sou · GRB351 · 2004-01-01 00:00:00 — Om barnet inte bor på förläggningen är det tingsrätten på den ort där barnet vistas som är behörig domstol. Ansökan om förordnande av en företrädare kan enligt 5 kap. 28 § göras av den förläggning där den minderårige har antecknats som invånare eller av ett sådant organ i den minderåriges vistelsekommun som avses i 6 § 1 mom. socialvårdslagen (ett kollegialt organ som utses av kommunen, utredningens anmärkning). Innan ansökan om företrädare görs skall barnet, om detta är möjligt med hänsyn till barnets ålder och utvecklingsnivå, ges tillfälle att lägga fram sina egna önskemål och åsikter. Regler för företrädaruppdragets upphörande och före- trädarens entledigande finns i 5 kap. 29 §. Enligt nämnda lagrum upphör företrädarens uppdrag när det ensamkommande barnet uppnår myndig ålder, om barnet varaktigt flyttar från eller om en vårdnadshavare eller någon annan laglig företrädare utses i för det ensamkommande barnet. En företrädare kan ent- ledigas från sitt uppdrag om han begär det eller om han på grund av sjukdom eller av någon annan orsak är förhindrad eller oförmögen att sköta sitt uppdrag eller om det finns andra särskilda skäl. barnets vårdnadshavare flyttar till skall företrädaren ent- ledigas från sitt uppdrag, såvida inte entledigandet strider mot barnets bästa. Ansökan om entledigande av företrädaren kan göras av företrädaren själv, den förläggning där barnet har antecknats som invånare, ett sådant organ i barnets vistelsekommun som avses i 6 § 1 mom. socialvårdslagen, det ensamkommande barnet om det fyllt , barnets vårdnadshavare eller någon annan laglig före- trädare för barnet. gällde i att en god man utsågs för det ensam- kommande flyktingbarnet under asylprocessen. Sedan det ensam- kommande barnet beviljats uppehållstillstånd utsågs beroende på barnets ålder och livssituation en god man, förmyndare, vårdnadshava- re eller vårdnadshavare vid sidan om, se regeringens proposition 66/1998 avsnitt 2.2. Denna ordning ansågs emellertid inte till- fredsställande eftersom en god man som förordnats enligt den då gällande lagen om förmynderskap hade till huvudsaklig uppgift att förvalta en omyndigs förmögenhet. Den gode mannen kunde således inte uppträda som vårdnadshavare. Vårdnadsfrågan kunde inte heller lösas enligt de allmänna reglerna om vårdnad eftersom barnet vid ankomsten som regel inte kunde anses varaktigt bosatt i . Med hänsyn härtill drogs slutsatsen att den gode mannens befogenheter inte var tillräckliga för att kunna representera barnet och dess intressen, se a prop. I stället föreslogs att ensamkommande barn skulle representeras av en företrädare med befogenhet att utöva såväl förmyndarens som vårdnadshavarens uppgifter. Beträffande företrädarens uppgifter uttalas i detaljmotiveringen till regeln i 5 kap. 26 § lagen om invandrares integration samt mot- tagande av asylsökande att företrädaren skall föra det ensamkom- mande barnets talan i frågor som vanligen ankommer på barnets förmyndare och vårdnadshavare. Vad gäller vårdnaden framhålls att företrädarens befogenheter i tillämpliga delar bestäms av lagen angående vårdnad om barn och umgängesrätt 8.4.1983/361. Före- trädaren har som uppgift att bevaka barnets intressen hos myndig- heter och domstolar i allmänhet och se till att barnets bästa beaktas vid asylprövningen samt vid behandlingen av ansökan om asyl och uppehållstillstånd. Företrädaren skall härvid hålla kontakt med barnets rättsliga biträde. Det är vidare företrädarens uppgift att hjälpa barnet att hålla kontakt med sina släktingar i eller utomlands. Han skall, i mån av möjlighet, rådgöra om barnets framtid med barnets släktingar eller med representanter för den etniska grupp som barnet identifierar sig med. Vidare skall han hålla kontakt med olika myndigheter i frågor som rör barnet. I viktiga frågor skall han samråda med barnet och i övrigt skall han ge barnet det stöd det behöver. Beträffande tillsynen av en före- trädares åtgärder med barnets