den s.k. finalitetsprincipen, kan utgöra ett hinder för framtida breddtjänster. Den senare frågan kan utredas genom ett tilläggsuppdrag till Person- uppgiftslagsutredningen (Ju 2002:02). Kvar står också behovet av ett definierat grundskydd i datorer och programvaror, som varande en av de indikatorer som borde finnas med inom eEurope 2005. IT-kommissio- nen aktualiserade behovet av ett sådant grundskydd 2001 och föreslog att regeringen skulle vidta åtgärder i enlighet med den skrivelse som då överlämnades. Kommissionen har i denna rapport utöver detta inte fördjupat sig vidare i dessa frågor. Ett nytt digitalt tjänstesamhälle kräver en aktiv demokratisk debatt har använt begreppet det digitala tjänstesamhället för att beskriva vad som håller på att växa fram. Det är en utvecklingsprocess som kommer att omforma vårt arbetsliv och vår vardag ännu mer, som den anger förutsättningarna för vår livskvalitet och välfärd. Det nya tjänstesamhället kommer inte gratis. Det fordrar både utvecklingsinsatser och ibland tunga infrastruktursatsningar. De fordrar i sin tur prioriteringar, både sinsemellan och mellan akuta närliggande behov och långsiktiga framtidssatsningar. Avvägningar behövs också exempelvis mellan kontroll- och säkerhetsinsatser och skydd för enskilda medborgares integritet. Sådana prioriteringar berör oss alla, och är därför viktiga ämnen för en bred demokratisk debatt. Förutsättningarna för en bred debatt är förhoppningsvis bättre när frågorna mer tydligt än handlar om tjänster och nytta som angår de flesta människor. En praktisk IT-politik med nytta som värdemätare presenterar i sitt slutbetänkande en skiss till en ny, praktisk och nyttoinriktad IT-politik.