sou · GRB343d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Ett reformerat skolsystem, förslag och rekommendationer Den ettåriga kursen har dessutom av familjeskäl varit problematisk att följa för vissa personer, med småbarn hemma och utan möjlighet att flytta till studieorten. Antalet platser har även varit begränsat. Om TAP omvandlas till fristående kurser uppnås fördelar i flera avseenden. De generella kompetenserna som många behöver i de högre befattningarna och som normalt nås efter programmet, kan läggas på en kurs. Denna skulle kunna göras försvarsmaktsgemen- sam för att på detta sätt nå en ökad sammanhållning i Försvars- makten. De delar av nuvarande TAP som är mer befattningsinrik- tade kan kombineras ihop helt beroende på vilken den kommande befattningen är. På detta sätt minskas den skolbundna tiden totalt. Vidare ges möjlighet för officerare att p.g.a. familjesociala skäl dela upp utbildningen på kortare kurser . Den exakta uppdelningen och indelningen i nya kurser bör detaljutformas av Försvarsmakten. 5.3.2Fackprogrammet föreslås utgå i nuvarande form och ersättas med ett utökat antal kurser På det nuvarande fackprogrammet har ett antal fackmän utexami- nerats från de många olika utbildningar som genomförts under detta samlingsnamn. Det krav som officersförordningen ställer, nämligen att utbildningen skall vara minst 40 poäng, har dock styrt programmet onödigt hårt. Denna reglering föreslås utgå. Behovet av fack- och specialistutbildningar, över ett stort spekt- rum, med olika längd och olika grader av fördjupning, ökar. Ett framtida flerkarriärsystem förutsätter ett brett och varierat kursut- bud, såväl vid militära och civila skolor som vid fackskolor. Det kan handla om kortare, veckolånga behörighetsutbildningar, som måste genomföras av några vid förbandet för att uppfylla samhällets nor- mer, men också om längre kurser vid en civil högskola. Utredningen anser att ett flexiblare utbud av kurser bättre svarar mot Försvarsmaktens kommande behov i ett flerkarriärsystem, än dagens fackprogram. Utredningen betonar också att det är ett ut- ökat antal kurser som behövs för att möta det ökade behovet av fackmän och specialister. Ett varierat kursutbud behöver kompletteras med en väl utbyggd studierådgivning, så att den enskilde själv kan se vilka möjligheter som står till buds, beroende på ambitioner, förmåga och familje- Ett reformerat skolsystem, förslag och rekommendationer Som tidigare framhållits skall individen i större utsträckning själv söka sin utbildning och påverka inrikt- ningen av sin karriär. Då behövs ett sådant stöd. För förbands- chefer finns ett motsvarande behov för att i dialog med medarbe- tare i utvecklingssamtal m.m. kunna råda och stödja den enskilde. ställs stora krav på Försvarsmakten att ha en god upp- fattning om behovet av olika kompetenser och således antalet studerande på olika kurser. 5.3.3Stabsprogrammet respektive Chefsprogrammet föreslås kvarstå som program med i huvudsak den inriktning som finns Utbildningen på Försvarshögskolan har genomgått en dynamisk utveckling och förändrats i betydande grad. Den tydliga inriktning mot akademisering som gjorts har satt spår i skolans utveckling och undervisning. Andelen akademiker som tillsammans med de militära lärarna engageras i undervis- ningen har kraftigt ökat. Även kvaliteten på de militära lärarna har förbättrats bl.a. genom införandet av obligatorisk högskolepedago- gisk utbildning. Detta har även skett vid Militärhögskolor samt Fack- och Funktionsskolor. Inför Försvarshögskolans examensrättsansökan genom- fördes ett antal ändringar i aktuella program främst mot bakgrund av skapandet av ämnet krigsvetenskap vid skolan. Denna utveckling har varit positiv för kvaliteten på utbildningen och bör fortsätta. Utredningen har prövat möjligheterna att om- strukturera de två programmen, men funnit att de i sin nuvarande form fyller sin uppgift relaterat till de mål som gäller för utbild- ningen och de framtida mål som utredningen nu