sou · GRB3105d4 · 2004-01-01 00:00:00 — En grov upp- skattning av det antal deltagare som dubbelräknas är . Därmed skulle det verkliga antalet deltagare i stället uppgå till 57 000. fanns det i omkring 74 000 jordbruksföretag. Av dessa företag var anslutna till någon miljöersätt- ning inom Miljö- och landsbygdsprogrammet och hos av företagen hade lantbrukaren eller dennes anställda deltagit i någon form av kompetensutveckling. Med utgångspunkt i antalet jordbrukare som deltagit i utbildningsverksamhet och som även har åtaganden med miljöersättning bedöms av utbild- ningsinsatserna vara relaterade till åtgärder som finansieras inom programmet. Om vi antar att deltagarna i KULM-insatser uppgick till 57 000 och att motsvarande fördelning avseende anslutning till åtaganden med miljöersättningar () gällde även inom KULM, så skulle detta innebära att 41 000 av alla deltagare var anslutna till åtgärder med miljöersättning inom Miljö- och landsbygdsprogrammet. Detta skulle innebära att 12 000 jord- brukare med åtaganden med miljöersättningar inte har genomgått någon utbildning inom KULM. Enligt sammanställning från kursverksam- heten 2002 var av samtliga drygt 11 000 deltagare jordbrukare (ägare) och arbetande familjemedlemmar eller anställda. Svarsfrekvensen för detta underlag var , varför en del felkällor kan finnas. Någon sammanställning över jordbrukare med åtgärdsplaner och deltagare i andra utbildnings- verksamheter finns inte. Svar på Fråga III.1. Mellan av genomförda utbildningsinsatser har inriktats på identifierade behov, nämligen att förbättra jordbrukarnas kunskaper om hur den biologiska mångfalden och kulturvärden kan bevaras och hur jordbrukets störningar på den omgivande miljön kan minskas. När det gäller utbildningarnas koppling till andra insatser i programmet, blir svaret med den grova uppskattning som redovisats ovan att av utbildningsinsatserna är relaterade till inom programmet samfinansierade åtgärder. Hur har de förvärvade kunskaperna/färdigheterna bidragit till att förbättra de utbildades situation och situationen inom jordbruks/skogsbrukssektorn? Andel stödmottagande utbildade (både jordbrukare och anställda) som fått förbättrade arbetsvillkor genom utbildningen (%) a)varav andel jord- eller skogsägare (%), b)varav andel anställda (%), c)varav andel fall som beror på bättre betalning (%), d)varav andel fall som beror på annan arbetsförbättring än pengar (t.ex. anställningstrygghet genom säsongs- eller kontraktsanställ- ning, mindre risker och obekväma arbetsvillkor, mer varierat arbete, osv.) (%). Allmänt leder kompetensutveckling till förbättrade arbetsvillkor genom att den utbildade får större kunskap om sitt arbetsområde och på så sätt kan få ett mer varierat och meningsfullt arbete som i sin tur leder till mer effektiva arbetsinsatser. a)De skogliga insatserna för kompetensutveckling och de för jord- bruk redovisas var för sig varför denna delindikator i stället här bör motsvara andel jordägare. I svar på Fråga III.1 har angetts att andelen jordbrukare bland kursdeltagarna var . Mot- svarande uppgift för hela utbildningsverksamheten saknas. b)Se delindikator a. Andelen arbetande familjemedlemmar och an- ställda i kursverksamheten var . Motsvarande uppgift för hela utbildningsverksamheten saknas. c)Kompetensutveckling leder som regel inte till bättre betalning, åtminstone inte på kort sikt. Däremot leder kompetensutveckling till ett mer varierat och meningsfullt arbete, ett säkrare arbete och en högre effektivitet. Detta kan i sin tur leda till bättre betalning på . Ett undantag skulle kunna utgöras av ekologisk produktion, där kompetensutveckling kan medföra en övergång till sådan produktion och högre betalning för de ekologiskt pro- ducerade produkterna. I krävs dock deltagande i en kontrollförening för att få en högre ersättning för ekologiskt producerade produkter (KRAV) eller miljö- och kvalitetssäkrade sådana (Svenskt Sigill). av alla kursdeltagare fanns inom ekologisk produktion. Bland dessa var