sou · GRB3112d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Han säger till och med att det var den bästa tiden i hans liv. Framförallt berodde det på att han fick utveckla ett personligt intresse på djupet. Han kallar det en egotripp. Några av de egen- skaper eller kvalifikationer som fick öva upp eller förvärva under studierna och som han använder i sitt yrke är förmågan att inspirera och entusiasmera andra anställda. Dessa anknyter delvis till tiden på folkhögskolan. Kanske är det ett skäl till att folkhögskolan förefaller vara så positiv och viktig för . växte upp på en bondgård i en liten ort utanför den storstad där han nu bor. Hans föräldrar är aktiva kristna och har hela sitt liv fått delta i religiösa aktiviteter. På ett självklart sätt har den kristna tron och dess olika kringverksamheter, till exempel musik, varit en viktig del av livet. Under större delen av sin uppväxt har fått gedigen skolning i sång. Han har sjungit i kör och även solo. När slutade sökte han 2-årig verkstads- teknisk linje. En erfarenhet som han lyfter upp om sin studietid i var att han kände sig lite okoncentrerad: Jag var nog ganska okoncentrerad om jag säger som så, näee jag hade väl mer inspiration att va aktiv och göra praktiska saker än och sitta och läsa teori ... bakgrunden är ju lite att man jobbade som bonde på bondgård då och man gjorde mycket saker och man satt ju inte och liksom ... och det var ju det att man var mer handlingskraftig, gjorde mer saker ... att sitta still var inte min läggning (s. 2). De primära skälen till att sökte verkstadsteknisk linje var att hans betyg inte räckte speciellt långt och att han behövde få en mer praktisk inriktning på gymnasiestudierna. lägger han till att om han fått göra det valet skulle han aldrig ha sökt verk- stadsteknisk. Det beror framförallt på att han funnit vad han vill göra. genomförde utbildningen och klarade sin gymnasie- examen med ett extra påbyggnadsår för branschspecialisering. Efter gymnasiet blev arbetslös . Han berättar att det blev som en chock. Plötsligt insåg han att han hade blivit utsläppt från skolan och landat med magplask i verklig- het. Vad skulle han göra? Högskola och universitet var uteslutet. Det var bara att kasta sig in och söka jobb genom dom kontakter man hade där då (s. 4). Det här borde alla få pröva! Över en period hade flera olika kortare jobb. Han arbetade på bokbinderi, bokhandel, gjorde militärtjänst och körde budbil. beskriver det som en ganska sorglös period i hans liv. byter han flickvän. Den nya flickvännen är viktig för berättelse på flera sätt. Hon läste en form av fri- tidsledarutbildning på annan ort. Det innebar att själv, som för tillfället var arbetslös, gick omkring och funderade på vad han skulle göra i väntan på att hon skulle komma tillbaka. Vid ett till- fälle när träffade flickvännens föräldrar började han diskutera framtida intressen med fadern. Svärfadern berättade då om en musikutbildning han hade kontakt med. Den drevs av en folkhög- skola. blev genast intresserad. Musik hade alltid varit ett stort intresse. fick fast arbete på budfirman men fortsatte fundera på folkhögskolan. När intresset och motivet mognat bestämde sig för att söka till utbildningen. Han begärde tjänstledigt för studier. Till berättelsen hör också att sedan militärtjänsten har börjat tänja på banden till sina föräldrar. Han betonar att relationen till föräldrarna var bra men att han ändå hade en känsla av instängdhet eller överbeskydd. Tiden på skolan var mycket omvälvande för och han minns den som mycket ljus. Det första han tänker på var möjligheten att få dyka in i ett eget intresse och enbart ägna sig åt det. Det andra var alla möten med andra människor som delade hans intresse. Det tredje var brottet från föräldrarna. Han återkommer till att han kom ifrån sina föräldrar. Det blev en period av frigörelse. ... man är ju 23–24 nånting och det är ju ändå ett sätt att skära ytter- ligare så att säga (um) man bryter banden på så sätt ... så det var det