sou · GRB331 · 2004-01-01 00:00:00 — Samspelet mellan instrumenten för regional utveckling och kommunala strategier De regionala tillväxtavtalen, som i fortsättningen ersätts av tillväxtprogram, är basen för den nya politiken för regional utveckling. Ansvaret för att ta fram dessa ligger på , kommunala samverkansorgan eller regionala självstyrelseorgan. Kommunala samverkansor- gan kan bildas i samtliga län där länsstyrel- sen har det regionala utvecklingsansvaret. Även om kommunerna, som en av flera aktörer, förutsätts delta i arbetet är kopplingen till kommunala strategier och visioner fortfarande outvecklad. Utmaningen ligger i att åstadkomma en växelverkan mellan regionala tillväxt- program och utvecklingsstrategier å den ena sidan och kommunernas strategiska planering å den andra. V.4.3 Kommitténs överväganden och förslag kussioner som kommer att äga rum i det Nationella forum Mot bakgrund av vad som här har framhållits bör enligt som kommittén föreslår tillskapas (förslag 1). kommitténs mening det fortsatta arbetet med den natio- , , bör ges i nella strategin bli en naturlig bas för det svenska arbetet uppdrag att stödja arbetet med strategier för hållbar med hållbar utveckling på alla nivåer. utveckling på lokal och regional nivå. sikt några av de problem och hinder i Agenda 21-arbetet som har uppmärksammats åtgärdas, t.ex. när det gäller V.5 Fortsatt Agenda 21-arbete samordning av det nationella arbetet. För att strategin ska fungera som samlande instrument krävs att den succes- sivt anpassas till nya förutsättningar i omvärlden. Det lokala Agenda 21- och hållbarhetsarbetet har nu ler såväl i fråga om resultaten från och från pågått i i kommuner, företag och andra internationella förhandlingsprocesser som förän- En av de viktigaste uppgifterna efter dringar i den nationella politiken. I anslutning till det världstoppmötet i är att föra ut och kon- fortsatta samråd som planeras när det gäller den natio- kretisera resultatet från detta möte. Vad kan vi som nella strategin för hållbar utveckling, har kommunerna nation göra, vilken roll har näringslivet, frivilligorganisa- enligt kommitténs mening ett strategiskt tillfälle att kon- tioner, kommuner och enskilda? kretisera sina lokala utvecklingsintentioner genom att delar av handlingsplanen från är en uppgift utarbeta lokala strategier för hållbar utveckling. för var och en. En viktig utgångspunkt är det breda hållbarhetsper- Förslag 5: Enligt beslut vid världstoppmötet i spektivet, som omfattar såväl ekologi som ekonomi och ska alla länder ha påbörjat I många fall har tyngdpunkten i arbetet med att ta fram nationella strategier för hållbar främst legat på den ekologiska dimensionen i hållbarhets- Det bör ligga i kommunernas, länsstyrelsernas Mot bakgrund av de omfattande miljöproblem och andra regionala organs intresse att i samverkan inom som vi står inför är det självklart att kunskaper och under- respektive region utveckla lokala och regionala strategier lag om dessa fortsatt behöver tas fram. för hållbar utveckling. Sådana strategier, som i hög uppnå en hållbar utveckling är det av stor vikt att de soci- utsträckning bör kunna bygga på befintligt underlag, kom- ala och ekonomiska dimensionerna i vidareut- mer att variera i utformning och innehåll, eftersom utveck- vecklas och att underlag för dessa dimensioner arbetas lingsförutsättningarna skiljer sig markant mellan olika De skulle dock kunna utvecklas med hänsyn genom världstoppmötet i fått förnyad legi- tagen till processen i anslutning till den nationella strategin. timitet och finns således med på den politiska dagord- Med en sådan inriktning skulle arbetet med den nationella ningen på såväl internationell och nationell som lokal nivå. strategin kunna tillgodogöra sig arbetet på lokal och regio- Av och till framkommer önskemål om att ersätta Dessa strategier, som alltså skulle utvecklas i ett med något annat begrepp, t.ex. begreppet håll- underifrånperspektiv, skulle bli viktiga underlag