andelen jordbrukare . av alla jordbruksföretag var anslutna till KRAV anslutna till Svenskt Sigill. Anslut- ningen till KRAV har ökat . Det går inte att få fram uppgifter om hur många av kursdeltagarna som redan är ekologiska producenter eller hur många som plan- erar att övergå till ekologisk produktion som en följd av genom- gången utbildning. d)Andelen deltagare i kompetensutveckling vilka upplever en posi- tiv effekt av deltagandet bör vara hög, då de som har genomgått utbildning bör kunna få ett mer varierat och meningsfullt arbete genom att de kan använda sina nya färdigheter. I den studie av åtgärdsplaner som färdigställde fram- kom att av jordbrukarna som svarat på enkäten ansåg sig ha haft nytta av åtgärdsplanen och rådgivningen. Tid- igare utvärderingar av kompetensutveckling har också visat att deltagande lantbrukare har ansett sig ha haft stor nytta av ut- bildningen. Det går inte att nu få fram uppgifter om den totala procentuella andelen deltagare som har haft nytta av insatserna för kompetensutveckling. Andel jordbruk med en stödmottagande utbildad där omställning/ omorientering/förbättringar har inletts som har samband med den stödmottagande utbildningen (%) a)varav andel fall med nya/kompletterande verksamheter (%), b)varav andel fall där kvalitet/hygien/mervärde ökat inom befintliga aktiviteter (%), c)varav andel fall som gäller förvaltning (%), d)varav andel fall där miljövänliga metoder och förfaranden börjat användas (%), e)varav jordbruk (%), f)varav skogsbruk (%). a)Delindikatorn är inte relevant då utbildningen inom Insatsområde I inte har inriktning på kompletterande verksamhet. b)Delindikatorn avser andel deltagare i utbildning inom ekologisk produktion som genom förvärvade kunskaper har övergått till att producera ekologiskt (kvalitet och mervärde). Denna information saknas. c)och d) Delindikatorerna avser andel deltagare i utbildning med syfte att förbättra jordbruket och införa miljövänliga metoder och omfattar deltagare inom någon av dessa utbildningar. Informa- tionen om hur stor andel som har dragit nytta av sina färdigheter går inte att få fram. e)och f) Delindikatorerna avser andel deltagare inom jord- och skogsbruk. Samtliga deltagare är jordbrukare eller anställda i jord- bruket (). Personer verksamma inom skogsbruket som har deltagit i utbildning beskrivs under avsnittet om Grönare Skog. Svar på Fråga III.2. Andelen deltagare i kompetensutveckling som har fått en förbättrad arbetssituation i samband med utbildningen är troligtvis hög, efter- som kompetensutveckling generellt sett leder till ett mer varierat och meningsfullt arbete. Detta stöds också av de tidigare utvärderingarna av kompetensutveckling, där en övervägande andel av deltagarna har upplevt att de har haft stor nytta av utbildningen och i nuvarande period bl.a. av den utvärdering av åtgärdsplaner som sammanställt (se kapitel 6). Det går dock inte att fastställa den procentuella andelen. Hur överensstämmer de stödmottagande yrkesutbild- ningarna med behoven och med andra åtgärder inom program- met? Andel stödmottagande yrkesutbildningar som inriktas på frågor som identifierats som brister/svagheter eller potential/möjligheter vid programplanering eller förhandsutvärdering (%) a)varav andel som beror på typen av eller mixen av deltagare (t.ex. unga, kvinnor) (%), b)varav andel som beror på utbildningens ämne/innehåll (%), c)varav andel yrkesutbildningar som är relaterade till samfinansier- ade åtgärder i andra delar av programmet (%). K2-aktiviteterna är utformade för att stödja och öka effekten av investeringar som genomförs med stöd inom Insatsområde II. och framför allt 2001 användes dock K2-medlen till övervägande del till informations- och samordningsinsatser för att höja åtgärdens och programmets genomslag. Totalt under program- perioden har av utbetalda medel avsett informations- och samordningsinsatser. Av bl.a. denna anledning är det svårt att nu göra en bedömning av K2-aktiviteternas effekter. a)är projektstöden ett