sou · GRB3130d4 · 2004-01-01 00:00:00 — Studiesociala utredningen har genomfört en enkät till landets alla försäkringskassor för att få information om vissa socialförsäk- ringsfrågor för studerande. Svar har inkommit från samtliga 21 för- säkringskassor. 1.När det gäller sjukförsäkringen kan konstateras att det från olika håll har påpekats problem exempelvis när det gäller studerandes möjligheter att uppbära sjukpenning eller att vara sjukskriven på deltid. Upplever att det finns några problem vid handläggning av sjukpenningärenden för studerande? I stort sett samtliga försäkringskassor tar upp problem som rör att det inte är möjligt att vara sjukskriven på deltid och stu- dera på deltid. Detta blir ett särskilt problem i rehabiliteringsären- den när den försäkrade kan klara av att studera på deltid, men där reglerna inte medger en sådan lösning. Många av försäkringskassorna uppmärksammar också att regel- verket skiljer mellan studerande som uppbär studiestöd och stude- rande som finansierar sina studier på annat sätt. Man ifrågasätter om denna skillnad är sakligt motiverad och anser att reglerna miss- gynnar dem som studerar utan studiestöd. Det borde räcka med ett krav på att den studerande studerar på en utbildning som berättigar till studiestöd. Detta kan bli särskilt problematiskt för personer som t.ex. studerar på avgångsvederlag som kan missgynnas för att de studerar jämfört med om de varit arbetssökande. Ett annat problem uppstår om en vilande SGI sänks eller helt upphör av detta skäl och den försäkrade sedan blir gravid. Föräldrapenningen utbetalas då enligt grundbeloppet. Några försäkringskassor tar upp gränsdragningsproblem när det gäller att bedöma rätten till sjukpenning då den studerande insjuk- nar i samband med sommarlov eller annan längre sammanhängande studieledighet. Det kan vara svårt att avgöra om och i vilken omfattning den studerande skulle ha arbetat om han eller hon inte blivit sjuk. 2.Också när det gäller reglerna för föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning upplevs dessa ibland som svåra att tillämpa för studerande. Upplever att det finns några problem vid handläggningen av föräldrapenningärenden för stu- derande? Många försäkringskassor tar upp skilda informationsproblem. Regelverket är komplicerat och det är mycket information att hålla reda på. För många studerande är det i samband med frågor om föräldrapenningen som man har den första kontakten med försäk- ringskassan. Svårigheter kan också uppstå kring hanteringen av reglerna om SGI. Dessa oklarheter gäller bl.a. vad som händer med studietids- SGI när studierna upphör. 3.Om sjuk- eller aktivitetsersättning beviljas skall en antagande- inkomst beräknas som kvarstår till dess ålderspension kan beviljas. I de fall en studerande insjuknar och därefter beviljas sjuk- eller aktivitetsersättning blir antagan- deinkomsten mycket låg. Förslag har därför framförts till utred- ningen att antagandeinkomsten skall beräknas med hänsyns- tagande till den utbildning den studerande har planerat. Upplever att det finns några problem vid beräkning av antagandeinkomsten när det gäller studerande? Ingen av försäkringskassorna uppger att de har stött på några sär- skilda tillämpningsproblem i detta avseende. Flertalet försäkrings- kassor uppger också att de finner nuvarande regelverk lämpligt. Ett par försäkringskassor påpekar att det skulle vara svårt att i stället för antagandeinkomsten göra en bedömning av framtida arbets- inkomster. En sådan bedömning skulle bli osäker, variera mellan olika handläggare och vara omöjlig att fastställa för många yrkes- Man påpekar också att reglerna om antagandeinkomst gäller för alla försäkrade och att det saknas anledning att skapa sär- skilda regler för den som har bedrivit studier. 