för de dis- Bortsett från att är ett hand- lingsprogram för en hållbar utveckling, så är det också ett inarbetat begrepp eller varumärke som har fått ett stort genomslag, inte minst genom världstoppmötet i . Det finns därför starka skäl att även i fort- sättningen hålla fast vid detta begrepp, men det kan med fördel kombineras med hållbar utveckling så att man konsekvent talar om och hållbar utveckling. Det internationella nätverket för lokala myndigheter kring miljöinitiativ, ICLEI (), har för sin del lanserat uttryck- et Local Action 21 som benämning på det fortsatta loka- la Agenda 21-arbetet. Det gör man för att betona vikten av att de planer och program som tagits fram för en håll- bar utveckling nu måste omsättas i praktisk handling. Det finns ett behov av att få in ny energi i det lokala Agenda 21-arbetet för att på så vis stimulera, engagera och aktivera. Engagemang behöver skapas hos alla aktö- rer. Kommittén menar att de förslag till utökad dialog och samverkan som har föreslagits kommer att bidra till detta. I linje härmed kan en väg vara att mer målmedve- tet arbeta med nya frågeställningar, som många av de problem som behöver lösas kräver en ökad integre- ring av olika frågor och samverkan mellan olika parter. Exempel på sådana frågeställningar eller områden kan vara folkhälsa och vissa arbetslivsfrågor, etiska frågeställ- ningar samt konsumentfrågor, demokratifrågor och inte- grationsaspekter. En aktuell frågeställning i det svenska samhället är den ökande ohälsan. Regeringen har som nämnts tidigare i propositionen Mål för folkhälsan redovisat sin ambition att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen, där bl.a. arbetets bety- delse för folkhälsan betonas. Antalet öppet arbetslösa har genom olika åtgärder minskat, men har antalet sjukskrivningar och förtidspensione- ringar ökat. Vi ser också en stor försämring när det gäller psykisk ohälsa, som t.ex. oro, sömnbesvär och ängslan men också att alkoholkonsumtionen, liksom antalet tunga missbrukare av narkotika har ökat. Denna negativa spiral behöver brytas. Arbetsplatsen kan tjäna som ett viktigt forum, som en plats att mötas på för att gemen- samt sträva efter att utveckla situationen i en mer hållbar riktning. Då problematiken med sjukskrivningar är sam- mansatt är det viktigt att åtgärder vidtas på olika nivåer och att samverkan sker mellan alla inblandade parter. Kultur i anslutning till arbetet och i skolan är av stor betydelse om fler ska få lust och möjligheter att uppleva och utöva olika kulturformer. Genom sina samlingar och arbetet kring dessa har de statliga museerna djupa kun- skaper att förmedla om vår och andras historia, och där- med också om vår samtid. Flera studier har visat på sam- band mellan kultur och ökad hälsa och välbefinnande. En viktig uppgift för det fortsatta lokala arbetet kan bli att utveckla lokala folkhälsomål som knyter an till det nationella arbetet med folkhälsomål. Ska det övergripan- de målet uppnås – att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen – måste aktörer på alla nivåer förbättra de samhällsfaktorer som påverkar folkhälsan. är det viktigt att fort- sätta det arbete som är inriktat på individernas levnads- vanor, t.ex. inom frågor som fysisk aktivitet, vilken mat vi äter, tobak, droger och alkohol. Det är också viktigt att kommunernas arbete med att utveckla metoder för att systematiskt ta hänsyn till häl- sofrågorna i samhällsplaneringen och beslutsfattandet fortsätter. Det kan t.ex. handla om hälsokonsekvensbe- dömningar som inför ett beslut visar vilka effekter beslu- tet kan komma att få för folkhälsan. är lokala välfärdsbokslut som följer upp arbetet och situ- ationen och därmed kan användas som underlag för det fortsatta arbetets inriktning. Socialt ansvarstagande och etiska frågeställningar har den etiska dimensionen i utvecklings- arbetet lyfts fram alltmer. Flera företag tar i ökad utsträck- ning socialt ansvar och etiska hänsyn när man fattar sina