förmögenhet gäller i tillämpliga delar reglerna om förmyndarverksamhet. I detaljmotiveringen anges vidare att företrädaren inte är ekonomiskt ansvarig för att vårdnad och omsorg av barnet ordnas. Det ankommer i stället inledningsvis på flyktingförläggningen och därefter på berörd kommun att sörja för att barnet får daglig omvårdnad och fostran eller annan tillsyn. Vad gäller kvalifikationerna hos den som skall utses till före- trädare anges i detaljmotiveringen till 5 kap. 27 § att den föreslagne företrädaren skall vara myndig och ha gett sitt samtycke till att utföra uppdraget. Vidare skall han eller hon kunna utföra upp- draget klanderfritt och med barnets bästa för ögonen. Den som förordnas skall i tillräcklig grad ha kännedom om den minderåriges nationella, språkliga, religiösa och kulturella bakgrund. Adekvata bakgrundskunskaper är nämligen viktiga för att kunna bygga upp relationerna mellan den minderårige och företrädaren och för att skapa ett ömsesidigt förtroende mellan dem. Huvudregeln är att företrädaren inte får vara rättsligt biträde åt barnet. En person som arbetar vid en flyktingförläggning bör inte vara företrädare. Barnets eventuella släktingar i bör inte heller prioriteras som företrädare. Inget hindrar att en anställd vid en barnskyddsorganisation eller en socialsekreterare utses till före- trädare. Uppdraget bör emellertid även i dessa fall vara frivilligt. Beträffande förmynderskap stadgas i § 2 i vaergemålsloven att den som är vårdnadshavare (foraeldremyndighedsindehaver) för ett barn också är dess förmyndare (). Är båda föräldrarna vård- nadshavare utövar de således förmynderskapet gemensamt. Vid förfall för den ene föräldern blir den andre ensam förmyndare. Vid förfall för båda föräldrarna utses en särskild förmyndare. Vad gäller vårdnaden stadgas i § 4 i lov om foraeldremyndighed og samvaer att föräldrar som är gifta med varandra eller efter barnets födsel ingår äktenskap med varandra har gemensam vård- nad om sitt barn. Om föräldrarna bor åtskilda vid barnets födsel är modern ensam vårdnadshavare såvida makarna inte återupptar sammanlevnaden eller, under vissa förhållanden, avger en förklaring att de avser att gemensamt ha vårdnaden om barnet eller träffar avtal om gemensam vårdnad. Om föräldrarna till ett barn inte är gifta med varandra gäller enligt § 5 att modern har ensam vårdnad. Även ogifta föräldrar kan emellertid under vissa förhållanden avge en förklaring att de avser att utöva vårdnaden gemensamt eller träffa avtal om vårdnaden. Om den ene eller båda vårdnadshavarna är förhindrade att utöva vårdnaden om sitt barn kan enligt § 25 en tillfällig vårdnadshavare (midlertidig foraeldremyndighed) utses för barnet. Den interimistiske vårdnadshavarens uppdrag består så länge barnets ordinarie vårdnadshavare är förhindrade att utöva vårdnaden. I dansk internationell privat- och processrätt gäller domicilprinci- pen (jfr. hemvistprincipen), se avsnitt 4.1. Detta innebär att dansk lag blir tillämplig när den som är föremål för förmynderskap eller vårdnad har domicil i . I frågor om vem som , t.ex. vid en vårdnadstvist, skall ha vårdnaden om ett barn som befinner sig i gäller emellertid att dansk rätt alltid är tillämplig, se , International privat- og procesret, 1997, s. 425 f. Enligt Udlaendingestyrelsens statistik anlände 157 ensamkommande barn till . De ensamkommande barnen placeras vid ankomsten till vid något av de barncenter som drivs av Danska Röda Korset. Härvid utser Danska Röda Korset två kontaktpersoner som svarar för barnets omsorg. Kon- taktpersonerna träder emellertid inte formellt i barnets föräldrars ställe. Om barnet inte bor på förläggningen gör organisationen besök i det hem som barnet vistas i för att försäkra sig om att barnet har det bra. Genom Danska Röda Korset utses vidare en bisittare (bisidder) som sköter barnets kontakter med myndig- heterna och utgör ett stöd för barnet i asylprocessen. som inte heller är någon formell företrädare för barnet, skall