sou · GRB390d2 · 2004-01-01 00:00:00 — sker det direkt från organisationerna till vårdproducenterna, men inte sällan nämns betydelsen av nya lagar som banar väg för möjligheter till mer hjälp. Ett exempel är Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Spegelbilden finns också, dvs. åsikter om bristande lyhördhet från sjukvårdsproducenterna. En representant för en lokal diabetesföreningen skrev att man för sällan låter dem som är berörda av tänkta innovativa processer lämna synpunkter på dessa innan genomförandet. inte låta bli att referera till teori om voice som berördes i kapitel 3. Många pekar på att sjukvården växer totalt sett, men andelen personal som direkt vårdar upplevs sjunka. Det framstår en bild av att människorna upplever att administrationen inom vården är för stor i förhållande till vad de upplever vara de konkret värde- skapande insatserna. En annan klagan gäller att vi stirrar oss blinda på maskiner för att citera en representant för en afasiförening. Vad som efterlyses är mer mänsklig omvårdnad, inklusive engagemang för anhöriga. De som finns i glesbyggd berättar om långa avstånd och neddragningar som gör det snart sagt hopplöst att få vård och hjälp. Bilden av välfärdssamhället lyser inte stark i dessa beskrivningar. Många är mycket medvetna om hur samhällsmotorn fungerar och för fram problemen bakom bristande resurser i vården. Det handlar också om tillväxtdiskussioner. Vi kan notera en viss skillnad mellan fokus hos dessa organisationer visavi fokus hos merparten av de FoU-enheter som berördes tidigare i kapitlet (och indirekt kanske också deras finansiärer och politiska styrorgan). I sistnämnda fallet var nästen ingen inriktad på samspelet mellan tillväxt och möjlighet till finansiering av vård och omsorg. Högskolor och universitet framställs som en driving motor för innovativa processer. Mer forskning är något många efterfrågar, men också krav på annan prioritering lyfts fram: Tyvärr kan vi konstatera att vårt handikapp inte har någon hög prioritet när forskningsmedel ska utdelas. (citat från en person vid Elöver- känsligas ). En representant för Hjärt- och lungsjukas förening skrev om högskolor och universitet att det är ju där innovatörer frodas. Sådana reflektioner är intressanta, eftersom det inte bara pekar på universiteten i rollen som forsknings- generatorer, utan också i rollen som producenter av kompetenta och innovativa människor. Bortsett från produktionen av innovatörer nämns också produktionen av kompetenspersoner för att bedriva vården. Brist på läkare, sjuksköterskor, logopeder och andra genomsyrar många brev. Många exempel på innovativa processer handlar om nya sätt för patienter att söka information om sjukdomar och behandlings- metoder. Det handlar inte bara om webbsidor och liknande. En del handlar om nya visuella informationsformer, t.ex. filmer som beskriver hur man kan leva med en sjukdom och hantera de olika problem som finns på bästa möjliga sätt. I flera fall uttrycks en bild av att patienternas problem förstås av den vårdande personalen, som de upplever en stelhet från beslutsfattarna inom kommuner och landsting (citat från en ordförande i en afasiförening). Politisk prestige och egenintresse (citat från en person vid skadade) är en faktor som flera anser hämmar innovativa processer. Ytterligare en person, från , Ungdomar och Vuxna, använde ordet revirtänkande medan en person från en handikapporganisation använde ordet prestigetänkande. En person vid DHR reflekterade: Det finns ingen helhetsbild, vilket kan vara negativt för patienten då det blir flera sjukresor, onödiga väntetider och kontakter med många olika personer. Detta är också kostsamt och tidskrävande för både patient och landsting. För det är ju vattentäta skott mellan olika områden . Utredningen kan konstatera att mycket mer än t.ex. läkemedelsutveckling borde vara föremål för en rejäl dos innovativa processer. Här bör dock sägas att många positiva exempel också lyfts fram. mot porfyrissjukdomar pekade