kan över- blicka. Utredningen föreslår därför att programmen kvarstår med i huvud- sak nuvarande inriktningar och bedömer att de kontinuerliga för- ändringar som blir önskvärda kan genomföras inom nu gällande ramar. Dessa ramar bör dock göras något flexiblare. Chefsprogrammet med teknisk inriktning innehåller teknik- studier som är att betrakta som en grundläggande högskolenivå. Dessa är samlade i begreppet tekniskt basår, 40 poäng, som inleder programmet. Det finns flera skäl som talar för att genomföra denna del av utbildningen på annat sätt. För det första är denna typ av Ett reformerat skolsystem, förslag och rekommendationer matematikanknutna studier på detaljnivå lättare att genomföra tidigare i livet än vid chefsprogrammet, vars studerande har en medelålder på 36–. Ju tidigare de sker, desto större nytta har de studerande av de aktuella kunskaperna. Vidare kan de tekniska kurser som bör ingå i chefsprogrammet för samtliga studerande vara mer fokuserade på systemnivå. De kan efterhand anpassas till rådande teknikutveckling i stället för att behandla tekniska och matematiska grunder. Officersutbildningssystemet i sin helhet bör bli mer flexibelt och för det tekniska basåret ökar flexibiliteten om det kan genomföras såväl samlat som delat. Flexibiliteten gynnar även dem som endast har behov av vissa av de kurser som ingår i tekniskt basår. Den största vinsten torde dock vara att kurserna blir tillgängliga för huvuddelen av officerarna. Kurserna är svåråtkomliga för andra än för dem som går Chefsprogrammet. Det torde finnas ett stort behov i Försvarsmakten att få tillgång till en kvalificerad teknisk utbildning även för andra kategorier officerare. Utredningen föreslår därför att det tekniska basåret uppdelas på några lämpliga kurser som en del i det breda kursutbudet. 5.3.4Karriärer för fackmän och specialister Under utredningsarbetets gång har omfattande kontakter förevarit mellan utredningen och Försvarsmakten. Många synpunkter på ut- bildning har framförts avseende olika förhållanden som borde kunna förbättras och problem som borde åtgärdas. I många fall har dessa legat utanför utredningens ramar och berört förhållanden som För- svarsmakten självt reglerar. En grupp som återkommande haft kritiska synpunkter på sin situation är specialister av olika slag. Det har gällt dels personer som fått specialutbildning, i flera fall akademisk upp till doktors- nivå, dels personer som själva fördjupat sig i för Försvarsmakten relevanta områden, till stora delar på sin fritid. De har upplevt brist på uppskattning och erkänsla i form av status eller lön. Personerna har inte placerats i sådana befattningar att de kunnat utnyttja för- värvade kunskaper och inte heller fått chansen att vidareutveckla sig inom sitt område. Utredningens uppfattning är att förutsättningarna för personer inom fack- och specialistkarriärer blir väsentligt bättre med det kom- petensförsörjningssystem som Försvarsmakten presenterat i sitt bud- Ett reformerat skolsystem, förslag och rekommendationer Det reformerade skolsystemet, med ett brett kursutbud, som utredningen föreslår bör också skapa bättre möjlig- heter för utveckling och karriär för fackmän och specialister. Med ett befordringssystem som inte är knutet till bestämda nivå- höjande utbildningar och ett personaluppföljningssystem som med- ger en bättre uppföljning av individen skapas förutsättningar för en allsidigare meritvärdering av den enskilde. Med en väl genomförd långsiktig planering från chefers sida och med stöd av uppföljnings- systemet finns goda möjligheter att skapa attraktiva fackmanna- och specialistkarriärer. Utredningen konstaterar att akademisering av officersutbildningen är nödvändig för att få en fortsatt kvalitetsutveckling samt för att nå internationell status och jämförbarhet. Detta gäller även den grundläggande officersutbildningen. Ett nödvändigt första steg i denna utveckling är att Försvarshög- skolans forskning och utbildning erhåller akademisk status och att examensrätt