sou · GRB3129d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Digitaliserat material kommer att bli en allt viktigare resurs i ett nationellt digitalt bibliotek. Ett samarbete kring digitalisering har utvecklats inom det vidare ABM-området. (se kap. 5). Det finns ett stort behov av digitalisering inom hela ABM-om- rådet. Sådana insatser vänder sig till betydligt bredare målgrupper SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling än enbart studenter och forskare, och därför bör sådana insatser i första hand få stöd i andra former än inom det utvecklingsprogram som här föreslås. Digitalisering mer exklusivt inriktad på forsk- ningsmaterial liksom utvecklingen av samarbete mellan KB och universitets- och högskolebiblioteken borde dock höra hit. Likaså måste en ökad standardisering för den elektroniska publiceringen också vara samordnad med standarder för digitaliserade dokument eller andra informationsobjekt. Licensavtalen för kommersiellt tillhandahållna e-resurser är väl samordnade inom högskolesektorn. Däremot finns påtagliga sam- ordningsbehov angående tillgång till kommersiella e-resurser utanför högskolorna. Ett mer utvecklat samarbete krävs mellan universitets- och högskolebibliotek, kommuner/folkbibliotek, landstingen/sjukvården och lärcentra. Vidare kan en breddning av upphandlingen till andra slag av elektroniska resurser, som t.ex. e- böcker, bli aktuell. Ett nationellt digitalt bibliotek kan ge en ram för en fortsatt utveckling inom detta område. S.k. ämnesportaler har utvecklats av en rad bibliotek till stor del med stöd av Bibsam. En ämnesportal ger en strukturerad ingång till kvalitetsbestämda webbresurser, i huvudsak ett urval av fritt till- gängliga webbplatser, inom ett ämne. Ett utredningsarbete har ge- nomförts angående möjligheter för att samordna dessa både för att skapa mer attraktiva tjänster och för att effektivisera arbetet. Man behöver gå vidare genom att närmare undersöka om det går att inom en allmän biblioteksportal knyta ihop innehållet i de nu- varande ämnesportalerna med t.ex. fritt tillgängliga akademiska fulltextpublikationer och licensavtalsbaserade kommersiella data- baser och e-tidskrifter. Syftet skulle vara att ge användarna en samlad ingång till allt tillgängligt material inom ett givet ämnes- område. Genom projektet (och folkbibliote- kens motsvarighet Fråga ) skapas förutsättningar att samordna digital referenstjänst på nationell nivå. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling kan bli en viktig service och få en naturlig placering på en nationell biblioteksportal. Webbaserade självstudiekurser och guider i informationssökning är ett område där en ökad samordning borde ge fördelar. Vi vet ännu ganska lite om hur sådana tjänster används och hur de borde ut- vecklas. ser studenten i första hand de eventuella sådana tjänster som kan finnas på den egna högskolans webbplats vilket inte nödvändigtvis är det mest relevanta t.ex. ur ämnessynpunkt. Vid en samordning skulle användaren kunna få tillgång både till en mer allmän sökguide och till mer ämnesspecifika sökvägledningar. Kursplattformar, eller med ett vidare begrepp virtuella lärande- miljöer (Virtual Learning Environments, VLE), utvecklas i snabb takt inom högskolorna. Hur bibliotekens nätbaserade tjänster och resurser ska kunna knytas ihop med dessa är en fråga som väckt växande internationellt intresse. De brittiska högskolemyndig- heterna satte igång ett särskilt utvecklingsprogram med rubriken with VLEs (DiVLE) . Frågan har också tagits upp i i flera projekt vid olika högskolor och inom Bibsams arbetsgrupp för nät- baserat lärande (BIBNÄT). Här krävs en ökad samordning i första hand på lokal nivå men med stöd och överenskommelser på den nationella. 