på kunskapscentret Porfyricentrum som inrättades av 1994 och som varit av mycket stor betydelse. Personen var mycket medveten om att det var en stor ekonomisk satsning från . När det gäller skillnader mellan privata och offentliga vårdgivare finns en tveeggad bild. En person på skrev Med privata bolag kommer hela kommersen in i bilden och då får vi det amerikanska syndromet. Andra pekar på ökad service från privata vårdgivare. Sammantaget finns stora kunskaper och många reflektioner hos dem som representerar långtidssjuka eller handikappade. Vi är imponerade av den medvetenhet om hur saker och ting hänger ihop som kommer igen i många svar. De har en osedvanlig skicklighet att belysa kedjor av symptom-problem-grundproblem. Med tanke på vårt fokus på vård funderade vi över tänkbara stimulansfaktorer värda att belysa i studien. Vid sidan av patient- och handikapporganisationer var läkemedels- och medicinföretag en grupp som kändes viktig att beakta. Skälet är att företag av denna typ inte bara är ekonomiska entiteter. De är också bärare av innovativa problemlösningar och de verkar för att marknadsföra nya metoder, arbetssätt och verktyg som är av sådan art att de i slutänden skapar ökat värde för kommuner, , staten och medborgarna. Den slutsatsen kunde vi dra baserat på en tidigare studie om delar av utveckling från starten av Bryggerier 1889 till världens första DNA-projekt med syfte att utveckla ett läkemedel, som initierades av Kabi i samarbete med genom ett avtal 1978.13 I samtal med personer inom under våra förstudier framkom betydelsen av företag. Således drar ortopedin mycket nytta av de framsteg som görs av företag för att utveckla nya ortopediska detaljer och implantat. Totalt sände vi ut ett brev till 339 VD:ar i företag med nämnd inriktning. Urvalet gjordes med hjälp av PAR:s register. Vi bad företagen om ett exempel på innovativ process från , där deras företag haft en viktig roll. Utifrån deras eget exempel bad vi sedan om svar på åtta frågor, t.ex. vilken roll deras företag hade haft i den innovativa processen, vilken användare som var först att ta del av resultatet och vilka faktorer som har hämmat processen. Vi hade också två generella frågor: A. Vad anser du är det största hindret för framsteg inom sjuk- och hälsoområdet? Vad anser du att man skulle kunna göra för att stimulera önskvärda innovativa processer? Ett stort antal mycket intressanta svar inkom till utredningen och har beaktats i den övergripande analysen. Exempel på företag som svarade var , , , , , , , , och . Här ska en kortfattad diskussion ges genom att vi lyfter fram ett par exempel på fall som studien kastade ljus över. Först vill vi göra en allmän reflektion. Företagen uppskattade utredningens förfrågan mycket. Det verkade på breven som om de inte fått så många frågor av liknande typ innan. Vi tror att detta kan vara ett tecken på attityder i . Många vi talat med under utredningen och ger uttryck för ett synsätt att företag bara suger ut kunderna och jagar profit eller gör business på sjuka människor. Visst finns sannolikt sådana exempel bland alla världens läkemedelsföretag. Den bilden står emellertid i kontrast mot alla de personer som i 13 Se Frankelius, P. (1999). & – Erfarenheter från ett världsföretags utveckling. (Volym II av doktorsavhandlingen ). inkomna brev ger uttryck för att de brinner för att lösa ett vetenskapligt eller tekniskt problem till gagn både för företaget, betalaren/kunden och patienten. Den negativa bilden av läke- medelsföretag förefaller också vara något orättvis med tanke på de av framsteg inom vården som i hög grad är drivna av företag. Ett annat sätt att reflektera är att göra tankeexperimentet att som patient komma till ett sjukhus som inte använder sig av några metoder, tekniker, kunskaper eller läkemedel som framtagits av företag. Det skulle nog inte bli roligt att t.ex. behöva bli opererad på ett sådant sjukhus. , VD i företaget , berättade om en innovativ process som lett fram till produkten . Den löser