beslut. Det kan gälla krav på att motverka lokal korrup- tion, krav på åtgärder mot barnarbete eller stimulans av processer som inte föröder naturmiljöer. Den etiska dimensionen lyfts också fram i deklarationen ifrån , bl.a. genom hänvisning till (Internationella arbetsorganisationen) arbete med dessa frågor. Inför världstoppmötet lanserades tanken om en Earth Charter (på svenska översatt till med Jorden) av organisationen . denna organisation, som engagerar sig i olika miljö- och utvecklingsfrågor, finns ett flertal internationellt välkända personer och organisationer. Dokumentet har vuxit fram sedan och tar upp en mängd frågor som handlar om vikten av att respektera allt liv och att verka för utvecklandet av samhällen som är långsiktigt hållbara, fredliga, jämställda och fria. Man vänder sig till såväl enskilda individer som organisationer, företag och nationer. I drivs detta arbete av Gröna Korset. Regeringen tog initiativ till ett samarbete, kallat Globalt Ansvar, med svenska företag där frågor om mänskliga rättigheter, drägliga ekonomiska och sociala vill- kor samt en god miljö behandlades. En framtida fråge- ställning är hur initiativ med etiska förtecken på ett tydli- gare sätt kan knytas till arbetet med hållbar utveckling. har det skett en snabb utveckling inom företagsvärlden då det gäller miljörap- Kommuner i utvecklingsprojekt mot droger och alkohol , , , , och , kommuner som alla har anmärkningsvärt många alkohol- och drogmissbrukare, ska delta i ett statligt utvecklings- och forskningsprojekt för att stärka det lokala förebyg- gande arbetet. Syftet är att få en svensk utvärdering av det alkohol- och narkotikaförebyggande arbe- tet, men också att stödja kommu- nerna, genom t.ex. kompetensut- veckling, process- och effektstudier samt ekonomiska bidrag. Alkoholkonsumtionen och drogmissbruket är stadigt ökande och snart har 1970-talets rekordnivåer uppnåtts. Det är denna negativa trend som de statliga utredningarna och nu hop- pas kunna vända med hjälp av ett brett lokalt engagemang och en bred mobilisering. Kommunerna som deltar i pro- jektet har alla en aktuell alkohol- och narkotikapolicy, en sektorsövergripande ledningsgrupp, anställda drogsamord- nare och arbetar på ett strategiskt sätt både alkohol- och narkotikaförebyggande. Verktyg för jämförelser eller mellan bolag Ett antal företag och organisationer arbetar med att utveckla verktyg för att tydliggöra och jämföra arbetet kring hållbar utveckling. Verktygen syftar bl.a. till att underlätta och struk- turera det interna arbetet. Två exempel som används redovi- sas här. Det finns olika uppfattningar om vilken roll dessa index spelar och om rätt aspekter vägs in i bedömningen. De återges här främst som exempel på typer av verktyg som kan användas för att underlätta och möjliggöra jämförelser för olika bolag eller mellan olika bolag. Försäkringsbolaget har under utveck- lat ett miljöindex som ska stimulera näringslivet i dess arbete mot hållbar utveckling. Miljöindex ger ett kvantitativt mått på den miljöpåverkan som börsföretagens produktion givit upp- hov till. kommer miljöindex att vara en av flera bedömningsgrunder för / KPA:s hela kapitalinnehav. granskades drygt 300 börsnoterade bolag i . Man har valt att granska företagen utifrån fyra globa- Många företag har utvidgat sin miljörapporte- ring till att även inkludera sociala och etiska frågor. har företag också utvecklat system för att redo- visa varor och tjänsters miljöprestanda. Människors livsstil, levnadsvanor och konsumtionsmön- ster är en av hörnstenarna i . En av de största utmaningarna för i-länder är att skapa förutsättningar för hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Vid världstoppmötet i var detta en avgörande fråga och genomförandeplanen innehåller ett ramverk av la miljöproblemområden; påverkan på klimatet, påverkan på ozonskiktet, påverkan på skogens biologiska mångfald samt påverkan på vattenförbrukning i områden med vattenbrist. Spar- och försäkringskoncernen