7.14.5.3 Nätbibliotek för högskolan eller för alla? Är ett nationellt digitalt bibliotek bara till för studerande och forskare inom högskolan? Inriktningen mot dessa målgrupper följer naturligt både av KB/Bibsams och högskolebibliotekens all- männa uppdrag. Mot en sådan avgränsning skulle man kunna peka den starka utvecklingen av det livslånga lärandet. Givetvis skulle en rad tjänster och resurser i ett nationellt digitalt bibliotek ha ett stort intresse för en rad grupper utanför högskolan – inom grund- skola och gymnasium, i vidareutbildning och fortbildning, organi- SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling sationer och företag. Stora delar av innehållet skulle också vara till- gängligt utanför högskolan, medan en del kommer att vara reserverat för behöriga användare inom högskolan med de licens- avtal vi har . Det är angeläget att arbeta för att för att öka till- gängligheten även till dessa resurser, även om det inte finns några enkla lösningar. Utgångspunkten i ett inledningsskede bör emellertid vara att den innehållsliga nivån riktar in sig mot målgruppen studerande och forskare. Annars blir innehållet så brett att det blir ointressant. Det rör sig om ett stort och komplicerat projekt, vilket gör det viktigt att särskilt i ett inledningsskede begränsa målgruppens omfång. Inriktningen bör dock vara att söka lösningar som gör att så många som möjligt får del av resurserna i . 7.14.6Vilka insatser behövs? Programmet bör arbeta med samverkande kort- och långsiktiga perspektiv. Redan existerande tjänster kan knytas ihop och göras tillgängliga på relativt kort sikt som man arbetar lång- siktigt både med att utveckla nya tjänster och den underliggande strukturen. Gränsen mellan utveckling och drift kommer att röra sig. Särskilda offentliga medel behövs för utvecklingsarbetet, medan driften bör finansieras inom berörda myndigheters ordinarie anslag. Utvecklingen av ett nationellt digitalt bibliotek med den flexibilitet som är önskvärd kräver en komplicerad informationsarkitektur baserad på öppna standarder. För information om detta se den norska utredningen och ett antal arbeten på JISC:s webbplats, där man analyserar vad man kallar en Information Environment Architecture (se bilaga 9). Man kan förenklat tala om olika element i en sådan informa- tionsarkitektur: Innehåll, t.ex. e-tidskrift, avhandling i elektroniskt eller tryckt format, digital bild Metadata – standardiserade beskrivningar i t ex MARC21 eller , t.ex. protokoll för överföring av data Bakomliggande, generella stödtjänster – t.ex. behörighets- kontroll Publika tjänster, t.ex. söktjänster, kataloger, rådgivningstjänster Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Användargränsnitt eller vyer – ingångar eller presentationer av olika resurser och tjänster för specifika målgrupper Användare med varierande behov – t.ex. beroende på utbild- ningsbakgrund eller ämnesinriktning. Programmet föreslås innehålla olika åtgärder som sammantaget väsentligen kommer att öka tillgängligheten till de elektroniska resurserna, öka högskolornas synlighet och bidra till ett effektivare resursutnyttjande. Kostnaderna för insatsprogrammet har beräk- nats till totalt –2008. I detta belopp har inte inräknats kostnader för enskilda lärosäten. Insatserna i programmet kommer att innebära betydande sam- ordningsvinster för de enskilda lärosätena som är svåra att upp- skatta. För att driva tjänsterna vidare på central nivå kommer att behövas en uppskrivning av KB:s ordinarie budgetram motsvarande av de årliga utvecklingskostnaderna (dvs. Programmet beskrivs i det följande. 