ett problem i form av urininkontinens hos kvinnor, som kostar nästan i vård och omsorg. Framförallt hjälper den kvinnor till högre livskvalitet. Den patentskyddade produkten hjälper enligt företaget av alla berörda patienter och kan spara miljardbelopp i vårdkostnader. Hur uppkom då idén? Den kom från ett läkarteam . Patentsökning började och kliniska resultat kom 2002. Här ser man att innovativa processer växer fram i samspel mellan läkare och företag. Företagets roll är att gå från ide till godkänd behandling. När det gäller universitetens roll har de varit viktiga för att ge utbildning åt dem som drivit den innovativa processen. Vem tog då till sig framsteget allra först? Ett problem som hämmat processen är att är organiserat på ett sätt att varje del tenderar att optimera sin ekonomi, medan ingen lika lätt ser helheten, eller med ord från vår respondent: Från patienten tar man gärna emot vuxenblöjor, men sannolikt är man mer intresserad av en lösning av problemet snarare än symtomet. Företaget berättade att de arbetar för att föra in en ny testmetod i sjukvården som bygger på att via utandningsluften detektera förekomst av magsårsbakterien Helicobacter Pyroli. I denna strävan samarbetar företaget med läkare som också förespråkar metoden, då speciellt läkare inom området gastroenterologi. Vad är då värdet för medborgarna/ patienterna? Jo, de slipper den mer plågsamma undersökningen gastroskopi där tjocka slangar förs in genom tarmkanalen. Något som hämmat processen är långa tider för ärendehantering hos läkemedelsmyndigheterna. Det som stimulerat den innovativa processen är framförallt de goda resultaten från de hårda tester som alltid föregår godkännande inom vården. En annan hämmande faktor är de neddragningar som skett inom vården. Dessa gör att inte sällan billigare metoder framför de dyrare som för patienten är bättre. Allmänt visar studien att innovativa processer inom sjukvårdsområdet inte sällan startar nära den praktiserande vården. Problemet är att läkarna eller sjukvårdspersonalen inte själva har tid, resurser och kunskaper för att omvandla problemidentifi- eringen till en fungerande, godkänd och kostnadseffektiv lösning. Det är i regel där företagen kommer in i bilden. Ett problem infinner sig när t.ex. en läkare själv vill utveckla en idé i ett eget företag. Då definieras det som bisyssla och läkaren gynnas inte av något system. Det gör att processerna kan sluta med att läkaren tappar lusten att driva sin vision och väljer att i stället sälja konceptet, patenten eller idén till någon. Problemet är att detta någon oftare är ett utländskt företag än ett svenskt. Trots dessa problem finns många företag som drivs av personer verksamma som forskare eller läkare inom sjukvården/. Inte sällan handlar det om forskare vid t.ex. . Vi ser också att när nya metoder, tekniker eller produkter väl omsätts i praktiken genererar de nya frågor och nya idéer som i sin tur blir frön till nya innovativa processer. Sjukvården, företagen och företagens ägare bildar sålunda ett dynamiskt system som driver fram en utveckling av vårdens kvalitet och ekonomiska effektivitet. Ett centralt problem är finansieringen av utvecklings- fasen av företagens projekt. I regel handlar det om avancerade projekt som kostar mycket att driva som kapitalister (i bemärkelsen finansiärer) gärna väljer projekt med ganska snabb avkastning. I finns heller inte så många fria kapitalister, dvs. personer med mycket pengar som skulle kunna tänka sig att investera i innovativa projekt. Det var, som framgick av kapitel 5, svårt att i registren hitta namn och adresser till vanliga medarbetare inom kommuner och landsting. De flesta befattningar som gick att nå var chefer. Ett sätt att i någon mån kringgå det problemet var att kontakta repre- sentanter för vanliga medarbetare, och delar av fackförbunden har en sådan roll. Fack- och intresseorganisationer är intressanta, bl.a. eftersom de har unik överblick över vad som händer inom olika specialområden eller