prioriterat område. Redan från starten har utbildning som riktar sig mot kvinnor varit prioriterad. av deltagarna i utbildning var kvinnor. Eftersom andelen kvinnor i lantbruket endast uppgår till så anger deltagarandelen att en prioritering har gjorts. b)och c) Utbildning inom K2 kan ha många olika ämnesinriktningar eftersom den avser att omfatta alla insatser i Insatsområde II. Delindikator b är därmed inte relevant. För delindikator c gäller i normalfallet att av utbildningarna är inriktade på andra åtgärder i programmet. har dock som beskrivits ovan medlen använts till bl.a. samordningsinsatser. Detta innebär att har av medlen använts till utbildningsinsatser riktade till målgruppen, dvs. lant- brukare med stöd inom programmet. Svar på Fråga III.1. av utbildningsinsatserna har riktats till den identifierade målgruppen. Det är inte nu möjligt att få fram upp- gifter om hur många av deltagarna som har fått stöd inom Insats- område II. Hur har de förvärvade kunskaperna/färdigheterna bidragit till att förbättra de utbildades situation och situationen inom jordbruks-/skogsbrukssektorn? Andel stödmottagande utbildade (både jordbrukare och anställda) som fått förbättrade arbetsvillkor genom utbildningen (%) a)varav andel jord- eller skogsägare (%), b)varav andel anställda (%), c)varav andel fall som beror på bättre betalning (%), d)varav andel fall som beror på annan arbetsförbättring än pengar (t.ex. anställningstrygghet genom säsongs- eller kontraktsanställ- ning, mindre risker och obekväma arbetsvillkor, mer varierat arbete, osv.) (%). Utbildningarna inom K2 avser lantbrukare, anställda inom lantbruk- et och andra med anknytning till detta. De avser inte skogsbruk som redovisas inom Grönare Skog. a)Samtliga utbildningar inom K2 avser lantbrukare, anställda eller personer med anknytning till lantbruket, varför andelen deltagare inom denna målgrupp bör vara . Uppgift om fördelningen mellan lantbrukare, anställda och personer med anknytning till lantbruk saknas i det statistiska material som är tillgängligt. b)Se svar på delindikator a. c)Liksom har förklarats under avsnittet om KULM gäller att deltagare i kompetensutveckling som regel inte får högre inkomst/lön som en följd av utbildningen. Däremot ger kompe- tensutvecklingen färdigheter som kan användas och som leder till en högre effektivitet vilket i sin tur kan leda till en förbättrad inkomst på . Det är inte görligt att vid halvtidsutvärd- eringen försöka säkerställa sådana effekter. I synnerhet gäller detta för K2, där medlen först har använts till egentliga utbildningssatsningar. d)Generellt gäller att kompetensutveckling medför ett mer varierat och meningsfullt arbete, mindre risker m.m. Det är inte möjligt att påvisa andelen fall med dessa effekter inom K2 vid halvtids- utvärderingen, eftersom dessa effekter uppkommer först (se III.2–1.1. Andel jordbruk med en stödmottagande utbildad där omställning/ omorientering/förbättringar har inletts som har samband med den stödmottagande utbildningen (%) a)varav andel fall med nya/kompletterande verksamheter (%), b)varav andel fall där kvalitet/hygien/mervärde ökat inom befintliga aktiviteter (%), c)varav andel fall som gäller förvaltning (%), d)varav andel fall där miljövänliga metoder och förfaranden börjat användas (%), e)varav jordbruk (%), f)varav skogsbruk (%). a)Andelen deltagare i utbildningar inom K2 som har avsett nya och kompletterande verksamheter var av totala del- tagarantalet i utbildningar inom K2 . b)och d) Andelen deltagare i utbildningar med inriktning på miljö och hälsa var 2002, eftersom detta inte är ett prioriterat område inom Insatsområde II. c)Andelen deltagare i utbildningar inom K2 med syfte att förbättra förvaltningen var 2002, varav hälften avsåg traditionell primärproduktion och andra hälften avsåg företagande. utbildningarna inriktat på företagande var av utbild- ningarna specifikt inriktade på kvinnligt företagande. e) och f) Samtliga utbildningar inom K2 har avsett lantbrukare, anställda eller