var en mer spännande miljö, det är mycket som händer i en pojkkropp då (skrattar) ... det vart liksom en liten revolt också, liksom att man skar banden, man skar banden ganska rejält kanske, inte för att man inte pratade med dom, men dom fanns där, men det blev liksom inte lika ofta som man var hemma då (s. 5). På folkhögskolan odlade och en grupp kurskamrater sina intressen. Han berättar att de i stort sett tillbringade med olika projekt och konstruerade olika musiktekniska lösningar. Lärarna var i stort sett bra men menar också att det fanns en del lärare som inte riktigt hade förstått poängen med folkhögskola, dvs. att man skulle ta det lugnt och harmoniskt. Det här borde alla få pröva! Man märkte en skillnad alltså från nån som är där och har ett självklart tempo och dom som kommer utifrån och har ett annat tempo (s. 8). kommer plötsligt på vart han är på väg i sin berättelse, backar snabbt och börjar istället bygga en bild där det kan vara bra att det kommer nya lärare utifrån så att det inte blir en alltför skyddad värld (s. 8). Det ändå vill framhålla är att han ser folkhög- skolan som en slags avskärmad trygghetszon. berättar om dom andra kurserna och att umgänget inte var så stort med dem. De träffades över kursgränser då och då men huvudsakligen hade alla sina egna områden i den grytan som folkhögskolan var då. Som skäl till detta anger framförallt det brinnande intresset men också miljön. Det står ju ändå där mitt framför dig så att man liksom, man var på skolan förutom när man sov då ... så det var, man levde liksom i det för allting var ju öppet liksom för en (s. 10). Berättandet om den avskärmade verkligheten med fullständig till- gång är viktig för berättelse. Det andra viktigaste spåret är relationen till föräldrarna. Han berättar att de varit alltför överbeskyddande och han inte riktigt fått lära sig om livet utanför. Av det skälet blev tiden på folkhögskola oerhört viktig då han fick chansen att möta människor och stå på egna ben. En annan sak han ofta återkommer till är att folkhögskolan på sitt sätt var en skyddad verkstad. Ett eget litet samhälle i samhället. Det upplever som både positivt och negativt . Den speciella upplevelse han har fått med sig från folkhögskolan tror han endast kan komma till stånd i en sådan miljö. är kritisk mot att man inte möter speciellt mycket av verkligheten under den tiden. tar han upp att han var ute i verkligheten på olika perioder med praktik. Här blir det lite diffust om vad menar. Enligt utsago har det ingått praktikperioder i utbildningen där han fått vistats i verkligheten. Ändå pekar han på en verklighetsbrist inom skolan. Troligen menar att skol- miljön är avskuren från resten av verkligheten på ett vardagsnära sätt. Han hade troligtvis hellre sett att de båda verkligheterna skulle ha varit mer integrerade med varandra. När utbildningen avslutades kände sig både glad och sorg- sen. Det var skönt att utbildningen var färdig på så sätt att livet utanför skulle innebära att flytta ihop med flickvännen och starta familj. Det var sorgligt att skiljas från alla kompisar som man levt Det här borde alla få pröva! så nära och upplevt så mycket med . Efter utbild- ningen försökte få lite mer tjänstledigt men det var omöjligt och då sa han upp sitt arbete på budfirman. ... jag valde liksom att säga upp mitt arbete men jag var en ganska driven kille så att jag var inte arbetslös länge, jag hittar alltid något att göra ... eller arbetslös kanske man var men jag hittade alltid någonting att göra, om det så var extraarbete som sjukvårdare (s. 13). Vården visade sig dock vara lite väl tungt arbete för . Han säger att han är en person som engagerar sig i allt han gör. När han träffade så många människor som mådde så dåligt så tog åt sig mer än man kanske borde göra (s.13). Lösningen blev att han istället hittade ett jobb som elevassistent . I det arbetet fick han komma tillbaka till sin folkhögskola och fick bland annat del av den goda maten igen. hann knappt avsluta det arbetet