7.14.6.1 Släpp ut den nätbaserade kvalitetsinformationen Elektronisk publicering av forskares och studenters arbeten inom den svenska högskolan – avhandlingar, artiklar, examensarbeten, rapporter, konferenspublikationer etc. Öka täckningen med full- ständighet som slutmål, samordna för att uppnå maximal synlighet och effektivitet, samt utveckla säkra lösningar för långsiktigt digi- talt tillhandahållande. Bygga vidare på det samarbete mellan KB och högskolebiblioteken och KB som utvecklas inom . Insatserna beräknas i huvudsak ske inom högskolorna. KB sam- ordnar och fördelar utvecklingsbidrag i samarbete med hög- skolorna och övriga berörda, som t.ex. . Detta del- område beräknas ta upp huvuddelen av resurserna inom område 1. Tillgängliggörande och återanvändning av egenproducerade läro- medel och kursmaterial inom den svenska högskolan. Utveckla standarder, regelverk och organisationsmodeller för att bättre ta tillvara det som skapas vid enskilda högskolor. Stödja ett samarbete mellan bibliotek, lärare och andra berörda inom högskolan. Insat- serna beräknas ske inom högskolorna. SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling bidrag och verkar för samordning. Ett samarbete med Rådet för högre utbildning och Myndigheten för nätuniversitetet är nödvändigt. Inledningsvis krävs initierande analys och kartläggning i samarbete med övriga berörda aktörer. Efterhand kommer det att bli effektivt och angeläget med mer omfattande satsningar. Tillgängliggörande av andra digitala informationsresurser och tjänster som har skapats vid svenska högskolor som stöd för forsk- ning och utbildning i form av bild, film, video, ljud, faktadatabaser etc. Insatserna beräknas ske både på KB och vid högskolorna. Del- området kommer att få en växande betydelse allteftersom behoven av icke-textbaserat material för utbildning och forskning växer. Tillgängliggörande av kulturarvet genom digitalisering kommer också att kunna tillföra väsentligt innehåll till nätbiblioteket. Digi- taliseringsinsatser tas upp i kap. 5 och ska inte finansieras inom detta program. Vidareutveckla de nationella licensavtalen för kommersiellt till- handahållna elektroniska resurser. Man behöver hitta modeller för att bredda avtalen till nya kategorier av material – nu ingår elektro- niska tidskrifter och andra fulltextdatabaser, ämnesbaserade referensdatabaser och citeringsdatabaser, uppslagsverk och andra faktadatabaser. E-böcker är det mest angelägna exemplet på en sådan breddning. Beroende på vad som kommer att beslutas med anledning av förslaget (avsnitt 7.13.3) om Bibsams utvidgade uppdrag kan stöd också komma att ges för att understödja en utökad tillgång till kommersiellt tillgängliga elektroniska resurser utanför högskolorna. Ett sådant stöd skulle exempelvis kunna ges i form av administrativt stöd till licensavtal av ett behovsrelaterat basutbud för den breda allmänheten förmedlat av folkbiblioteken. Här kommer att behövas en förstärkning av den centrala avtals- administrationen vid KB och därutöver eventuellt projektstöd för utveckling av nya avtalsmodeller (t.ex. för e-böcker). (För att uppnå en snabbare uppslutning kring licensavtal utanför högskolan skulle temporära subventioner behövas. En insats med /år till licensavtal för allmänheten skulle vara en fördel. Total kostnad perioden –2008: Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 7.14.6.2Samordnad och behovsanpassad tillgång till digitala resurser och tjänster Utveckla den nationella biblioteksportalen och dess olika ingångar till de samlade resurserna. Ingångarna kan, utöver den nationella, även vara lokala, regionala eller baserade på ämne eller typ av mate- rial. Utifrån reella behov hos skilda användargrupper kan innehållet i det nationella, digitala presenteras och göras tillgäng- ligt genom specifika portalingångar eller publika söktjänster. Vissa stödtjänster som t.ex. behörighetskontroll kräver tvärgående lös- ningar. Utvecklingen ska bygga på och implementera öppna stan- darder för metadata, kommunikation m.m. Insatser i form av marknadsföring och utvärdering av användbarhet är mycket viktiga. Insatserna på detta område beräknas ske både på KB och vid hög- skolorna eller hos andra tjänsteleverantörer med medel som för- delas i form av bidrag eller uppdrag. Den grundläggande finansie- ringen av den centrala portalprogramvaran är inräknad i KB:s nu- varande budget. Detta delområde