uppnås för ämnet krigsvetenskap. Två alternativa möj- ligheter för detta första steg föreslås. Båda skapar förutsättningar för måluppfyllelse, genomförbarhet och Försvarshögskolans ut- veckling. Sektorshögskola med anslagsfinansierad utbildning, Del av civil högskola med uppdragsfinansiering. En modell för akademisering av den grundläggande utbildningen presenteras och i anslutning till detta ges förslag till examensbe- skrivning för en akademisk yrkesexamen. Den militära yrkesexa- men skall kunna byggas på med fortsatt officersutbildning till en generell akademisk examen. Ett rådgivande forum, som bl.a. skall identifiera nya kompetens- behov, bör inrättas. Innebörden i begreppet akademisering har diskuterats i avsnitt 4.3. Grunden för att en utbildnings- och forskningsmyndighet skall få akademisk status är att den består en prövning för examensrätt och Ett reformerat skolsystem, förslag och rekommendationer att den inrättas som högskola/universitet av . Med detta följer rätten att ge akademiska poäng i de ämnen eller inom de områden som prövats och att ge vissa specificerade examina på hela utbildningar. Prövningen för examensrätt utförs av och skall garantera att en rad kvalitetskrav är uppfyllda. De viktigaste gäller den vetenskapliga basen och lärarkvalitet. ger vissa kurser som ingår i grundläggande och fort- satt officersutbildning akademiska poäng. Detta sker i samarbete med högskolor eller universitet som har motsvarande ämnen och som ansvarar för utbildningen och därigenom garanterar kvaliteten. I vissa ämnen kan man på detta sätt erhålla akademiska poäng, men detta leder inte till någon akademisk examen. Det centrala området i officersutbildningen är krigsvetenskap. Det finns i företrätt endast vid och kom- petens inom ämnet kan knappast byggas upp också vid någon civil högskola. Det bedöms av utredningen vara väsentligt att akademisk verksamhet långsiktigt kan bedrivas inom detta område. Detta är viktigt för att ha en officersutbildning av god kvalitet och med hög internationell status. Akademisering av officersutbildningen i den meningen att den leder till akademisk examen förutsätter att krigsvetenskap med flera ämnen företrädda på Försvarshögskolan får akademisk status. Verksamheten vid är av hög kvalitet. An- sökan för prövning av examensrätt har lämnats in av För- svarshögskolan2. Ansökan har därefter överlämnats till utred- ningen3. Utredningen föreslår att den behandlas av vederbörlig in- stans, eventuellt efter komplettering från Försvarshögskolans sida på vissa punkter. Det senare motiveras av att verksamheten vid har utvecklats sedan ansökan utarbetades . Den fortsatta utvecklingen av Försvarshögskolan, av dess utbild- ningar, och även av Försvarsmaktens utbildningar vid Militärhög- skolor samt Fack- och Funktionsskolor är beroende av att För- svarshögskolan får examensrätt i ämnet krigsvetenskap. 2Försvarshögskolan; dnr 19 100:60657, , Ansökan om rätt att ge vissa examina. 3Utbildningsdepartementet; protokoll U2001/2131/UH, , Överlämnande av ärende. Ett reformerat skolsystem, förslag och rekommendationer 5.4.2Om Försvarshögskolan erhåller examensrätt och inrättas som högskola eller del av högskola Examensrätt kan erhållas först då frågan om den organisatoriska formen för Försvarshögskolan som högskola eller del av högskola med akademisk status är avgjord. Behandling av frågorna – organi- satorisk form och examensrätt – görs enklast i ett sammanhang. Det finns flera organisatoriska former för Försvarshögskolan som högskola. Dessa har utvärderats i detalj och redovisas i bi- laga 4. Utredningen väljer att utan prioritering gå fram med två av de alternativ som utvärderats. Bland berörda intressenter finns skill- nader i inställningen till de två alternativen. Det är vidare utred- ningens bedömning att ett framtida val av alternativ kommer att bero på politiska ställningstaganden. Av dessa skäl vill utredningen tydliggöra att två organisatoriskt skilda förslag båda ger i sak gång- bara lösningar