4.Det nya pensionssystemet innebär bl.a. att pensionsrätt för studier kan beräknas i vissa fall. Upplever att det finns några problem vid beräkningen av pensionsrätt för studier? Försäkringskassorna har inte upplevt några särskilda tillämpnings- problem när det gäller beräkning av pensionsrätt för studier. Ett par kassor uppger dock att enskilda studerande anser att den befintliga gränsen för rätt till studieår (1995) är orättvist för dem som har påbörjat studierna före detta år. 5.Av de olika handikappförmånerna har framför allt reglerna för vårdbidraget ansetts missgynna studerande vid beräkningen av studiemedelssystemets fribelopp (framför allt i de fall vårdbidraget har beviljats retroaktivt och en större engångssumma betalats ut). Upplever att det finns några problem vid bedömningen av olika handikappförmåner till studerande? Knappt hälften av försäkringskassorna uppger att de inte har upp- levt några särskilda problem när det gäller tillämpningen av reglerna för olika handikappförmåner. En del försäkringskassor kommente- rar särskilt de problem som kan uppstå vid retroaktivutbetalningar, men menar att reglerna är lika oavsett om föräldrarna studerar eller inte. Problemet ligger därför, menar dessa kassor, i sättet att beräkna studiemedel. Ett par andra problem, när det gäller möjligheten för personer med funktionshinder att studera, tas upp av kassorna. Personer med sjukdomar och funktionshinder kan behöva längre studietid än andra, och klarar därför inte alltid den studietakt som krävs för stu- diemedel. 6.Studerande kan under vissa förutsättningar också vara berättigade till bostadsbidrag. Det har framförts till utredningen att inkomst- prövningsreglerna för bostadsbidraget missgynnar studerande. Upplever att det finns några problem vid bedömningen av reglerna för bostadsbidrag och studerande? Flertalet av försäkringskassorna tar upp situationen för studerande som endast studerar en termin under ett kalenderår. Om en stude- rande avslutar sina studier och sedan får ett arbete, och därför avsäger sig bostadsbidraget, uppstår ändå en återbetalningssituation då bostadsbidraget bedöms efter kalenderår. Dessa problem finns även för andra grupper med oregelbundna inkomster. En annan vanlig kommentar är att den studerande ofta har svårt att uppskatta inkomsten , då feriearbetet är osäkert. En del studerande anger en högre inkomst för att vara säker på att inte bli återbetalningsskyldiga och det finns exempel på att han eller hon då kommer över gränsen för att bostadsbidrag kan beviljas. Några försäkringskassor anser att det kan upplevas som orättvist att studiebidrag, som inte beskattas, ända skall tas upp som inkomst vid beräkning av bostadsbidrag. Några försäkringskassor anser att bostadsbidrag skall kunna beviljas även till dem som fyllt . Försäkringskassorna uppmärksammar också att regelverket är olika beroende på om den studerande bor med en kamrat jämfört med om han eller hon är sammanboende. Det är oftast svårt för kassan att avgöra dessa familjeförhållanden. Studiesociala utredningen har genomfört en enkät till landets samt- liga kommuner för att få information om dels hur vanligt det är att kommunerna betalar ut försörjningsstöd (härefter: socialbidrag) till studerande, dels vilka problem kommunerna upplever när det gäller socialbidrag och studerande. Sammanlagt har 277 av landets 290 kommuner besvarat enkäten, vilket innebär en svarsfrekvens på . Av dessa uppger 246 stycken () att de beviljat socialbidrag till stu- derande . Studerande som beviljats socialbidrag Åttiosex kommuner kan inte ange antalet studerande som beviljats socialbidrag eller beloppets storlek. Spännvidden är stor bland de kommuner som kunnat lämna sådana uppgifter. De genomsnittliga belopp som har betalats ut till studerandehushåll uppgår till 15 000–per hushåll. Det är framför allt studerande med barn som är i behov av social- bidrag. I ungefär hälften av kommunerna har mer än hälften av de studerande som beviljats socialbidrag barn. I tio kommuner har nästan varje studerandehushåll som beviljats socialbidrag barn. I vilken situation har socialbidrag beviljats? Kompletterande socialbidrag under terminerna är vanligare än stöd under studieledigheten . Endast i 31 kommuner får mer än hälften socialbidrag beviljade . Av kommunernas svar framgår också att i 14 kommuner avser det beviljade socialbidraget inte sommarmånaderna utan enbart komp- letterande socialbidrag under termin. Vilka studerande har fått socialbidrag? Av materialet framgår att det framför allt är studerande i vuxen- utbildning som får