har via dotterbo- laget Global Responsibility byggt upp uppföljningsverktyget GR rating. Detta är en tjänst som företag och organisationer kan köpa och på så sätt få en belysning av nuläget avseen- de kvalitet, miljö, hälsa och säkerhet. Den ingående analy- sen bygger i sin tur på såväl nationella och internationella standarder såsom ISO 14001 (miljö), AFS 2001:1 (arbets- miljö), ISO 9001:2000 (kundleveranser och kvalitet). Det analyserade företaget får en sammanvägd värdering samt en värdering för de olika ingående områdena. Därutöver får kunden förslag på åtgärder som kan vidtas för att höja sin rating. På en särskild hemsida kan kunden sedan också välja att redovisa sitt resultat, ett resultat som innan det publiceras ska styrkas av en revisor. program för ett tioårigt arbete för hållbara produktions- och konsumtionsmönster. Att uppnå detta ställer krav på en mångfald av samverkande initiativ och åtgärder inom flera sektorer och på olika nivåer. Regeringen har beslutat om en skrivelse till med nya mil- jömål för konsumentpolitiken. Bland annat ska förutsätt- ningarna för konsumenterna att leva och agera miljömäs- sigt förbättras. Det ska vara prisvärt och enkelt att agera på ett för miljön positivt sätt och miljömärkningen och den etiska märkningen ska ha en stor spridning. Vidare föreslås att en särskild utredare tillsätts för att ta fram en handlingsplan med en precisering av begreppet hållbar konsumtion samt åtgärder för hur en hållbar konsumtion ska uppnås. Åtgärder i form av styrmedel som skatter, avgifter eller subventioner behövs för att jämna ut priser mellan olika varor och tjänster för att skapa förutsättningar för positi- va miljöeffekter. Även om arbetet för hållbara konsum- tions- och produktionsmönster i hög grad bygger på glo- bala överenskommelser är lokala insatser ofta avgörande. Inte minst det lokala Agenda 21-arbetet har i flertalet svenska kommuner lagt grunden för betydande framsteg när det gäller konsumtionsmönster och levnadsvanor, bl.a. genom nya miljöanpassade system för varudistribu- tion och avfallshantering och miljömärkning. Från företa- gens sida behöver nya och mer resurssnåla produkter utvecklas och storskaligt introduceras på marknaden. Företagens etiska och sociala ansvar kommer också att kräva insatser i det fortsatta arbetet. Hållbara produk- tionsmönster bör även kopplas till arbetsplatsen, där det är viktigt att åtgärder vidtas som leder till renare och mer resurseffektiva processer som en mer hälsosam arbetsmiljö skapas. Skolan är en viktig förmedlare av den grundläggande kunskap som är nödvändig för att kunna tillgodogöra sig information och kunna göra långsiktigt inriktade val som samhällsmedborgare, som konsument och i arbetslivet. För att hållbar utveckling ska kunna integreras i all peda- gogisk skolverksamhet behövs en kraftig satsning på kom- petensutveckling av lärare på alla nivåer, från förskola till vuxenutbildning samt universitet och högsko- lor. Sådan kompetensutveckling skulle även behöva omfatta lärare vid folkhögskolor och cirkelledare vid stu- dieförbund. Kommittén menar att utbildningen om håll- bar utveckling i skolan bör fokusera på sambanden mel- lan livsstil och miljöpåverkan. Det är vidare viktigt att sätta miljöfrågor i ett samhälleligt sammanhang, dvs. förstå hur samhället fungerar och hur det är strukturerat. Ytterst är det konsumenternas val som styr produk- tionsmönstren. Den offentliga upphandlingen, som beräknas motsvara , och den upphandling som företag genomför, har likaså en mycket stor betydelse. Det har fun- nits ett antal märkningssystem som på olika sätt kan Samverkan för medvetna köp i I har man bedrivit ett brett Agenda 21-arbete som omfattar såväl planeringsfrågor som transport-, energi- och konsumtionsfrågor. I samarbete med den lokala kon- sumentrådgivningen har Agenda 21-samordningen bedrivit kampanjer kring farligt avfall, antibakteriella medel och ekologiska livsmedel. sätt har man nått ut till nya