för Försvarshögskolan. De två alternativ som utredningen funnit överlägsna andra då det gäller måluppfyllelse, genomförbarhet och FHS utvecklingsmöjlig- heter är: Sektorshögskola med anslagsfinansierad utbildning, (FHSa i bi- laga 4) Del av civil högskola med uppdragsfinansiering, (FHSc i bilaga 4). Sektorshögskola med anslagsfinansierad utbildning. Examensrätten prövas av och inrättar FHS som hög- skola under Försvarsdepartementet. Högskolelagen gäller för FHS. Regeringen föreskriver vilka examina som får avläggas vid FHS och dess examensbeskrivningar i en särskild förordning. Enligt hög- skolelagens bestämmelser utser regeringen ordföranden och fler- talet av styrelsens övriga ledamöter. Rektor skall ingå i styrelsen. Lärare och studenter har rätt att vara representerade i styrelsen. Om samma principer tillämpas som vid högskolor och universitet under får FHS anslag dels i relation till antal inskrivna helårsstuderande dels för deras studieprestationer. För forskning bör finnas ett basanslag för fri forskning från För- svarsdepartementet. Därtill kan FHS bedriva uppdragsforskning åt Försvarsmakten, Försvarsdepartementet m.fl. Regeringen kan, i regel efter prövning, besluta att ett eller flera vetenskapsområden skall finnas vid en högskola. Examina inom forskarutbildning får då avläggas inom dessa vetenskapsområden. Ett reformerat skolsystem, förslag och rekommendationer Högskolan har rätt att bedriva forskarutbildning inom sitt veten- skapsområde. Universiteten har generell rätt att bedriva forskarutbildning inom sina vetenskapsområden. Högskolor som inte har denna rätt kan bedriva forskarutbildning i samverkan med universitet eller högskolor som har rätten. Vid prövning för vetenskapsområde ställs avsevärt högre krav i flera avseenden än vid prövning för examens- rätt i grundutbildningen. Kraven är inte specificerade men torde framförallt gälla forskningens kvalitet, omfattning och bredd inom vetenskapsområdet och högskolans akademiska mognad. Veten- skapsområdena är fyra, nämligen humaniora – samhällsvetenskap, medicin, naturvetenskap samt teknik. Del av civil högskola med uppdragsfinansiering. I detta fall beslutar om överflyttning av huvudmannaskapet för FHS utbild- ningar och forskning till . Eventuellt skulle utbildningen för Försvarsmakten kunna bedrivas som uppdragsutbildning om undantag ges från förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. Om inte sådant undantag ges skulle utbildningen i stället kunna anses vara en sådan särskild uppgift som anges i 3 kap. 8 § högskoleförord- ningen. I så fall kan regeringen besluta att FHS blir en inrättning för särskilda uppgifter inom den civila högskola som har huvud- mannaskapet. Den särskilda uppgiften skulle då bl.a. vara uppdrags- utbildning. En särskild inrättning är en del av högskolan som har att tillämpa högskolelag och högskoleförordning. För inrättningen skulle dock gälla föreskrifter som regeringen meddelar i en särskild förordning. Denna föreskriver sammansättning och befogenheter hos inrättningens styrelse och anger uppgifter för inrättningen. Inrättningen skulle också kunna bedriva anslagsfinansierad utbild- ning. Examensrätt finns redan vid den civila högskolan som själv inrättar ämnen t.ex. krigsvetenskap. Formell prövning av Hög- skoleverket behöver inte ske. Den civila högskolan gör dock en prövning. En försvarshögskola med denna organisatoriska form kan be- driva både anslagsfinansierad och uppdragsfinansierad forskning. I detta avseende behöver det inte vara några skillnader jämfört med fallet sektorshögskola. Den anslagsfinansierade delen av forsk- ningen bör vara fri forskning, där forskarna själva bestämmer över inriktningen. Även denna del kan finansieras av Försvarsdeparte- mentet som då ger ett uppdrag om fri, ospecificerad forskning. Ett reformerat skolsystem, förslag och rekommendationer FHS får i detta fall utan prövning av och reger- ingen tillgång till vetenskapsområden och sålunda även examensrätt i forskarutbildning genom det egna , i de ämnen detta beslutar inrätta som forskarutbildningsämnen. 