socialbidrag. Andelen högskolestuderande är betydligt lägre. Inga särskilda normer för studerande Det finns ingen kommun som beloppsmässigt tillämpar andra normer för socialbidrag till studerande jämfört med övriga perso- ner som får socialbidrag. Några enstaka kommuner har däremot upplyst att studerande i vissa fall kan beviljas extra stöd för inköp av kurslitteratur. Särskilda föreskrifter för socialbidrag till studerande Det är vanligt att kommunerna utarbetar egna riktlinjer för pröv- ning av rätt till socialbidrag för bl.a. studerande. Ungefär hälften av kommunerna har uppgett att det finns sådana riktlinjer som komplement till gällande lag och allmänna råd. I de flesta fall framgår av riktlinjerna att en studerande, för att få social- bidrag under sommarferier, skall stå till arbetsmarknadens förfo- gande och före lovet ha försökt få jobb. Flera kommuner påpekar att Centrala hand- läggningstider är långa, vilket medför att de studerande kan ha svårt att klara av sin ekonomi. Det innebär att kommunerna tvingas bevilja socialbidrag i förskott med återbetalningsskyldighet på kommande studiemedel. Studiesociala utredningen har genomfört en enkät till samtliga 38 arbetslöshetskassor. Syftet har varit att ta del av arbetslöshets- kassornas erfarenhet av gällande regelverk och de problem som kan finnas vid handläggning av ärenden som avser studerande. Enkäten har besvarats av 35 kassor. Av dessa har 7 arbetslöshets- kassor meddelat att de inte upplever några tillämpningsproblem när det gäller arbetslöshetsförsäkringen och studerande. 1.Enligt 16 § lagen om arbetslöshetsförsäkring () kan betraktas som överhoppningsbar vid bedömandet om arbetsvill- koret är uppfyllt. För studerande gäller bl.a. att studierna skall anses vara avslutade. Har arbetslöshetskassan upplevt att gällande bestämmelser innebär några särskilda problem i fråga om stude- randes rätt till arbetslöshetsersättning? Synpunkterna från kassorna handlar i dessa delar främst om de problem som uppkommer vid bedömning om huruvida studier är avslutade eller inte. Om den studerande planerar att fortsätta stu- dierna kan arbetslöshetsersättning endast lämnas under ferieuppe- håll och då enbart om sökande erhållit ersättning inom tolv måna- der. Är studierna däremot avslutade och den enskilde står till arbetsmarknadens förfogande kan arbetslöshetsersättning beviljas direkt efter studiernas avslutande utan tillämpning av reglerna för studerande. Många högskoleutbildningar är kursbaserade; den studerande plockar själv samman sin utbildning av fristående kur- ser. Det innebär problem när arbetslöshetskassan skall bedöma om studierna är avslutade eller inte. Liknande problem uppstår när en vuxenstuderande avslutar sina gymnasiestudier men har för avsikt att fortsätta studera på högskolan. Reglerna upplevs också som orättvisa av de sökande. Vid fastställande av om arbetsvillkoret är uppfyllt kan heltids- utbildning som avslutats efter att den sökande fyllt eller före- gåtts av sammanhängande heltidsarbete hop- pas över. Denna regel upplevs som orättvis och svår att förklara för sökande. Sökande som fyllt innan de avslutat sin utbildning behöver inte särskilt styrka sin koppling till arbetsmarknaden medan de som avslutat sin utbildning måste göra det. Kravet på fem månaders heltidsarbete missgynnar dem som arbetat deltid eller . Detta drabbar särskilt kvinnor som oftare har deltidsanställningar. Ett annat problem som lyfts fram är att studierna, för att studie- tiden skall vara överhoppningsbar, måste ha bedrivits på heltid. Denna regel missgynnar inte minst småbarnsföräldrar. 2.Det s.k. studerandevillkoret regleras i 18 § . Har arbetslös- hetskassan upplevt några särskilda problem när det gäller att bedöma studerandevillkoret och därtill anslutande praxis? Ett problem som påtalats är att utbildningen måste vara fullföljd för att studerandevillkoret skall anses uppfyllt. Det innebär att t.ex. en studerande som fullföljt en 40 poängsutbildning uppfyller vill- koret till skillnad från en studerande som avbrutit en längre utbild- ning efter fyra terminer. Dessa regler kan upplevas som orättvisa. Det kan också ge problem med kvalifikationstiden på 90 kalender- dagar som skall uppfyllas inom en ramtid av 10 månader efter full- följd utbildning. Denna tid kan inte förlängas med studier. Med den nu rådande situationen på arbetsmarknaden väljer många, som inte får anställning efter avslutad utbildning, att fortsätta studera och är därmed inte ersättningsberättigade enligt studerandevillko- ret om inte även de senare studierna är fullföljda. Flera arbetslöshetskassor anser att reglerna om studerandevillko- ret är krångliga, tidskrävande och svåra att tillämpa. 