innan en kompis hörde av sig och undrade om han var intresserad av ett extraknäck. Det handlade om att organisera varor i ett lager. Företaget, ett stort och internationellt företag, sålde IT-produkter och nappade direkt. senare är fortfarande kvar inom företaget. har avancerat från säljare till sälj- inspiratör gentemot butiksförsäljare. Han uppger att han trivs mycket bra med detta arbete. Med viss förtjusning berättar han om hur upptagen han är och att mobilen ringer (två samtal under intervjun). Den mycket goda lönen gör inte saken sämre. Några av de egenskaper eller kvalifikationer som han använder i sitt yrke är förmågan att entusiasmera och få andra anställda att se det positiva i olika möjligheter. påpekar också förnöjsamt att han tycker att han lyckats väldigt bra för att bara ha en tvåårig gymnasieutbildning bakom sig. Kanske är det ett skäl till att folk- högskolan förefaller vara så positiv och viktig för honom. berättar att kunskaperna från folkhögskolan fortfarande kommer till användning. Det beror framförallt på att använd- er dem i den kyrkliga verksamhet han är del av. Han har ansvar för musikverksamheten inom kyrkan (sjunger själv, sköter ljudutrust- ning, ungdomsverksamhet). Han pratar mycket om hur bra (nytt- igt) det var att möta andra och olika människor på folkhögskolan. På det mer praktiska planet fick han en anställning på folkhög- skolan efter sin egen utbildning. Efter utbildningen blev arbetslös. Folkhögskolan löste på det sättet ett problem i tillvaron för . har fortfarande kontakt med några gamla studie- kamrater från kursen på folkhögskolan. Det här borde alla få pröva! Intervjuinteraktionen med var väldigt lättsam. När tecknar bilden av sin levnad cirklar den kring några teman. En sak är att han tydligt vill meddela att han inte är bra på att minnas årtal och annat. Det kan innebära att han vill försäkra sig om att jag skall förstå honom som bärare av den egenskapen. Det kan också inne- bära att han vill göra sig av med ansvaret för tidsrelevans för att därigenom kunna framställa sig själv bättre i berättelsen. Ett tema som själv pekar på är att det inte har hänt något direkt dram- atiskt eller jobbigt i hans liv. Livet verkar ha löpt efter den norm- ala lyckans lina och känner att han på grund av det saknar något i mötet med andra människor. En annan intressant detalj som visar sig i intervjun är att han verkar ha ganska tydliga budord för sitt beteende. För att ta ett exempel så snuddar vid att tala illa om några andra och nästan direkt följer en spontan reaktion som anger att man inte får säga såna saker för att det är fel. Med dessa teman som en förgrund förefaller det rimligt att till- skrivna betydelse till studier på folkhögskola har en speciell karak- tär. En intrig som gjuter sammanhang mellan episoder är hans sökande efter att hitta en tillfredsställande plats i tillvaron (dvs. sig själv). Han går från det ena till det andra och visar sig på vägen vara tillräckligt trygg för att kunna säga upp en fast anställning. Sam- tidigt finns under ytan ytterligare två intriger. Den ena är att visar upp en svårtolkbar spänning i sin berättelse. Det förefaller som vardagslunken visserligen är väldigt bra men det saknas något. Livet går på och löser sig nästan som om det följde någon uppgjord plan, en plan som själv inte har kontroll över. Den andra intrigen kan mycket väl vara knuten till den första men handlar primärt om relationen till föräldrarna. Enligt har de alltid varit lite överbeskyddande. Det är i behovet av frigörelse från föräldrarna som folkhögskolan får en av de specifika betydelser som tillskriver studierna. För att förstå intrigerna kan vi måla upp följande bild. På en ytlig nivå får vi av veta att de viktigaste poängerna med folkhög- skolestudierna var förkovran, att få odla sitt intresse för musik utan begränsningar (från andra), det sociala umgänget och självförtro- endet han fick av aktiviteterna på folkhögskolan. På ett djupare plan visar upp en fascination över