5.4.3En modell för akademisering av grundläggande officersutbildning Det långsiktiga målet med akademisering av utbildningen är att all militär utbildning som fyller vederbörliga kvalitetskrav enligt hög- skolelagen skall få akademisk status och ge akademiska poäng. FHS får akademisk status som egen högskola under Försvarsdeparte- mentet eller del av universitet under . Militärhögskolor och Fack- och Funktionsskolor förutsätts ligga kvar inom Försvarsmakten. En modell för att akademisera i första hand yrkesofficersutbild- ningen, YOP, är att officersaspiranterna antas som studenter vid en högskola på orten och/eller vid FHS (oberoende av FHS organi- satoriska tillhörighet) och att de delar av utbildningen som upp- fyller kvalitetskraven för akademisering ges i samverkan mellan mi- litärhögskolan och FHS eller annan högskola. Utbildningen utan- för kan ske antingen varvade med den praktiska utbildningen eller utlagd kontinuerligt över hela utbildningstiden. Detta kan ses som en systematisk utvidgning av det system som påbörjats vid någon militärhögskola. Utredningen föreslår att en yrkesexamen inrättas, efter modellen Flyglärarexamen i högskolelagens examensordning. För att erhålla denna examen bör krävas – utöver kursfordringar vid högskola/ FHS på ett lämpligt antal poäng – att i särskild ordning angivna krav är uppfyllda. Kraven kan avse bl.a. militär förmåga och psyko- logisk lämplighet. Förslag till utformning av examensbeskrivning ges i bilaga 5. Officerare bör kunna bygga på den akademiska yrkesexamen med ytterligare militär eller civil utbildning t.ex. med fackkurser som har akademisk kvalitet och ges i samverkan med FHS. Defi- nitivt skall yrkesexamen kunna byggas på med stabs- och chefs- programmen. Totalt bör militär utbildning kunna leda till generell kandidat- och magisterexamen och vidare till licentiat och doktors- examen. Ett reformerat skolsystem, förslag och rekommendationer 5.4.4Om Försvarshögskolan inte erhåller examensrätt Om FHS inte erhåller examensrätt kvarstår dagens situation, d.v.s. med FHS som en myndighet under Försvarsdepartementet samt Militärhögskolorna (MHS) och Fack- och Funktionsskolorna inom Försvarsmakten. Akademiska poäng kan då ges på vissa delar av utbildningen genom samverkan med civila högskolor, men inte i officersutbildningens kärnämne, krigsvetenskap. Utredningen har undersökt om detta tillvägagångssätt kan utvidgas i riktning mot den typ av akademisering som skett inom polisutbildningen genom dess samverkan med och , polismodellen. Skillnaden är att i dessa fall byggs polisutbildningens kärnämne polisvetenskap med forskningsbas upp inom de aktuella univer- siteten och har därmed examensrätt. Krigsvetenskap finns redan vid FHS och det är utredningens bedömning att kompetensen inte kommer att kunna byggas upp på annat håll. Det är alltså svårt att inom officersutbildningen nå mycket längre med akademisering i detta fall än som sker . Det bör dock framhållas att dokumenterad utbildning vid FHS, MHS och Fack- och Funktionsskolor kan utnyttjas av enskilda individer och tillgodoräknas dem i deras eventuella senare utbildning inom den civila högskolesektorn. Tillgodoräknandet baseras då på en bedömning vid aktuell civil högskola. Frågan om det formella inflytande m.m. över den militära utbild- ningen har belysts i analysen av de olika alternativen vid en akade- misering. Det finns behov av informella rådgivande fora med bred representation inte bara från Försvarsmakten och försvarets olika skolor utan från samhället i stort och om möjligt även med inter- nationellt inslag. Syftet med sådana fora skulle vara att få en bred och djup diskussion av militära forsknings-, utvecklings- och ut- bildningsfrågor både ur ett militärt och civilt perspektiv. Ett sådant forum skulle bl.a. diskutera utvecklingstendenser och därav följande kompetensbehov som behöver tillföras Försvars- makten. Detta bör därefter omsättas i relevant