vara närvarande vid förhör inför polisen och utlänningsmyndigheterna, varvid han eller hon skall se till att utredningen bedrivs så skonsamt som möjligt och att hänsyn tas till barnets bakgrund och kultur. Vidare har bisittaren till uppgift att förklara för barnet vad asyl- processen innebär och dess rättigheter i denna. Bisittaren fungerar också som en länk till personalen på barncentret och kan t.ex. lämna upplysningar om de särskilda behov som barnet har. Per- sonalen vid barncentret utarbetar en socialrapport i vilken uppgifter om barnets bakgrund och eventuella problem antecknas. För det fall barnet får uppehållstillstånd och anvisas plats i en kommun överförs uppgifterna till kommunen för att underlätta planeringen av eventuell hjälp från kommunens sida. Danska Röda Korset hjälper även till med att eftersöka anhöriga till ett ensamkommande barn om barnet så önskar. Frågor om asyl behandlas av Udlaendingestyrelsen vars avgöran- den kan överklagas till Flygtningenaevnet. Det finns ingen mot- svarighet till offentligt biträde i den inledande delen av den danska asylprocessen, men om en asylansökan avslås utses som huvudregel en advokat som biträder utlänningen vid handläggningen av över- klagandet i Flygtningenaevnet, se § 55 i udlaendingeloven. Alla ensamkommande barn kan ansöka om asyl i , men Udlaendingestyrelsen avgör på grundval av barnets ålder och mognad om barnets ansökan skall behandlas i den vanliga asyl- processen eller enligt en särskild praxis som innebär att barnet kan beviljas uppehållstillstånd enligt § 9 c utlaendingeloven där det stadgas att uppehållstillstånd kan beviljas utlänning av särskilda skäl. Normalt behandlas asylansökningar från barn som är eller äldre enligt den vanliga asylprocessen. Även ansökningar från barn i åldern kan i vissa fall behandlas i den ordinarie ordningen medan ansökningar från barn som regel behandlas enligt den särskilda praxisen. Om barnet beviljas uppe- hållstillstånd med stöd av § 9 c anses dess asylansökan ha förfallit. Det ensamkommande barnet kan emellertid göra en ny asylansökan även efter ett sådant beslut om uppehållstillstånd. Udlaendinge- styrelsens beslut hur ett ensamkommande barns asylansökan skall behandlas kan överklagas till . Om Udlaendingestyrelsen beviljar det ensamkommande barnet uppehållstillstånd anvisas plats i en viss kommun. Anvis- ningen av plats sker i samarbete med Danska Röda Korset som kan lämna upplysningar om barnets eventuella släktingar i och som har uppgifter om barnets särskilda behov. Beroende på barnets ålder och behov kan barnet inkvarteras hos släktingar, i egen lägenhet, i familjehem eller i särskilda grupphem. Sedan det ensamkommande barnet beviljats uppehållstillstånd på grund av asylskäl eller enligt § 9 c i udlaendingeloven och anvisats plats i en kommun övergår ansvaret för barnet till kommunen. Enligt dansk lagstiftning finns det härvid möjlighet att utse en tillfällig vårdnads- havare (midlertidig foraeldremyndighedsindehaver) för det ensam- kommande barnet, men det är sällsynt att så sker i praktiken. Förslag till ny lagstiftning I ett lagförslag , Forslag til Lov om aendring af udlaendingeloven og integrationsloven, föreslås att det i ud- laendingeloven införs en möjlighet att utse en representant för ensamkommande barn. Tanken är att alla asylsökande ensam- kommande barn skall få en representant möjligt efter ankomsten till . Representanten skall vara behörig att fatta alla de beslut som normalt ankommer på en vårdnadshavare. I det första skedet av barnets vistelse i är representantens viktigaste uppgift att ge råd och stöd till det ensamkommande barnet i samband med att ansökan om asyl upprättas och behand- las. Representanten skall härvid vara närvarande vid de förhör som utlänningsmyndigheterna håller med barnet. Om barnet får uppe- hållstillstånd enligt § 9 c i utlaendingeloven kan representanten hjälpa barnet med att vidhålla sin asylansökan. Vidare kan represen- tanten hjälpa barnet att anlita en