yrkeskategorier. Ett medvetet val var att inte bara ta huvudkontoren. Vi eftersträvade att också kontakta lokala kontor inom ramen för identifierade organisationer. Tanken bakom detta var att få kontakt med personer som kan antas vara mer nära den operativa verkligheten. Detta ska inte feltolkas: Vi var lika intresserade av organisationernas centrala kontor och befattnings- havare, eftersom det där finns stor erfarenhet och överblick. Urvalet gjordes med hjälp av PAR och de flesta av organisationerna som nåddes av vårt brev framgår av bilaga 3. Totalt kontaktades 298 personer. Till dessa ställdes fyra frågor, efter att i brevet med några exempel beskrivit vad vi avsåg med innovativ process. Den första frågan löd. Har du något exempel på innovativt framsteg, nydanande satsning eller viktig förnyelse som gjorts inom de områden er organisation har i fokus? Sammantaget var vi positivt förvånade över det stora engage- mang som fanns för ämnet innovativa processer. Många gav intressanta exempel – och de som inte gjorde det skrev i flera fall att de verkligen uppskattade att få frågan ställd. Det fick dem, enligt egen utsago, att tänka till och reflektera. En ombudsman inledde sitt brev så här: kommer det intressanta brev och sådana man inte riktigt väntat sig. Så var det med det brev som Ni skickade. Både tema och frågor var sådana som inte dagligdags kommer till oss och det krävde lite tankemöda. Detta blev vi förstås glada för, och vi tolkar det som att intresset är stort för ämnet innovativa processer. Här följer några axplock från vad som framkom, samt en generell kommentar. hade utvecklat ett koncept kallat VIPS. Det var en modell baserad på en doktorsavhandling av M. . Konceptet handlar om ett sätt att utforma patientjournaler på ett sätt att man säkerställer att patienten får säker och kontinuerlig omvårdnad också baserad på den allra senaste kunskapen om behandlingslösningar. Flera av TCO:s lokalkontor hänvisade med stolthet till central- organisationens bolag , som bl.a. utvecklat testkriterier för bildskärmar. Detta är egentligen värt en egen rapport, men här kan konstateras att fackorganisationens innovativa processer givit avtryck över hela världen. Förbundet presenterade ett impo- nerande material kring en innovativ process med syfte att förändra och förnya den egna verksamheten. Centralt i detta arbete var en noggrann omvärldsanalys som gav underlag till idéer om förändringar av utbildningsinriktningar inom grund- och fortbild- ningsverksamhet. Den strategiska diskussionen i de böcker och skrifter som tillsändes utredningen ingav ett mycket professionellt intryck. Det framkom med all tydlighet att personal och medarbetare ofta är myllan till innovativa idéer och projekt. Ord som eldsjälar framträder som ett mönster. Flera svar pekade på skrivna och oskrivna regler som hämmade det personliga engagemanget hos enskilda medarbetare. Man efterlyste också mer mod från chefer och ledare i många svar. Ett annat mönster är att det ofta finns samarbete mellan personal och företag utanför den organisation personalen tillhör. Ett exempel på det var projektet som utvecklats i samverkan mellan LO-medlemmar inom i Norrlands- kommuner och företaget . När medarbetare driver en idé vidare till projekt hamnar man förr eller senare i en situation då man funderar på företagsbildning. Problemet som många pekar på är brist på riskapital. Vi har utifrån materialet inte möjlighet att urskilja vad som är reell brist på risiskkapital och vad som härrör förmågan att identifiera och engagera riskkapitalrepresentanter. Flera fackförbund, t.ex. , skrev att de koncentrerat sina insatser till den privata sektorn, dvs. de hade inget att meddela gällande kommuner och landsting. Många lokala fackförbund pekade på konkreta företag där arbetsgivaren eller arbetstagarna drivit innovativa processer. Samverkan mellan de båda grupperna var en ledstjärna i flera av svaren. Utbildning är ett tema som återkommer. Många pekar på innovativa utbildningssatsningar där