utbildning. Ett reformerat skolsystem, förslag och rekommendationer 5.5Samverkan med civila högskolor Samverkan mellan Försvarshögskolan och Försvarsmaktens skolor, med både civila högskolor och forskningsinstitut, inom utbildning, forskarutbildning och forskning, bör fortsätta och helst intensifieras. De militära skolorna har ett relativt omfattande samarbete med civila högskolor. Det gäller forskning, forskarutbildning och grundutbildning. Samverkan har många former av vilka några be- rörts tidigare. Vissa kurser inom officersutbildningen ges vid civila högskolor och en del militära kurser eller kursmoment har civila studerande från högskolor (och från näringslivet). Vissa officerare läser hela utbildningar vid civila högskolor. Forskarutbildningen av officerare sker i samverkan med civila högskolor och forskare vid dessa är alltid huvudhandledare för de studerande. Inom denna utbildning finns ett omfattande utbyte i form av kurser och seminarier. Vid FHS finns såväl deltidsanställda lärare som adjungerade professorer från civila högskolor. Även vid MHS och vid vissa Fack- och Funktionsskolorna finns civila lärare. Ett par exempel på samarbete ges nedan: Mellan FHS och KTH bildades nik inom vars ram skilda kompetenser från KTH och FHS samlas för att utveckla ny verksamhet och för att underlätta ut- bildningssamordning inom relevanta ämnesområden. En ökande andel av den militärtekniska utbildningen kommer därigenom att kunna kvalitetssäkras och de studerande kan således få akademiska poäng för vissa kurser på såväl A-, B- som C-nivån. Inom centrat kommer gemensamma forskningsprojekt att drivas på ett sådant sätt att FHS och KTH specifika kompeten- ser tas tillvara. Samverkan planeras alltså dels i form av gemen- samma kurser på grundnivå där de första startar , dels genom deltagande i multidisciplinära forskningsprojekt, t.ex. energiteknik och obemannade farkoster. I ett projekt praktik och IT samverkar Insti- tutionen för ledarskap och management vid FHS med Institu- tionen för ekonomi och organisation (avdelningen Yrkeskun- nande och teknologi) vid KTH. Doktorand från FHS med Ett reformerat skolsystem, förslag och rekommendationer officersbakgrund medverkar i projektet. Frågor som man studerar är t.ex. vilka konsekvenser nya tekniska interaktions- möjligheter får för sättet att leda och organisera militär verk- samhet, hur teknologin påverkar officerens yrkeskunnande och profession samt vilka kompetenskrav den nya tekniken ställer på officeren. Forskarutbildningen inom projektet är en viktig del i uppbyggnaden av forsknings- och utbildningskompeten- sen i ett centralt område för FHS. En del av samverkan med civila högskolor har sin grund i att FHS och skolorna inom Försvarsmakten inte har examensrätt. Annan samverkan bedrivs av rationalitetsskäl. Även om FHS skulle få examensrätt på grundutbildningsnivå skulle man vara tvungen att fortsätta samarbeta med extern högskola eller universitet för att kunna bedriva forskarutbildning inom de aktuella ämnesområdena. Det är alltså angeläget att samverkan fortsätter och helst också ut- vidgas. Den ökade operativa samverkan mellan de militära och civila sektorerna som kan förutses bli aktuell , både på den nationella och den internationella arenan, gör ett ökat samarbete inom utbildningssektorn önskvärt. Med den just in time inrik- tade utbildning som officerare ges i grundutbildningen finns behov senare i karriären av breddning mot bildningsämnen. Officerare bör uppmuntras och ges möjlighet att studera vid civila lärosäten – såväl enstaka kurser som längre utbildningar. 6Delfrågor, förslag och rekommendationer Utredningen föreslår att det startade Reservofficerspro- grammet alltfort bör genomföras i huvudsak enligt plan. Viss samläsning med yrkesofficersprogrammet bör eftersträvas. En ökad flexibilitet avseende den fortsatta utbildningen och utnyttjandet av reservofficerare bör eftersträvas. De dubbla kom- petenserna bör medvetet följas upp och utnyttjas av Försvars- makten.