folkhögskolan som avgränsning från den riktiga verkligheten. Det förefaller rimligt att Det här borde alla få pröva! tolka det som att den avgränsningen hjälper att finna en plats där han har en självklar status som studerande samt att avgräns- ningen hjälper honom med frigörelsen från föräldrarna. Han finner en slags i studierna på folkhögskolan. På detta sätt kan man anta att perioden på folkhögskola var viktigt för att skulle kunna skapa sin egen levnadsberättelse. Men en av intrigerna antyder att levnadsberättelse saknar något. på folkhögskolan har han träffat många människor som var olika honom och diskuterat frågor som rör människans psykologiska och andliga djup. kan inte riktigt greppa detta. Han upplever sig sakna någon preferens för att tolka och dela dessa erfarenheter. Ett annat spår i berättelse är att han inte vill framhålla sig själv som den som aktivt letar och tar för sig. Poängen är snarare att han förvisso är trygg och handlingsbenägen men det mesta bara händer honom som om det är tänkt att det skall vara så. Jag får intrycket att är en aning tvekande kring en fråga om det är bäst att bara låta livet ha sin gång eller om han inte borde ha mer att säga till om. Men det är svårt för att klaga när allt verkar se bra ut i berättelseförloppet. Kanske lutar det åt det förstnämnda då hans framtidsbild mest handlar om att det är bra som det är. I berättelsen har helt enkelt levt ett lyckligt liv där allt har löst sig och inget konstigt har inträffat. Det verkar också rimligt att anta att det är den trygga (starka) förankringen i ett kristet kollektiv som är grunden för detta. Det har gjort att han haft flyt i livet men kanske saknar svårare och djupare upplevelser som skulle kunna bidra till kontakt med andra människor på ett djupare plan. Sammantaget har folkhögskolan spelat en stor roll för på så sätt att den var viktig för hans identitet. På det praktiska planet visar flera exempel på hur kunskaperna från studierna hjälpt honom i hans vardag och yrkesliv. är en kvinna i medelåldern som lever i en större stad i Öster- götland. Hon bor ensam i en stor lägenhet mitt i staden. Hon ger snabbt intryck av att vara både beläst och aktiv i samhällsdebatten. Hon berättar att hon gärna vill hänga med och ser de flesta nyhetssändningarna . Hon har en vuxen dotter. har varit sjukpensionerad på grund av svår Det här borde alla få pröva! Hon är engagerad i flera riksomfattande föreningar. När berättar om sina minnen av folkhögskola tycker hon att de studierna har varit väldigt viktiga för henne. Ja, jag måste säga dels så fick jag komma ut och träffa folk det var ju en väldig, en social funktion och dels så har jag lärt mig en hel del också, det här med grupparbeten och såna här grejor ... och sedan så har jag ju höjt betygen, jag har fått mera självkänsla genom att jag vet att jag kan nåt, jag kom in på universitet eftersom jag alltid har velat det då (s. 14). Det är kanske framförallt den sociala sidan av studierna som har varit viktig för . Men hon uppskattar också de kunskaper hon fått med sig. Sist men inte minst gav kunskaperna från folkhög- skolan henne möjlighet att åtminstone delvis infria en dröm hon burit sedan hon var barn, att få studera på universitet. Hon har aldrig varit en riktig universitetsstuderande men hon blev i alla fall antagen till en universitetskurs. Det betyder mycket för . Skälet till att hon inte påbörjade studierna var att regler för sjuk- pensionärer hindrade henne från att läsa på annat än studielån. upplevde en tragisk barndom. Hon börjar sin berättelse med att säga att hon tvingats flytta cirka trettiofem gånger innan hon fyllde . Det myckna flyttandet berodde på att fadern utsatte för incest och behövde flytta så fort någon utom- stående började ana något. En broder tog livet av sig under barndom och ett annat syskon drunknade. När hon var flyttade hon hemifrån. De traumatiska erfarenheterna till trots klarade och valde tvåårigt vårdgymnasium. Hon genomgick utbildningen och började arbeta