mål- grupper, breddat diskussionerna och fördjupat intresset. ka livsmedel fick mycket upp- märksamhet i media och kom- och mer medvetna om det eko- logiska utbudet. Då samma undersökning gjordes ett år senare visade det sig att utbudet av ekologiska varor hade ökat . underlätta för konsumenterna att göra mer miljövänliga val. Men det finns en bristande kunskap hos många konsumenter om vad man som enskild konsument kan göra, vad de olika miljömärkena står för eller vilka krav man kan ställa i den offentliga upphandlingen. En uppgift för alla som arbetar med dessa frågor är därför att tydligt visa enskilda, organisationer och företag vilka resultat våra gemensamma ansträngningar leder till. Indikatorer kan vara ett sätt för att skapa en sådan åter- koppling. Det är viktigt att konsumenterna kan lita på de olika märkningssystemen och att man vet vad de står för. Inom ramen för det lokala Agenda 21- och hållbarhetsarbetet har frågor och aktiviteter kring hur man kan handla mil- jövänligt ofta varit återkommande teman. Genom utveck- lad samverkan mellan t.ex. Agenda 21-samordnare, näringsidkare och konsumentrådgivare kan nya samar- betsformer utvecklas som på ett tydligt sätt kan koppla ihop miljö och hushållsekonomi. Det är också viktigt att kunskapen och insikten kring s.k. rättvisemärkta produk- ter, där sociala och etiska hänsyn tas, ökar. Som ett steg i arbetet med att ge den etiska märkningen en stor sprid- ning avser regeringen att ge i uppdrag att kartlägga vad som omfattas av begreppet etisk märk- ning. Marknaden, handelns olika parter, har naturligtvis också en mycket viktig roll i att marknadsföra och profi- lera miljö- och rättvisemärkta produkter. En viktig del i arbetet med att minska miljöpåverkan från vår konsumtion och produktion är att produkter som är utagerade omhändertas på ett hållbart sätt. Genom pro- ducentansvaret sker insamling och återvinning av en mängd olika förpackningar och produkter. Kommunerna har en nyckelroll i och med att man upplåter mark till Kaffe, te, choklad och bananer för en rättvisare värld Rättvisemärkt ger konsumenterna möjlighet att genom sina köp bidra till en positiv utveckling i syd. Det är en etisk och social märkning som fokuserar på mänskliga rät- tigheter. Rättvisemärkta produkter bidrar till bättre möjlig- heter för småproducenter och anställda inom jordbruket och tillverkningsindustrin, samt organisationer som före- träder dessa, att hävda sig i den internationella konkur- rensen. Småproducenterna garanteras t.ex. en långsiktig affärsrelation, möjlighet till förskottsbetalning och ett pris som ligger över varans världsmarknadspris. Genom att förbättra de sociala och ekonomiska förutsättningarna för småproducenterna kan dessa även ta större miljöhänsyn. av producenterna av rättvisemärkta varor är ekologiskt certifierade enligt KRAV:s kriterier. finns det rättvisemärkt kaffe, te, kakao, choklad, bananer och fotbollar att köpa i . Enligt en utförd undersökning har var tredje svensk hört talas om rättvisemärkningen och nära hälften av dessa har köpt en rättvisemärkt produkt. , som funnits i , samarbetar med ett antal systerorganisa- tioner runtom i världen inom , som är det internatio- nella kontrollorganet för rättvisemärkta produkter. Bakom föreningen står fjorton svenska organisationer. I många fall uppfattar därför den enskilde medborgaren att det är en angelägen- het, vilket det inte är. För att insamlingen ska fungera på ett tillfredställande sätt är det viktigt att dessa platser lokaliseras på ett sådant sätt att det är förhållandevis enkelt för olika befolkningsgrupper att medverka i insamlingen. Det får exempelvis inte vara så att det i det närmaste är en förutsättning att man ska ha tillgång till bil för att kunna källsortera. Information till dem som medverkar i insamlingen är också av största vikt för att man ska inse att man är del av något större. Det skulle vara positivt om olika former av pedagogiska återkopp- lingsmekanismer kunde