advokat i utlänningsärendet. Härutöver skall representanten bistå barnet i dess personliga angelägenheter och vid behov fatta beslut i sådana frågor. Det kan t.ex. röra sig om frågor om skolgång, boende, hälso- och sjukvård samt ekonomiska frågor, se s. 12 f. i lagförslaget. Beträffande frågan vem som kan utses till representant framhålls i lagförslaget att representanten inte får ha någon koppling till de myndigheter som utreder eller beslutar i frågor rörande det ensamkommande barnets ansökan om asyl. Personer tillhörande Danska Röda Korset, t.ex. bisittaren, och andra ideella organisa- tioner kan vara representanter. Däremot bör inte någon anställd på det barncenter som det ensamkommande barnet vistas på vara representant för barnet. En släkting i kan vara represen- tant för det ensamkommande barnet under förutsättning att släktingen har tillräckliga kunskaper i det danska språket och om det danska samhället. Om det kan antas att släktingen kommer att motverka myndigheternas kontakter med barnet, motverka försök till att återförena barnet med dess föräldrar eller handla i strid med barnets egna önskemål och behov bör denne dock inte utses till representant. Det ställs inte några särskilda krav på utbildning eller erfarenhet hos representanten. Representanten får emellertid inte vara straffad eller på något annat sätt ha visat ett beteende som gör honom eller henne olämplig för uppgiften som företrädare. Tanken är att representanten skall få utbildning i sin roll som företrädare för det ensamkommande barnet. Denna utbildning skall ske med hjälp från bl.a. Danska Röda Korset, se lagförslaget s. 11 f. Tanken enligt lagförslaget är att Udlaendingestyrelsen skall an- mäla behov av representant till en av Integrationsministeren godkänd organisation, t.ex. Danska Röda Korset. Organisationen skall därefter föreslå en lämplig person som representant för det ensam- kommande barnet. Förslaget skickas till statsamtet (en självständig regional institution under Indenrigs- og ) på den plats där det ensamkommande barnet befinner sig, varefter statsamtet formellt utser personen till representant för barnet. Om någon annan person än den som föreslagits av en organisation anmäler till statsamtet att han eller hon också är villig att bli repre- sentant för ett ensamkommande barn skall statsamtet ge organisa- tionen möjlighet att komma med synpunkter, varefter statsamtet avgör vem som skall vara representant. Byte av representant beslutas också av statsamtet vars avgöranden skall kunna överklagas till (Civildirektoratet). Representantens uppdrag är tänkt att upphöra när det ensam- kommande barnet blir myndigt, om det återförenas med sina föräldrar, om barnets äkta make anländer till eller, under vissa förhållanden, om barnet ingår äktenskap i . Upp- draget som representant upphör vidare när det ensamkommande barnet får uppehållstillstånd i . Dock kvarstår uppdraget till dess att det har utsetts en tillfällig vårdnadshavare (midlertidig foraeldremyndighed) för barnet. Som nämnts ovan kan statsamtet entlediga representanten och utse en annan person till representant om det är bäst för barnet. Representanten kan också själv begära sitt entledigande. Enligt lagförslaget bör det alltid utses en tillfällig vårdnadshavare enligt § 25 i loven om foraeldremyndighed og samvaer när barnet har fått uppehållstillstånd. En sådan vårdnadshavare utses av stats- På samma sätt som när en representant skall utses är tanken att en organisation, t.ex. Danska Röda Korset, på anmodan av Udlaendingestyrelsen skall föreslå en lämplig tillfällig vårdnads- havare för det ensamkommande barnet. Inget hindrar härvid att representanten övergår till att bli tillfällig vårdnadshavare för barnet. Vad gäller organisationen med bisittare föreslås denna bestå. Om det inte skulle vara möjligt att vid barnets ankomst till utse en representant är det viktigt att bisittaren kan rycka in och bistå barnet vid t.ex. polisförhör. Även efter det att en representant