andra personer med anknytning till lantbruket. Skogsbruk ingår inte i K2 utan redovisas nedan i avsnittet om Grönare Skog. I övrigt avsåg av utbildningarna by- utveckling, turism, marknadsföring och infrastruktur. Svar på Fråga III.2. Kompetensutveckling bidrar generellt till att den utbildade får ett mer varierat och meningsfullt arbete. Andelen utbildade inom K2 som har märkt av dessa effekter borde vara hög. Detta beror dels på att K2-insatserna är inriktade på deltagare som genomför invest- eringar inom Insatsområde II, dels på att tidigare utvärderingar av kompetensutveckling har visat att en stor andel av deltagarna har ansett sig få kunskaper som de har nytta av och som kan omsättas till en förbättrad arbetssituation. Det är inte möjligt att utifrån till- gängliga statistiska uppgifter bedöma hur många deltagare som har genomfört en investering efter genomgången utbildning och inte heller att fastställa hur många av deltagarna som har haft nytta av kompetensutvecklingen. Hur överensstämmer de stödmottagande yrkes- utbildningarna med behoven och med andra åtgärder inom programmet? Andel stödmottagande yrkesutbildningar som inriktas på frågor som identifierats som brister/svagheter eller potential/möjligheter vid programplanering eller förhandsutvärdering (%) a)varav andel som beror på typen av eller mixen av deltagare (t.ex. unga, kvinnor) (%), b)varav andel som beror på utbildningens ämne/innehåll (%), c)varav andel yrkesutbildningar som är relaterade till samfinans- ierade åtgärder i andra delar av programmet (%). a och b) Andelen utbildningar inriktade på typen av deltagare eller ämne är . c)Andelen utbildningar som är relaterade till samfinansierade åt- gärder i andra delar av programmet är noll procent, som förklarats ovan. Målgruppen för har varit pers- oner verksamma inom skogssektorn. Kampanjen har helt och hållet fokuserat på förbättring av produktion och miljöhänsyn. Av dessa anledningar kan andelen utbildningar som beror på typen av del- tagare och ämne anses vara . menar att då man med största sannolikhet kan anta att det på varje fastighet finns en uttalad förbättringspotential (detta gäller även för de mer välskötta fastigheterna) blir slutsatsen att utbildningsinsatserna till har inriktats på förbätt- ringar. Svar på Fråga III.1. av utbildningarna inom ramen för Grönare Skog har inriktats på identifierade behov av kompetensutveckling. Inga skogliga insatser ingår i Miljö- och landsbygdsprogrammet , förutom Grönare Skog, varför frågan om inriktning på samfinansierade insatser inte är relevant vid denna utvärdering. Hur har de förvärvade kunskaperna/färdigheterna bidragit till att förbättra de utbildades situation och situationen inom jordbruks/skogsbrukssektorn? Andel stödmottagande utbildade (både jordbrukare och anställda) som fått förbättrade arbetsvillkor genom utbildningen (%) a)varav andel jord- eller skogsägare (%), b)varav andel anställda (%), c)varav andel fall som beror på bättre betalning (%), d)varav andel fall som beror på annan arbetsförbättring än pengar (t.ex. anställningstrygghet genom säsongs- eller kontraktsanställ- ning, mindre risker och obekväma arbetsvillkor, mer varierat arbete, osv.) (%). Genom har skogsbrukarna fått nya kun- skaper och insikter som de tidigare inte hade. bedömning är att har fått förbättrade arbetsvillkor genom utbildningen genom att de kan arbeta på ett mer effektivt sätt än tidigare och att de även har fått ett mer varierat och meningsfullt arbete. a)Andelen jord- och skogsägare som deltagit i utbildningar är . b)Andelen anställda i utbildningarna är . c och d) Andelen deltagare som genom kompetensutvecklingen har fått mer betalt för sina produkter, en ökad anställningstrygghet eller ett mer varierat och meningsfullt arbete uppgår till . Till kategorin anställda inräknas inte enbart lönearbetare utan även andra personer med nära relation till skogsägaren såsom blivande ägare (söner, döttrar etc.) och före detta ägare (föräldrar, släktingar som har ett fortsatt