utvecklas så att den enskilde mer regelbundet kan få information om mängden insamlat material, miljöbesparing etc. Delaktighet och rättvisa livsvillkor Tendenserna till försämringar av livsvillkoren för barn och ungdomar har blivit en viktig politisk fråga i . I den nya barnpolitiken, som antogs av riksda- gen , slås fast att ska vara ett instrument för att stärka barns och ungdomars rättighe- ter och intressen i samhället. Barns och ungas delaktighet och inflytande är ett av flera prioriterade områden. , , har redovisat en rapport om hur har förverkligats i . I rapporten konstateras att har fått genomslag i ett flertal svenska kommuner. av kommunerna har fattat någon form av beslut om och allt fler har antagit särskilda handlingsprogram för barn och ungdomar och även prö- vat olika former för att involvera barn och ungdomar i besluts- och planeringsprocesser. Som exempel kan näm- nas särskilda ungdomsråd som ska fungera som en länk mellan ungdomar och kommunala politiker och demo- kratiprojekt i skolor. Trots den positiva utvecklingen anser BO att ytterligare ansträngningar behövs för att barnkon- ventionen ska genomsyra verksamheten i kommuner, landsting och regioner. En slutsats från arbetet är att stöd från ledningen liksom utbildning och dialog är avgörande för ett framgångsrikt arbete. antog tre mål för den nationella ungdomspolitiken. Ett av dessa handlar om att ungdomar ska ha reella möjligheter till inflytande och delaktighet såväl i sin vardag som i sam- hällsplaneringen och internationella frågor. Dessa ung- domspolitiska mål har brutits ned i 32 delmål. avser att presentera en första fördju- pad analys av arbetet. Lokalt arbete för att begränsa globala klimatförändringar En av de viktigaste globala miljöfrågorna har alltsedan varit målet att minska utsläppen av skad- liga växthusgaser. antog en kli- matstrategi, som bl.a. slår fast att utsläppen av växthus- gaser ska minska , vilket innebär ett betydligt större åtagande än vad som krävs enligt det s.k. Kyotoprotokollet. För att uppnå målet krävs en rad samverkande åtgärder där olika delar av sam- hället – myndigheter, företag, organisationer och enskilda – måste medverka. Strategin utgår ifrån att åtgärder på den lokala nivån är ett viktigt komplement till det inter- nationella och nationella arbetet och att kommunerna tar en betydande del av ansvaret för att uppnå målet. Klimatfrågan kan i många kommuner vara en samlan- de miljöutmaning, som kan engagera företag, organisatio- ner och enskilda i ett långsiktigt och resultatinriktat arbe- te. Viktiga åtgärder som kan genomföras på lokal nivå handlar om att minska energianvändningen i bebyggelse och anläggningar och en övergång till förnybara energi- källor, men också åtgärder inom transportsystemet och att på olika sätt underlätta förändringar i livsstil, resmön- ster etc. för enskilda människor i deras vardagsliv. Närmare hundra svenska kommuner har antagit klimat- mål som anger hur kommunerna skulle kunna sänka sina utsläpp eller minska utsläppen från kommunala anlägg- ningar. I samarbete med har fem s.k. utmanarkommuner bildat ett nätverk med långtgående koldioxidmål. Inom ramen för det lokala investeringsprogrammet har flera kommuner fått bidrag till satsningar på fjärrvärme och satsningar på nya energi- källor. Som ett led i klimatstrategin införs nu ett klimat- investeringsprogram för åtgärder som bidrar till att min- ska utsläppen av växthusgaser. Stödet ska i första hand utgå till samlade program med åtgärder som stimulerar till samverkan mellan olika lokala aktörer och även enga- gerar allmänheten. I den nationella strategin för hållbar utveckling har regeringen redovisat åtgärder för att minska energisek- torns utsläpp och begränsa klimatförändringarna. Bland annat framhålls fortsatt skatteväxling med höjd skatt på klimatpåverkande utsläpp och minskad skatt på arbete för att främja en övergång till förnybara energikällor. Lokala klimatinvesteringsprogram är en annan viktig åtgärd.