som undersköterska i en liten kommun i . arbetade inom vården och bestämde sig sedan för att flytta till . I sam- band med flytten hade hon ringt och ordnat arbete och bostad i den utvalda kommunen. Hon var också gravid med sitt första barn, en dotter. Direkt efter förlossning började hennes leder svullna upp. Läkarna konstaterade att hon led av reumatism i sådan grad att hon inte kunde arbeta. Hon blev sjukskriven för reumatism. , utan någon förbättring, blev sjukpensionerad. fick ytterligare en dotter. Det här borde alla få pröva! fredställelse med tillvaron som sjukpensionerad förälder så länge barnen var hemma. Men hon ville också försöka hitta någon meningsfull sysselsättning som hon kunde utföra. Sedan barnsben har hon haft en önskan om högre studier. har alltid haft lätt för sig i skolan och drömt om att få läsa på universitet. Hon har alltid älskat att läsa olika saker. jag hade alltid lätt för att lära mig i skolan även om omständig- heterna var som dom var (um) jag har älskat och läsa och flydde in i böckerna, så jag har läst och läst halva hemstadens bibliotek (s. 2). Hon berättar att när hon arbetade som undersköterska läste hon enormt mycket litteratur från men också i läkarnas medicinböcker. Både läkare och andra arbetskamrater tyckte att hon minst skulle läsa till sjuksköterska. Under de år hon arbetade som undersköterska läste hon också ett par kortare kurser eller utbildningar, till exempel restaurangskola och lite rysk historia på Folkuniversitet. Hon säger att hennes läsintresse troligen beror på att läsning var hennes tröst och verklighetsflykt när hon hade det som värst under barndomen. När barnen började skolan föll det sig naturligt att ville pröva någon utbildning. Det huvudsakliga motivet för att börja var att göra något åt tristessen och ensamheten i hemmet. Hon ville träffa och prata med människor och läsa böcker. Jaa, jag tyckte att det var spännande och träffa nya människor och studierna var inte så viktiga (s. 3). sökte till folkhögskola. Idén om folkhögskola fick hon från ett anslag på en buss där det stod att en dagfolkhögskola skulle ha öppet hus. När hon besökte folkhögskolans öppna hus blev hon biten av upplägg och innehåll och framförallt för att skolan låg tillgängligt till för henne. ... jag tror på den skolformen för jag menar när mina barn gick i skolan och så och yngsta dottern hon gick på den här Kunskaps- skolan och den är mycket lik den undervisningen man studerar som man gör på folkhögskolan i stället för dom här Komvux och den här korvstoppningen (s. 1). berättar att hon kände igen upplägget på folkhögskolan från det hon sett tidigare i dotterns skola. Det gav en positiv känsla och hennes intresse växte. En annan viktig sak i motivet är att ordet tillgängligt har en speciell betydelse för . Det här borde alla få pröva! medfört att hon inte kan åka alltför långt från hemmet och framförallt inte till platser som hon inte kan lämna (fly) stället om hon skulle behöva. En annan sak är att reumatismen hindrar henne från att gå alltför långa sträckor i hennes stövlar. Dagfolkhögskola passade därför perfekt. En del i upplägget var grupparbete. Grupparbete och grupprocessen är en viktig sida av minnen från folkhögskolan. Ja, näe det var roligt man satt i grupper och så fick man lära känna alla, fick välja nån så här, och då kom jag i första gruppen, en annan norr- länning som jag fortfarande har kontakt med , (um) den enda i hela skolan som jag har kontakt med jaa ... och vi fick presentera varann och så där, det var jag inte van vid, att man två stycken sitter i grupp och pratar om varann och sedan ska man presentera varann inför gruppen sedan då, och det var spännande och roligt, man lärde känna varann på en gång så där (s. 3). Hon berättar om att nästan direkt när hon påbörjade studierna hittade hon en person av extra betydelse som hade liknande ambi- tioner och som dessutom hade sitt ursprung i samma del av landet som . Gruppen gav mycket till men hon minns också deltagare som