3.Som regel lämnas inget studiesocialt stöd under ferieuppehåll, men enligt föreskrift till 9 § kan arbetslöshetsersättning lämnas under ferier som överstiger till en person som uppfyller villkoren i övrigt. Har denna bestämmelse vållat några problem för arbetslöshetskassan? Många kassor upplever dessa bestämmelser som svåra att tillämpa. Det är inte helt självklart vad som menas med ferier. Sommaruppe- hållet räknas som ersättningsberättigad tid men inte ett studie- avbrott under terminen. Ett annat problem är att om den stude- rande beviljats arbetslöshetsersättningen under ferieuppehåll kan han eller hon inte studera, vilket innebär att den studerande inte kan läsa in tidigare underkända tentamina. Enligt kassorna upplever många sökande det som orättvist att endast en period som överstiger räknas som ferier. Studerande menar att de är arbetssökande även om ferie- perioden endast är t.ex. . Särskilt kan detta missgynna stu- derande som går en arbetsmarknadsutbildning då perioden mellan arbetsmarknadsutbildningen och terminsstarten är kortare än och det därmed inte är möjligt att få ersättning . En person som övergår från arbetsmarknads- utbildning till studiestödsberättigad utbildning kan inte heller beviljas ersättning under julferierna medan den som uppbär studiemedel båda terminerna får studiestöd även under jul- uppehållet. Kassorna menar att det är mycket arbete med hanteringen av dessa ärenden. De upplever att många inte söker ersättning av eko- nomiska skäl utan för att hålla ersättningsperioden levande. Av den anledningen ser vissa sökanden också till att få några dagars arbetslöshet under ferieuppehållet. Enligt kassorna ser många sökande det som orättvist att en studerande som går arbetslös en sommar kan hålla ersättningsperioden levande medan en studerande som arbetar den första sommaren inte kan få ersättning förrän studierna är avslutade. Kassorna påtalar också att kraven på studerande som har studieuppehåll under ferierna ibland är lägre än för övriga arbetssökande. Som exempel nämns att en studerande som anvisas ett lämpligt arbete som varar än ferieuppehållet kan avböja erbjudandet och i ställer beviljas arbets- löshetsersättning. Grundproblemet är att studerande egentligen inte är i en omställningssituation och att arbetslöshetsförsäkringen därmed inte är konstruerad för att hantera studerandes situation. En del arbetslöshetskassor efterfrågar en reformering av studiemedels- systemet så att studiemedel beviljas under årets alla månader. Då skulle, enligt dessa kassor, många av problemen för ferielediga stu- derande avhjälpas. 4.Ersättning i samband med utbildning kan enligt 10 § lämnas i vissa fall. Det finns dock gränsdragningsproblem när det gäller att finansiera studierna med statligt studiestöd eller arbetslöshets- ersättning. Exempel på sådana gränsdragningsproblem kan vara frågan om en utbildning skall anses vara en orienteringskurs och frågan om studiernas omfattning vid deltidsstudier. Vilka problem har arbetslöshetskassan upplevt när det gäller arbetslöshetsersätt- ning under utbildning? Många arbetslöshetskassor uppger att det finns definitionsproblem. Det är t.ex. oklart vad som menas med deltidsstudier och hur mycket man måste läsa. Det kan också vara svårt att avgöra om den sökande i första hand är arbetssökande eller studerande. En arbetslöshetskassa menar att studier kan bedrivas på av heltidsstudier för att kassan skall kunna bevilja ersättning, medan andra arbetslöshetskassor har satt gränsen vid 75–. Arbetslöshetsersättning kan lämnas till sökande som fortsätter redan påbörjade studier på deltid med studiestöd och som före arbetslöshetens inträde