förvaltande uppdrag på fastigheten). Antalet anställda utgör 6 825 personer, av totalt 62 890 deltagare i utbildning. Bedömningarna avseende c och d baseras på uppgifter, ej statistiskt säkerställda, från av genom- förda intervjuer med deltagare. Andel jordbruk med en stödmottagande utbildad där omställning/ omorientering/förbättringar har inletts som har samband med den stödmottagande utbildningen (%) a)varav andel fall med nya/kompletterande verksamheter (%), b)varav andel fall där kvalitet/hygien/mervärde ökat inom befintliga aktiviteter (%), c)varav andel fall som gäller förvaltning (%), d)varav andel fall där miljövänliga metoder och förfaranden börjat användas (%), e)varav jordbruk (%), f)varav skogsbruk (%). a)Andelen skogsbruk med nya och kompletterande verksamheter genom utbildningen är noll procent eftersom utbildningarna inte har en sådan inriktning. b, c, d och f) Andelen skogsbruk med en utbildad där förbättringar har inletts som har ett samband med utbildningen utgör enligt bedömning . Förbättringarna består i ökat mervärde/kvalitet, förbättrad förvaltning och användning av miljövänliga metoder. e)Grönare Skog avser endast skogssektorn och därför är del- indikatorn om andel jordbruk inte relevant. Den angivna andelen skogsbruk, där förbättringar har inletts, bygger på intervjuer med ett urval av deltagare. Intervjuerna har genomförts efter deltagande i kurs eller annan utbildning. Även enkätunder- sökningar har genomförts. Genom dessa intervjuer och undersök- ningar har som anordnare av utbildningen fått inform- ation om att förändringar (=förbättringar) av skogskötseln har genomförts som ett resultat av de kunskaper man har fått genom utbildningen och via de attitydförändringar som denna har medfört. Svar på Fråga III.2. Enligt bedömning har av deltagarna i utbildningen fått förbättrade arbetsvillkor genom ett mer varierat och meningsfullt arbete. En mindre andel deltagare () har fått förbättrade arbetsvillkor i form av bättre betalning. av deltagarna har inlett förbättringsåtgärder som en följd av utbild- ningen. Beslutsunderlag avseende kompetensutveckling för , , , kontaktperson . Grönare Skog Utvärdering, Intern promemoria upprättad av , . underlag för utvärdering av K2, , kontaktperson . underlag för utvärdering av miljöersättningarna, , kontaktperson Per . Jordbruksstatistisk 2002, och Statistiska central- byrån. Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, Verksam- , 2002:06. Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, Verksam- , 2003:12. Uppgifter från KRAV:s hemsida, . Uppgifter är också hämtade från kontakter med KRAV per telefon och e-post. Utvärdering av åtgärdsplaner 2003, ej publicerat material från Jordbruks- verket, , kontaktperson . Kapitel IV – Förtidspensionering Det svenska Miljö- och landsbygdsprogrammet saknar åtgärden förtidspensionering varför tillhörande frågor och indikatorer inte kommer att besvaras. Kapitel V – Mindre gynnade områden och områden med miljöbetingade begränsningar I det svenska Miljö- och landsbygdsprogrammet finns endast mindre gynnade områden varför frågorna och indikatorerna i detta kapitel har besvarats med utgångspunkt från dessa områden. Därmed kom- mer Fråga V.4.B. inte att besvaras och Fråga V.1 endast delvis. Hur har stödordningen bidragit till att: i) motverka de naturbetingade handikappen i mindre gynnade områden när det gäller höga produktionskostnader och låg produktionspotential, och ii) kompensera för uppkomna kostnader och uteblivna inkomster i områden med miljöbetingade begränsningar (MGO och OMB)? Kvoten av {premie} genom {högre produktionskostnader + jord- bruksproduktionens minskade värde}. Av beräkningen av hur stor kompensationen är genom kompen- sationsbidraget tillsammans med ersättningen för ett öppet och varierat odlingslandskap och nationellt stöd (stödområdena 1–3) framgår att de jordbruksföretag som får stöd i genomsnitt kompenseras till mer än hälften () för de naturgivna produktionsnackdelarna (se avsnitt 5.2 för