facket varit en drivande aktör och där samverkan skett med en rad olika aktörer. I hade t.ex. LO-facken i samverkan med gymnasieskolan och företag som ytterst syftade till att höja statusen på yrkesutbildningar. I detta låg att företagen ställde upp med handledare och garanterat sommar- jobb för dem som satsade på en viss utbildning. Vi associerade till lärlingssystem när vi läste flera av dessa svar. Många personer svarade öppenhjärtligt att det fanns en rad mentala problem i såväl deras fack- eller intresseorganisation som deras medlemmars verksamhetssfär. En utredningschef inom ett förbund inom byggsektorn (som ju är viktig för både kommuner och landsting) skrev: Ett generellt problem för byggbranschen är bristen på innovationer och den därav följande långsamma produktivitetsutvecklingen. Möjligen håller något nytt på att hända i och med att prefabriceringen inom flerfamiljshus håller på att starta. Samma person skrev om problemen bakom bristen på innovationer: För stor trygghet för företagen antingen den är ett resultat av karteller eller inte. Och han tillade: Motståndet mot förändring är oändligt. Utredningen är medveten om att det finns stor skillnad mellan företag i byggbranschen. De seriösa aktörerna lider sannolikt mycket av att andra, enligt bl.a. denna källa, kan vara mindre seriösa. En ombudsman skrev: Att tänka nytt möts med skepsis och oförstående, det skall vara som . Gamla värderingar ska värnas. Hon hade också idéer om hur sakernas tillstånd kan förändras: Organisationer och samhällen består av människor som danats i den kultur som råder i skolor, på arbetsplatser och i familjen. För att stimulera till innovativa processer måste miljöer skapas där människor tillåts/uppmuntras att vara innovativa och ifråga- sättande. I den organisation jag är verksam i träffar jag oftast på det motsatta. Somliga hävdar att kollektiva lösningar inte kan vara innovativa, den uppfattningen delar inte jag utan det kommer som sagt an på om människan är innovativ, orädd och om miljön är tillåtande. Utredningen tackar för sådana välformulerade reflek- tioner, och vi fick en stor mängd med liknande innebörd från olika sektorer i samhället. Utifrån den sammanlagda bilden av allt material vi tagit del av kan vi inte annat än att instämma i denna reflektion. En inte så liten andel av svaren pekade på projektet kommuner, landsting och regioner som skapats i samverkan mellan bl.a. , , Trygghets- fonden och . Många med nationell överblick pekade på att det fanns en stor konkurrens mellan landets regioner om statliga medel. I flera fall leder sådant till suboptimering och i nationellt perspektiv destruktiva krafter. Mot det ska ställas de positiva krafter som genereras i spåren av utlysning av utvecklingsmedel. Ett problem som framkom var att flera pekade på bristande incitament hos högskolor och universitet – men också hos företag – att engagera sig i samhällsprojekt. Ytterligare en aspekt som framkom var att man uttryckte brist på överblick över vilka innovativa projekt som pågår eller har avslutats inom deras respektive sektor. En ordförande skrev: Våra medlemmar arbetar inom alla skolformer, från förskola till högskola. [] En så bra överblick måste jag nog tillstå att jag inte har. Det sker givetvis en massa innovationer i skolornas arbetsvardag, dessa har jag dessvärre inte någon större inblick i. Förutom att sådana citat speglar en upplevd situation visar de också på en stor medvetenhet hos personer inom fack- och intresse- organisationer om att brist på t.ex. överblick är ett problem. Vår tes var att fackböcker är en viktig stimulator till innovativa processer. Skälet är att de är bärare av idéer, kunskaper och inspiration som kan leda till att kommuner, landstingsverksam- heter, företag och andra initierar förnyelse eller får hjälp med att driva redan initierade förnyelseprojekt. Fackboksstudiens syfte var att lyfta fram några konkreta exempel på hur fackböcker (och författarna bakom dem) leder till initiering eller stimulans