varaktigt bedrev studier vid sidan av del- tidsarbetet. I enkätsvaren har framkommit synpunkter på att det är orättvist att det i dessa fall ställs krav på att studierna skall finansie- ras med hjälp av studiestöd. Det upplevs som orättvist att deltids- studier måste bedrivas med studiestöd för att berättiga till ersätt- ning. Arbetslöshetskassorna har också inkommit med synpunkter på en del problem som inte direkt har efterfrågats i enkäten. Dessa syn- punkter redovisas nedan. Utbildning utomlands jämställs vid bedömning av arbetslöshets- ersättning med utbildning i om den studerande varit berät- tigad till svenskt statligt studiestöd. Att man kopplat kravet för ersättningen till studiestödet får till konsekvens att den som bedri- ver postdoktorala studier med stipendier eller av andra orsaker inte beviljas studiestöd inte kan jämställa sin utbildning utomlands med utbildning i . Detta har betydelse för bl.a. reglerna om över- hoppningsbar tid och för bedömning av om studerandevillkoret är uppfyllt. Det framhålls att för sökande som gör ett längre avbrott i sina studier och således avsäger sig möjligheten att få studiestöd bör det finnas möjlighet att erhålla arbetslöshetsersättning under förutsätt- ning att de ställer sig till arbetsmarknadens förfogande. En grupp som är aktuell i detta sammanhang är forskarstuderande – där stu- dierna ofta bedrivs med medel i form av stipendier eller inom ramen för en doktorandtjänst. Om dessa medel skulle upphöra bör möjlighet finnas att ställa sig till arbetsmarknadens förfogande och söka arbetslöshetsersättning utan att helt avsäga sig sin doktorandplats. Statistikuppgifter om studerande med barn Studiesociala utredningen har inhämtat uppgifter från (). SCB har gjort en bearbetning av Registret över befolkningens studiedeltagande och Registret över totalbefolk- ningen 2001. Uppgifterna avser alla vuxna personer som studerat . Såväl heltids- som deltidsstuderande ingår. Om en person har studerat på flera utbildningsnivåer är den högsta nivån avgörande. I materialet redovisas familjeuppgifter. Uppgifter om barnfamil- jer med gifta föräldrar och sambor som fått barn tillsammans åter- finns i materialet. Däremot kan sambor med enbart barn från tidi- gare förhållanden inte identifieras. Dessa familjer blir felaktigt noterade som ensamstående. I materialet sker således en viss över- skattning av ensamstående. Uppgifter om sysselsättning grundas på SCB:s registerbaserade sysselsättningsstatistik där en bedömning görs av kontrolluppgif- ten för november månad. Om inkomsten bedömts motsvara i genomsnitt en timmes förvärvsarbete räknas personen som sysselsatt. Antal studerande (2001) 20–24 25–29 30–34 35–39 40–49 Studerande med barn 0–efter ålder (2001) Andel av de studerande som har barn 0–efter ålder (2001, procent) Andel av övriga personer som har barn (2001, procent) Ålder hos barn till studerande (2001) 3–5 år 6–12 år 13–17 år 3–5 år 6–12 år 13–17 år Barnfamiljer där minst en av föräldrarna är studerande efter föräldrarnas sammanboendeform och antal hemmaboende barn 0–17 (2001) Barnfamiljer där båda föräldrarna är studerande efter för- äldrarnas sammanboendeform och antal hemmaboende barn 0–17 (2001) Barnfamiljer med ensamstående föräldrar där föräldern är studerande efter antal hemmaboende barn 0–17 (2001) Barnfamiljer där minst en av föräldrarna är studerande efter föräldrarnas sammanboendeform och yngsta barnets ålder (2001) 3–5 år 6–12 år Barnfamiljer där båda föräldrarna är studerande efter för- äldrarnas sammanboendeform och yngsta barnets ålder (2001) 3–5 år 6–13–Samtliga Barnfamiljer med ensamstående föräldrar där föräldrarna är studerande efter yngsta barnets ålder (2001) 3–5 år 6–12 år 13–17 år Föräldrarnas sysselsättning i barnfamiljer med samman- boende föräldrar (2001) Förälderns sysselsättning i barnfamiljer med ensamstå- ende föräldrar (2001) Kommentar 1: Tabell 1–3 avser alla studerande. I tabell 5–13 ingår inte studerande som bor med sina föräldrar. Kommentar 2: I kategorin övriga studerande ingår personer som studerar på tekniskt basår. Även personer som studerar utomlands med studiestöd och studerande på uppdragsutbildningar inkluderas.