mer eller mindre saknade motiv och som inte ens tyckte det var kul att vara där. Det hanterade med att leta upp människor med liknande intressen. är medveten om att det fanns en skillnad mellan internat och externat och berättar att det sociala umgänget blev en aning begränsat mot vad det kunde blivit med tanke på att det var en dagfolkhögskola. Jo, men vi hade inte så mycket gemensamt förutom, för att alla åkte ju hem till sin en del, hade familj hemma och jag hade familj här och, så det blev ju inte så mycket att man umgicks (s. 6). I samband med studierna på folkhögskolan blommade ett gammalt motiv upp igen. kände att det var dags att ta chansen att ordna alla betyg som behövdes och sedan förverkliga sin dröm om att få läsa på universitet. läste först ett allmänt år och sedan ett påbyggnadsår. kunskapstörst fick sitt lystmäte i studier- na. Hon berättar bland annat om både ämne och lärare på detta sätt. Jaa, de internationella frågorna var ju väldigt intressant (um) och vi hade en lärare som var, han kunde nutidshistoria så man satt bara och lyssnade ... för man var helt tagen .. (um) jaa (s. 3). Det här borde alla få pröva! När hon närmade sig slutet förändrades plötsligt reglerna för antagning till universitet och det krävdes istället en treårig gymna- siekompetens. påbörjade men då fick den yngsta dottern problem med astma. blev tvungen att lägga studierna åt sidan. Hon hade emellertid lyckats läsa in de basämnen hon behövde och sökte därför till universitet. Hon hamnade på reservplats och blev ej antagen. lät sig dock inte nedslås utan gjorde högskoleprovet. Hon klarade det galant, sökte igen och blev nu antagen till . blev enormt glad. satte emellertid sjukkassan käppar i hjulet. Försäkrings- kassan förklarade att hon kunde läsa vilka kurser hon ville men inte på , dvs. med mindre än att hon tog studielån. Försök- te hon något annat skulle sjukpensionen dras in. blev mycket nedslagen av beskedet och lägger ut en hel argumentation om den möjliga samhällsekonomiska vinsten om hon bara skulle få läsa på universitet. Hon tycker också att hon är för gammal för att ta lån. Men hade fått smak på studier och sökte direkt till en annan folkhögskolekurs. Jo, i och med att jag inte kom in på sökte jag faktiskt till folkhögskolan och jag ringde till dom och ... joo då jag fick komma in också på Skriv och ... skriv och litteraturlinjen, man skulle träffa för- fattare och såna här (um) och den kom jag in på (s. 10). När skall berätta om den kursen kommer vi in på en annan händelse som helt överskuggar folkhögskolan. En mycket viktig del av berättelse är den yngsta dotterns öde. Dottern spelar stor roll för senare studieerfarenheter. I dotterns bakgrund ligger att hon först drabbades av reumatism och sedan av astma . Astman tvingade att ta mycket ledigt på folkhögskolan. Efter att läkarna fått dotterns astma under kontroll sökte på nytt folkhögskola och den här gången en ettårig skrivarlinje. Situationen med dottern kändes osäker och ville inte påbörja några större projekt. En skrivarlinje kunde dock gå bra och hon kände att hon gärna vill skriva om sina upp- levelser. Kursen såg ut att vara en bra möjlighet. Hon hann dock inte börja innan yngsta dottern drabbades av cancer. tvingades tacka nej till studieplatsen. I samband med att dottern blev sämre av sin sjukdom fick också cancer. Hon opererades i ett större sjukhus och blev bättre. Hon säger med en ironisk glimt: så låg vi där båda två. Det här borde alla få pröva! får besked om att dotterns cancer spritt sig till flera större och viktiga organ i kroppen. Dottern avlider senare och går som hon uttrycker det rakt in i väggen. Vid tiden för intervjun har passerat sedan dotterns bortgång och har så sakteliga börjat återhämta sig. går hon upp för att i sina stövlar ta sig till kyrkogården och prata med sin dotter innan andra människor dyker upp. En speciell sida med berättelse i förhållande till studiens syfte är att hennes berättelse tecknar under stark emotionell ansträngning.