av innovativa processer. Indirekt var syftet också att komplettera studien om FoU-enheter genom att vi via fackböckerna också fick med en rad forskare inom högskolevärlden. Lika viktigt var emellertid att fånga in kunskaper av typen praktik och erfarenhet. Vi identifierade författare genom studier av bokkataloger från bl.a. Ca 540 författare nåddes av utredningens brev. Det handlade alltså om ett litet och subjektivt urval av alla fackböcker och författare. Varje författare fick tio frågor, t.ex. vilket ämne boken tillhörde, på vilken kunskapsgrund den var skriven samt vilken spridning den fått inom , landstingskommunal, statlig och privat sektor (samt inom högskolevärlden).Vi frågade också om bokens bärande idé och om konkreta exempel på hur innehållet använts av personer och verksamheter. När det gäller ämnen som utnyttjas kan vi inte från denna studie dra några generella slutsatser, beroende på att urvalet av författare var subjektivt. Ledarskap, juridik, administration, psykologi och företagsekonomi var exempel på ämnen. När det gäller grunden för kunskaperna och idéerna i böckerna var det påfallande många som angav både t.ex. forskning och praktiskt erfarenhet. Spridningen till olika sektorer varierade. Vissa hade större spridning bland företag medan andra hade spridningen inom sjukvårdssektorn, kommunala verksamheter eller statlig förvaltning. fanns många exempel på läroböcker som används i t.ex. gymnasieskolan. Vilka idéer och kunskaper var då viktigast i böckerna enligt författarna? Här fanns en mångfald. En del handlade om presentation av nya koncept. Andra belyste hur och var olika koncept som t.ex. balanced scorecard fungerar respektive inte fungerar. Vidare fanns många metodböcker, t.ex. , forska och rapportera av och . Även om det flesta böcker hade temat how-to- do-it var många reflekterande, diskutterande och filosofiskt betraktande. Författarna fanns också inom en rad olika sektorer och yrken. Inte minst var många läkare, psykiaters och liknande inom vården. Bland alla de böcker som beskrevs fanns professor – When The Map Changes The Landscape (utgiven på Sons, Chichester, 2001). Den har också givits ut på svenska under titeln förändrar affärslandskapet (Liber 2001) samt till italienska och finska. Ämnesklassificeringen av boken är lite problematisk, eftersom den är gränsöverskridande. Kanske passar etiketten innovations- skapande. Denna bok har trots sitt avancerade innehåll fått relativt stor spridning. Under en ceremoni i , i närvaro av bl. a. sju Nobelpristagare i ekonomi, fick som förste person ta emot ett pris som sponsras av bl. a. Italia och som är avsett att kompensera för det faktum att det inte finns något i management. Vilka sektorer tar då till sig denna bok? Den läses en hel del inom sjukvårdssektorn i , och lite också i och . Författaren trodde inte att boken fått spridning bland kommuner, men däremot mycket inom universitetsvärlden och i viss mån inom statlig förvaltning. En stor svensk region har utnyttjat tankarna praktiskt i ett visionsprojekt om vården. En mycket stor amerikansk företagsgrupp arbetar med metoden också inom vården. En italiensk trade fair, ett Stockholmsföretag inom upplevelseindustrin, en statlig svensk organisation inom försäkringsområdet för välfärdstjänster, ett försäkringsbolag, är andra exempel på organisationer som just nu arbetar med idéerna i sin utvecklingsplanering. Vad är då kärnan i boken? Boken beskriver dels hur traditionella producerande organisationer alltmera ersätts av organisationer som organiserar värdeskapande (Prime Movers) som arketyp; dels en metodologi för starkare analyser och synteser av branschutveckling och företagsutveckling och därmed innovativa strategier och kunder- bjudanden genom kollektiva och individuella lär- och utvecklings- processer. Den identifierar också fem klasser av kompetens som är nödvändiga för tre nivåer av innovation: kontinuerlig förbättring, rambrytande förändring, samt kontinuerlig förmåga till purposeful emergence.