utsetts kan bisittaren fungera som ett stöd för såväl barnet som representanten. Systemet med kontaktpersoner på barncentret föreslås också bestå. Dessa kontaktpersoner skall på samma sätt som ha hand om barnets dagliga omvårdnad. Beträffande ett ensamkommande barns möjlighet till juridiskt biträde föreslås att ensamkommande barn får tillgång till advokat i större utsträckning än , jfr ovan. Enligt lagför- slaget skall Udlaendingestyrelsen alltid utse en advokat för ett ensamkommande barn vars ansökan om asyl skall behandlas i den vanliga asylprocessen. En advokat skall också utses för ett ensam- kommande barn som beviljas uppehållstillstånd enligt § 9 c ut- laendingeloven och som väljer att vidhålla sin asylansökan. Det danska har antagit det ovan redovisade lagför- slaget och de nya reglerna om ensamkommande barn gäller från . kom enligt Utlendingsdirektoratets preliminära statistik drygt 800 ensamkommande barn till . Av dessa kom ungefär hälften från , och . Föräldrar som är gifta med varandra har enligt 5 kap. 34 § lov om barn og foreldre gemensamt vårdnaden (foreldreansvaret) om sitt barn. Vid separation eller äktenskapsskillnad kan föräldrarna avtala, om vårdnaden skall vara gemensam eller enskild. För tiden intill dess föräldrarna träffat ett sådant avtal eller domstol avgjort vård- nadsfrågan är vårdnaden gemensam. Om föräldrarna inte är gifta med varandra har modern enligt 5 kap. 35 § ensam vårdnad om barnet. Ogifta föräldrar kan emellertid träffa avtal om att vårdna- den skall tillkomma dem gemensamt eller fadern ensam. Den norska förmynderskapsrätten skiljer mellan tre typer av förmyndare (verger), nämligen verge, setteverge och hjelpeverge. Enligt 2 kap. 3 § första stycket lov om vergemål for umyndige är föräldrarna som regel förmyndare (verger) för sitt barn. Om barnet inte har någon verge kan enligt 2 kap. 3 § andra stycket och 2 kap. 6 § en verge förordnas för barnet. En setteverge motsvarar en god man enligt 11 kap. 2 § och utses enligt 2 kap. 15 § i de fall förmyndaren och den underårige har motstridiga intressen. En hjelpeverge enligt 2 kap. 16 § utses när barnets ordinarie förmyndare är förhindrade att utöva förmynderskapet, t.ex. då föräldrarna befinner sig i ett annat land eller om det är oklart om föräldrarna lever, jfr god man enligt 11 kap 1 § första stycket . I internationellt privaträttsligt hänseende tillämpar i likhet med domicilprincipen, dvs. tillämplig lag avgörs utifrån i vilket land den enskilde har sitt domicil. Utlendingsdirektoratet (UDI) har det övergripande ansvaret för flyktingmottagningen i . UDI driver inte några egna för- läggningar utan ingår i stället avtal med kommuner, humanitära organisationer, privata företag och privatpersoner som står för driften av flyktingförläggningarna. Vid vissa av dessa förläggningar finns gruppboende för ensamkommande barn. Det ensamkomman- de barnet skall så fort som möjligt efter ankomsten få en verge (om barnets föräldrar är döda) eller hjelpeverge (om barnets föräldrar lever eller om det är oklart om de lever) förordnad för sig, jfr ovan. Det ensamkommande barnet har också rätt till biträde av en advokat. Vad gäller vergens/hjelpevergens uppgifter anges i Hånd- bok for kommunene om arbeid med enslige minderårige asylsökere og flyktninger, Barne- og Familiedepartementet, 2000, s.33 ff, att vergen/hjelpevergen skall utöva den juridiska vårdnaden, dvs. vara vid polisförhör och underteckna förhörsprotokoll tillsammans med den underårige samt ta ställning till om ett eventuellt avslag på asylansökan skall överklagas. Vergen/hjelpevergen äger härvid upp- träda i domstol på barnets vägnar. Vidare skall vergen/hjelpevergen ansvara för den underåriges ekonomi. Vergen/hjelpevergen har som huvudregel inte ansvaret för det ensamkommande barnets dagliga omvårdnad, men om det inte finns någon som kan utöva vårdnaden om barnet följer av 5 kap. 39 § lov om vergemål for umyndige att det är vergen (eller hjelpevergen) som skall besluta i frågor om den underåriges underhåll, fostran och skolgång. Frågan om företrädare för ensamkommande barn utreds för när- varande i . Bl.a. eftersträvas klara riktlinjer för vergens/hjelpe- vergens behörighet och uppgifter. Antagligen kan mycket av problematiken med företrädare för ensamkommande barn lösas genom en översyn av 5 kap. 39 § lov om vergemål for umyndige. 