beräknas ta upp huvuddelen av resurserna inom område 2. De publikationsdatabaser över den egna forskningen som skapas vid högskolorna, i första hand som svar på statsmakternas krav att redovisa forskningsinsatser, behöver samordnas och ges ett visst utvecklingsstöd. Det finns, vid sidan av redovisningsbehoven, också ett användarintresse av att enkelt kunna söka fram alla publi- kationer från svensk forskning, även de som inte ingår i Libris. Detta material bör vara en urskiljbar del av Libris och arbetet bör vara direkt sammankopplat med insatserna under 7.14.6.1 för hög- skolornas elektroniska publicering. Slutmålet är att den elektro- niska publiceringen ska bli heltäckande, och i den processen integreras framställningen av metadata, kataloguppgifter om resurserna, så långt det är möjligt. Detta kommer att eliminera behovet av en stor del av den katalogisering av varje individuell resurs som är nödvändig. Samarbete lokalt med högskolornas administration och centralt med ska klargöra vilka data som är nödvändiga ur utvärderingssynpunkt. Ansvaret för utvecklingen av statistik- och analysfunktioner bör däremot ligga på och lärosätena. Samordning av bibliotekens tjänster för effektivisering och bättre service kan utvecklas vidare. Så kan exempelvis nuvarande lokala bibliotekssystem med dagens förutsättningar i form av datanät m.m. ersättas av lokala moduler i ett centralt system, vilket skulle SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling medge både effektivisering och servicehöjning. Vidare skulle fjärr- lånesystemet kunna utvecklas så att användarna själva kan beställa fjärrlån direkt från det utlånande på webben. Dessa in- satser finansieras genom utvecklingsmedel för Libris och tas upp i kap. 4. Insatserna beräknas i huvudsak ske inom högskolorna. KB samordnar och fördelar utvecklingsbidrag i samarbete med hög- skolorna och övriga berörda. Total kostnad perioden –2008: 7.14.6.3 Främja användning av digitala bibliotekstjänster och biblioteksresurser Användningen av digitala bibliotekstjänster och digitala informa- tionsresurser kräver att det finns en viss informationskompetens hos användarna, att det finns väl utvecklade väglednings- och råd- givningstjänster samt att digitala tjänster och resurser är integrerade på ett naturligt sätt i de numera alltmer webbaserade lärandemiljöer där användarnas lärande pågår. Insatserna inom detta område beräknas vara jämnt fördelade över de tre delområden som beskrivs nedan. De webbaserade vägledningar och självstudiekurser i informa- tionssökning som finns tillgängliga vid högskolebibliotekens webbplatser ska utvecklas innehålls- och formmässigt. De kommer att bli allt viktigare ju större del av utbildningen som är webbase- rad. De bör också utformas så att de i valda delar kan återanvändas av flera. Vägledningar och självstudiekurser kan skilja sig både i fråga om målgrupp, nivå och inriktning men delar kan vara gemen- samma. På en nationell biblioteksportal bör en eller flera vägled- ningar och kurser erbjudas. Insatserna beräknas i huvudsak ske inom högskolorna men även folkbiblioteken kan vara engagerade. KB samordnar och fördelar utvecklingsbidrag i samarbete med högskolorna och övriga berörda. Utveckling av en nationell, digital referensservice till studerande på kooperativ bas. Det nuvarande projektet karie håller på att utpröva tekniska lösningar och samarbets- modeller för en nationell, digital referensservice med finansiering från Myndigheten för . Den bör kunna utvecklas till en löpande verksamhet av betydligt större omfattning både ifråga om deltagande bibliotek och tider för service. Samarbetet bör även omfatta folkbiblioteken och kan i Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling förlängningen utgöra en kombination av nationell, regional och lokal referensservice. Målet att är att skapa en service som är till- gänglig för användare när de behöver den och som