definition av dessa). Andel kompenserade jordbruksföretag där premien är a)av {högre produktionskostnader + jordbruks- produktionens minskade värde} (%), b)av {högre produktionskostnader + jord- bruksproduktionens minskade värde} (%), c) av {högre produktionskostnader + jordbruks- produktionens minskade värde} (%). Ett spridningsmått redovisas i kapitlet om kompensationsbidrag över hur stor andel av jordbruksföretagen som kompenseras till mindre än 50, mellan 50 och 90 samt till för produktions- nackdelarna. Enligt dessa beräkningar blir kompenserade till mindre än hälften (a), kompenseras till mellan (b) medan kompenseras till (c). Svar på Fråga V.1. Kompensationsbidraget tillsammans med ersättningen för ett öppet och varierat odlingslandskap och nationellt stöd (stödområdena 1–3) har i genomsnitt utjämnat produktionsnackdelarna i de mindre gynnade områden jämfört med övriga områden till . Hur har kompensationsbidragen bidragit till att säker- ställa fortsatt jordbruk (MGO)? Ändring i fråga om utnyttjad jordbruksareal (UJA) i mindre gynn- ade områden (hektar och %). Den totala åkerarealens utveckling (i procent och hektar) redovisas i tabell V.1. Källa: , 2003. Det är framför allt vallarealen men även spannmålsarealen som är intressant att titta på. Den förra har minskat i stöd- område 1, i stödområdena 2b, 3 och 5a och i stödområde 2a. I stödområdena 4 och 5b har den ökat . Spannmålsarealen har minskat med i stödområdena 2b, i stödområde 1, i stödområdena 4a och b respektive 5b, i stödområde 2a och i stödområde 5a. En ökning har skett i stödområde 3 . Om vi studerar förändringarna mellan åren för perioden – 2002 så finner vi att minskningen av åkerarealen var störst i början av perioden. Denna utveckling hänger sannolikt samman med de olika stöden och ersättningarna genom Miljö- och landsbygdsprogram- met. Därtill framgår att en del av spannmålsarealen har övergått i vallodling i flera av de mindre gynnade områdena. Detta har enligt ett samband med kompensationsbidragets utform- ning , eftersom ersättningsnivån avseende spannmål har sänkts medan ersättningsnivån avseende vall och betesmark indirekt har höjts genom stödet. Det går inte att få fram några uppgifter om hur omfattande ned- läggningen skulle ha varit om dessa ersättningar och stöd inte hade funnits. Således är det inte möjligt att utifrån denna information försöka kvantifiera programmets eller enskilda ersättningsformers betydelse för en minskad nedläggning. För sådana beräkningar krävs bl.a. information om de anslutna jordbrukens finansiella situation före och efter anslutning till ersättningsformer liksom den finansiella situationen i jordbruk som inte är anslutna till någon ersättnings- form. För att få en mer heltäckande bild krävs också en längre tids- serie över åkerarealens utveckling i de olika stödområdena och en analys av olika skäl till fluktuationer i denna. Dessa uppgifter låter sig inte enkelt tas fram. Svar på Fråga V.2. Kompensationsbidraget har tillsammans med andra ersättningsform- er i Miljö- och landsbygdsprogrammet sannolikt bidragit till att förhindra nedläggning av jordbruk och jordbruksmark i de mindre gynnade områdena. Som grund för denna slutsats ligger också lant- brukarnas egna bedömningar i utredningens enkät att av dem skulle ha slutat att bedriva lantbruk utan stöden. Det går dock inte att med utgångspunkt i de uppgifter som finns tillgängliga särredovisa kompensationsbidragets bidrag till att nedläggningen har bromsats upp. Hur har kompensationsbidraget bidragit till att bevara ett livskraftigt landsbygdssamhälle (MGO)? Beskriv på vilka sätt ett fortsatt jordbruk är av central betydelse för bevarandet av ett livskraftigt landsbygdsamhälle. Av den studie som har gjort av jordbruket i det fjällnära området framgår att jordbruket svarar för mellan av den totala sysselsättningen i stödområde 1 vilket är i nivå med landet i övrigt. Jordbruket inklusive binäringar och indirekt sysselsättning är dock klart mer betydande (se avsnitt 2.1).