6Migrationsverkets och förslag till ny ansvarsfördelning i mottagandet av ensamkommande barn och nytt företrädarinstitut 6.1Migrationsverkets och redovisning av regeringens uppdrag ansvarar för mottagandet av personer som söker asyl eller uppehållstillstånd av andra skäl fram till dess att beslut i asylfrågan eller frågan om uppehållstillstånd har meddelats. Ansvaret innefattar bl.a. att utge ekonomisk ersättning till de kommuner och landsting som är engagerade i de ensamkommande barnen under det att barnens ansökan om asyl behandlas. Sedan uppehållstill- stånd meddelats övergår detta ersättningsansvar till Integrations- verket som också ansvarar för uppföljningen av kommunernas introduktionsinsatser. Härtill kommer att kommunerna enligt social- tjänstlagen har det yttersta ansvaret för alla som vistas i kommunen. Regeringen har uppdragit åt och Socialstyrel- sen att i samråd med och samt i samverkan med , och andra berörda organisationer förbättra mottagandet av ensamkommande barn. Bakgrunden till uppdraget är att det finns oklarheter beträffande ansvaret för mottagandet av de ensam- kommande asylsökande barnen. Uppdraget innefattade bl.a. att förbättra samverkan mellan berörda parter för att de ensamkom- mande barnen skulle kunna ges samma skydd och stöd som svenska barn samt att utreda huruvida det finns oklarheter i lagstiftningen och vid behov föreslå författningsändringar. publicerade och sin redovisning av regeringsuppdraget, Förbättringar i mottagandet av barn från annat land som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare (s.k. ensamkommande barn). I redovisningen föreslås organisatoriska förändringar av ansvarsfördelningen i mot- tagandet av ensamkommande barn samt lagändringar varigenom införs ett nytt institut med företrädare för ensamkommande barn, med mer långtgående ansvar och befogenheter än dagens gode män. 6.2Samverkan mellan och kommunerna och anger i sin redovisning att det råder oklarhet om vem som har ansvaret i olika hänseenden för de ensamkommande asylsökande barnen. Enligt 2 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. skall Migrations- verket ha huvudansvaret för asylsökande. Det råder härvid osäker- het hos både och om hur långt ansvar sträcker sig. Reglerna i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. tar nämligen över delar av det ansvar som kommunen har för sina invånare enligt socialtjänst- lagen. Medan således har ansvaret för kost, logi och sysselsättning samt utredningen av barnens ansökan om asyl har socialnämnden ytterst ansvaret för alla barn som vistas i kom- munen och vidtar åtgärder om någon insats från socialnämndens sida bedöms nödvändig. Detta har fått till följd att både Migra- tionsverket och kommunen ibland har vidtagit åtgärder rörande ett ensamkommande barn. Omvänt har det ibland inträffat att ingendera parten har gjort något i tron att det har ankommit på den andre att agera i en viss fråga. Vidare är det oklart vilken kommun som är att betrakta som det ensamkommande barnets hemkommun, särskilt när barnet har flyttat från en av för- läggningar till någon släkting i en annan kommun. Detta har lett till diskussioner och tvistigheter mellan olika kommuner och har ibland resulterat i att ingen kommun har tagit ansvar för det ensam- kommande barnet. Det har vidare inträffat att socialnämnden inte har känt till att det vistas ett ensamkommande barn i kommunen eftersom någon anmälan härom inte gjorts till socialnämnden av . Vad gäller de ensamkommande barnens boende har Migrations- verket och betonat att det finns brister i den utredning som görs av det ensamkommande barnets behov.