också är kostnadseffektiv för biblioteken. Insatserna beräknas i huvudsak ske inom högskolorna men även folkbiblioteken bör vara engagerade. KB samordnar och fördelar utvecklingsbidrag i sam- arbete med alla berörda. Utveckla modeller för en integration av digitala bibliotekstjänster i högskolornas kursplattformar, universitets- och/eller student- portaler. Som man tydligt visat i studie- landskapet vid , så kan man uppnå en mer intensiv och effektiv användning av digitala informations- resurser om de anpassas och integreras närmare med enstaka kurser och program inom högskolan. organiseras en växande del av högskolans utbildning inom ramen för olika s.k. kursplattformar eller med ett vidare begrepp virtuella lärandemiljöer alternativt (Ping Pong, Blackboard, WebCT, Luvit m.fl.). Ska bibliotekens digitala resurser och tjänster utnyttjas effektivt måste de integreras smidigt i dessa system. Hög- skolorna bygger också upp universitets- eller studentportaler. Även här måste de digitala biblioteken komma in på naturligt sätt. Total kostnad perioden –2008: Det kommer att behövas samordningsfunktioner i form av ett sekretariat för att driva programmet. Det är också viktigt att det finns medel för en kontinuerlig utvärdering av programmet och för att marknadsföra dess tjänster effektivt. Total kostnad perioden –2008: Det viktigt att ett så stort och långsiktigt utvecklingsprogram får en stark förankring hos uppdragsgivare och intressenter. Detta framhävs i de danska och finska erfarenheterna av nationella digitala biblioteksprogram. Den övergripande styrningen borde därför ske genom en av regeringen tillsatt styrgrupp. SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling förslagsvis ingå åtminstone företrädare för universitet/högskolor, Myndigheten för , , användarrepresentanter i form av engagerade och kunniga forskare och studenter och företrädare för universitets- och högskole- biblioteken samt folkbiblioteken. Ansvaret för den löpande samordningen av utvecklingsprogrammet bör ligga på en särskild projektgrupp med representanter för i första hand KB och högskolebiblioteken. Inom KB bör olika enheter engageras, t.ex. de med ansvar för digitalisering. I första hand gäller det emellertid Bibsam och Libris, som har nationella samordningsuppgifter och som bör utgöra stödfunktioner för programmet. Libris har både ett utvecklings- ansvar och ett driftsansvar för centrala funktioner inom den natio- nella biblioteksportalen. Bibsam har också ett slags driftsansvar för avtalen vad gäller upphandlade e-resurser. Därutöver kommer dock både utveckling och drift av olika tjänster som görs tillgängliga inom det nationella digitala kunna ligga på andra, t.ex. enskilda högskolebibliotek eller kommersiella leverantörer. Arbetet borde delvis genomföras i form av projekt som ges medel efter utlysningar, men också i form av uppdrag eller genom att företag med egna medel utvecklar tjänster som kan fogas in i strukturen. Vissa insatser av samordningskaraktär genomförs av instanser inom KB. Om man vill markera att det skapas något nytt bör man försöka hitta ett kort och slagkraftigt nytt namn. Ett tänkbart förslag kan vara . Det är enkelt att förstå utan att man be- höver vara specialist: Det talar om vad det rör sig om och bör kunna vara slagkraftigt. Associationen av namnet till nät- universitet är en fördel. Andra tänkbara namn är SveLib eller SveBib. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Ett sekretariat kommer att behövas för att driva programmet. Medel behövs också för en kontinuerlig utvärdering av programmet samt för att marknadsföra dess tjänster effektivt. Arbetet inom programmet ska genomföras både i form av projekt som ges medel efter utlysningar, i form av direkta uppdrag eller i form av centrala utvecklingsinsatser inom KB. Kostnader i tkr för ett utvecklingsprogram för ett nationellt, digi- talt bibliotek Summorna anger vissa prioriteringar och en viss utvecklingscykel i programmet. De beräknade kostnaderna är i nivå med som det numera nedbantade fortsatta programmet för Elektro- niske Forskningsbibliotek (DEF), vilket har ungefär samma pro- gramområden och en årsnivå på . Det bör förutsättas att en viss permanent uppskrivning av budgetramen krävs för KB för att upprätthålla de nya tjänster som utvecklats inom ramen för programmet. Det kan röra sig om av den årliga nivån i programmet. Förslaget till insatsprogram är väl förankrat. Det planeringsarbete som inletts bör fortsätta med oförminskad styrka och en detalj- planering bör göras för de olika insatsområdena för att inga hinder ska föreligga för att fullfölja programmet med full kraft. SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling För att inte dröjsmål ska uppstå i denna nationellt viktiga fråga bör KB ges förutsättningar för att fortsätta arbetet. Regeringen bör uppdra åt KB att lämna in en kostnadsberäknad handlingsplan avseende perioden –2008. Planen bör lämnas för att medel ska kunna utgå och planerna omsättas i praktisk handling. En lämplig utgångspunkt är den planering för insatsprogrammet som redan påbörjats. Det är angeläget att de organisatoriska formerna/ramarna för arbetet har klargjorts och fastställts . KB är berett att ur sin egen budget avsätta medel för den centrala projektorganisationen, för pilotstudier och, som tidigare nämnts, för finansiering av den grundläggande portalprogramvaran. Vissa redan igångsatta projekt som (avsnitt 7.4.3) bidrar också till att lägga en grund för fortsatta insatser. Planen inklusive kostnadsberäkningar bör tillsammans med vad som här föreslagits om ett svenskt nätbibliotek kunna utgöra underlag för regeringens beslut om att skjuta till medel. Det bör ankomma på som IT-nation att ge nödvändiga för- utsättningar för ett svenskt nätbibliotek. 7.15Kostnader för KB:s utökade nationella ansvar m.m. Förslag som lämnats i detta kapitel (avsnitt 7.13) innebär behov av resursförstärkningar, i första hand i form av ett utökat personal- behov. KB:s utökade ansvar som nationellt ansvarig myndighet för informationsförsörjning till utbildning och forskning innebär att KB ska kunna bistå alla offentligt finansierade och tillgängliga bib- liotek – dvs. även folkbibliotek och läns- eller regionbibliotek. Denna nya uppgift får inte inkräkta på den uppgift KB redan har i förhållande till universitets- och högskolebiblioteken och de s.k. övriga forskningsbiblioteken. Den nya uppgiften innebär i första hand ett ökat personalbehov för uppgifter inom Bibsams område, som förhandlingar om förvärv av elektroniska informationsresurser, statistik, utbildningsinsatser, utredningar och andra uppgifter inom verksamhetsområdet. Nationella biblioteksuppgifter som bibliografisk samordning kräver också resurser. Detsamma gäller centrala uppgifter som juridisk rådgivning, utredningar, utbildning och information. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Det sammanlagda behovet av resursförstärkning har beräknats till sju personer vilket inklusive kostnader för lokaler och teknisk utrustning totalt innebär en kostnad på (inklu- sive LKP) i fortvarighet. Anm. Kostnader för de olika förslagen i betänkandet redovisas i sitt sammanhang i respektive kapitel samt i sammanställningen i kap. 11. 7.16.1KB:s verksamhet och instruktion Förslag: Kungl. instruktion (1 §) ändras så att KB:s ansvar även omfattar andra offentliga bibliotek än forsknings- bibliotek. ges generell rätt att utfärda föreskrifter. KB:s uppgifter föreslås utökas så att KB ska ansvara för samord- ning och utveckling av informationsförsörjning till alla offentligt finansierade och tillgängliga bibliotek (avsnitt 7.13.3). Det innebär att KB:s instruktion (1996:505) 1 § behöver ändras. Förändringarna bör börja gälla . Följande ändringar bör göras i instruktionen för KB (bilaga 3) om KB ges det utökade uppdrag som föreslagits: