sou · GRB349d4 · 2004-01-01 00:00:00 — Hans intervjuer visade hur deras inställning till sin koreanska identitet förändrats under uppväxtåren. Det är en process som ändras från period till period. De flesta hade växt upp i vita områden med mycket litet kontakt med koreanska förhållanden. De hade upplevt sig som andra vita lek- och skolkamrater och inte reflekterat över sitt annorlundaskap. De förnekade ofta sin koreanskhet. När föräldrarna försökte få dem att ta del i de koreanska aktiviteter de kunde finna, visade barnen ofta ointresse eller avståndstagande. De ville vara likadana som sina kamrater och vänner. De flesta utvecklade ett eget intresse för sin koreanska identitet först när de lämnade familjen för att bo på college. Då mötte de utländska studenter och andra färgade Sammanställning av forskning avseende adoptivbarn och deras liv efter adoptionen amerikaner från minoritetsgrupper, som visade sin etniska identifikation, vilket ökade de adopterade ungdomarnas intresse för koreansk kultur och språk. En del besökte också . En del kände sig dock varken hemma i eller i efter en sådan resa. Flera upplevde också att de inte accepterades av immigrant- koreaner i . Många kände sig mest hemma i områden, där det bodde många etniska grupper tillsammans. Författaren menar att utvecklingen av identiteten är en livslång process, som även bör studeras när de adopterade närmar sig medelåldern. Baden, 2002 studerade också unga vuxnas identitetsutveckling. Gruppen bestod av 51 transrasealt adopterade, 19–vid studietillfället. De utgjordes dels av adopterade afro-amerikaner och latino-amerikaner dels av personer adopterade från olika asiatiska och sydamerikanska länder. Samtliga adoptivföräldrar var vita amerikaner. Man analyserade dels de ungas identifikation med föräldrarnas ras eller ursprungsras, dels identifikation med föräldrarnas etniska grupp och med ursprungskulturen med hjälp av ett frågeformulär MEIM-R (Multigroup Ethnic Identity Measure-Revised). Psykisk hälsa mättes också med en kortversion av SCL-90. Man fann dels att det var en stor spridning i gruppen mellan olika kombinationer av ras- och etnisk identifikation (av 16 möjliga kombinationer! ), dels att den psykiska hälsan inte sam- varierade med dessa identifikationer på något enkelt sätt. Ras- och etnisk identifikation samvarierade (r=0,80). Författaren menade att frånvaron av samband mellan psykisk hälsa och identitetstyp kan bero på att andra faktorer är mer betydelsefulla för den psykiska hälsan t.ex. föräldrarelationer, kamratkontakter, skol- prestationer och arbetsframgång (se även et al., 2002). Von , 2000 intervjuade tolv unga vuxna adopterade från om deras syn på sin livssituation och uppväxtvillkor. Hon fann att dagdrömmar, drömmar och fantasier om ursprunget var mycket vanligt förekommande. Detta hade dock mycket olika betydelse för olika individer. De flesta upplevde sig ha haft en uppväxt där de på grund av sitt utseende direkt tolkats av omgivningen att de var adopterade. En del hade tagit kontakt med invandrare från ursprungslandet för att hitta identifieringsobjekt. De hade dock ofta upplevt att för mycket skiljde dem åt, bara utseendet var likartat. De flesta kände sig som om de var någonting mitt emellan svenskar och invandrare. Alla ansåg att omgivningen tillskrev dem en identitet som invandrare, när de var vuxna. SOU 2003:49 Sammanställning av forskning avseende adoptivbarn och deras liv efter adoptionen hade besökt födelselandet, två var inte intresserade av att göra det, de övriga hade planer på att resa. För dem som gjort ett besök hade detta varit mycket viktigt. Författaren påpekade att sättet att förhålla sig till den biologiska och etniska bakgrunden var djupt personlig och menade att omgivningen inte skall påverka detta alltför mycket, vilket hon menade sker i . Debatten i adoptionskretsar trycker alltför mycket på att adopterade skall söka sina rötter, anser hon. Mer individuellt handlingsutrymme, lyhördhet och respekt för den adopterades egen önskan efterlystes. Altstein, H. & , R. (1991). Intercountry Adoption, a Multinational Perspective. Baden, A. (2002). The psychological adjustment of transracial adoptees: An application of the cultural-racial identity model. and the Homeless. 11, no. 2, April, pp. 167–191. Bagley, C. & , L. (1979). The identity, adjustment and achievement of transracially adopted children: A review and empirical report. I. GJ-Verma & C. Bagley (Eds). Race, Education and Identity. pp 192–219. Bagley, C. (1991). Adoption of native children in . I H. Altstein & R. (Eds). Bagley, C. & Coard, B. (1975). Cultural knowledge and rejection of ethnic identity in West Indian Children. J. Verma & C. Bagley (Eds). Race and Education across Cultures. 322–331. Bayerl, J. (1977). Transracial adoption: parents who adopted black children and black parents who adopted white children. , 38, (6-A) 3280. & , J. (1997). Adaptation of adopted foreign children at mid-adolescence as indicated by health and risk taking – a population study. European Child and Adolescent Psychiatry, Dec; 6(4), pp. 199–206. & Eigeland, I. (1987). Intercountry Adopted Children and the New Language. : (Thesis). Sammanställning av forskning avseende adoptivbarn och deras liv efter adoptionen & , K. (2001) The Educational attainment of adopted children born abroad: Swedish evidence. Opubl, manus, , . , F., Versluis-den Bieman, H. & Verhulst, F. C. (1994). International adoption of children with siblings – behavioral outcomes. 64, no.2, April, pp. 252–262. (1970). Adopted Children and their Families: a Follow-up study of Adopted Children, their Background, Environment and Environment and Adjustment. (1973). Adoptivbarn och deras familjer. (1978). An eighteen-year prospective longitudinal study of adopted boys. J. (Eds). The Child in his Family: Vulnerable children. 473–486. & , S. (1990). Outcome in adoption: Lessons from longitudinal studies. M. Brodzinsky & M. D. Schechter (Eds). The Psychology of Adoption. pp 93–106. (1995). Når Öst möter Vest. En undersökelse blant adopterte fra , og . Diaforskning, Rapport nr. 1 Diakonhjemmets höjskolecenter. Brand, A. & Brinich, P. (1999). Behavior problems and mental health contacts in adopted, , and nonadopted children. 40, no. 8, pp. 1221–1229. Brodzinsky, D. (1987a). Adjustment to adoption. A psychosocial perspective. , 7, pp. 25–47. Brodzinsky, D. (1987b). Looking at adoption through glasses: A Critique of Marquis and Detweilers Does adoption mean different? An attributional analysis. Psychology, 52, 2, pp. 394–398. Brodzinsky, D. (1990). A stress and coping model of adoption adjustment. M. Brodzinsky (Ed). The Psychology of Adoption. 3–24. SOU 2003:49 Sammanställning av forskning avseende adoptivbarn och deras liv efter adoptionen Brodzinsky, D. M., Pappas, C., , L. & Braff, A. (1981). Childrens of adoption. Pediatric Psychology, 6, pp. 177–189. Brodzinsky, D. M, Schechter, D. & Brodzinsky, A. (1986). Childrens knowledge of adoption. D. Ashmore & D. M. Brodzinsky (Eds). Thinking about the Family; Views of Parents and Children. 205– 232. Brodzinsky, D. M., Radice, C., Huffman, L. & Merkler, A. (1987c). Prevalence of clinical significant symptomatology in a nonclinical sample of adopted and nonadopted children. , 16,4, pp. 350–356. Bunjes, L. (1991). in the third world: To school in the . I , E. (Ed.) Adoption: International Perspectives. International Universities Press. 279–287. Castle, J., Groothues, Ch., Bredenkamp, D., , C., O , T., Rutter, M. & the ERA study team. (1999). Effects of qualities of early institutional care on cognitive attainment. , 69 (4), Oct., pp. 424–437. , M., Irhammar, M., Mercke. & , B. (1993). God psykisk hälsa hos utländska adoptivbarn. , 90,16, pp.1537–1542. (1981). Utländska adoptivbarns psykiska anpassning. , 78, pp. 816–819. (1991). Hög ålder vid adoption – största risken för att utveckla anpassningsproblem i tonåren. , 88,12, pp.1081–1085. (1982). Utländska adoptivbarn som kommit till . : – för internationella adoptioner. , M., , B., Irhammar, M. & Mercke, A.-M. (1999). Mental health in international adoptees as teenagers and young adults. An epidemiological study. 40, no. 8, pp.1239–1248. , M., Irhammar, M., Mercke, A.-M. & , E. (1994). Identitet och anpassning hos utlandsfödda adopterade ungdomar. 4 Forskning om barn och familj. Avd. för barn-och ungdomspsykiatri, , . Sammanställning av forskning avseende adoptivbarn och deras liv efter adoptionen Chisholm, K. (2000). Attachment in children adopted from Romanian orphanages. Two case studies. I P. A. (Eds.) Maturation, Culture and Context. Chisholm, K. (1998). A three year follow-up of attachment and indiscriminate friendliness in children adopted from Romanian orphanages. Child Development, 69, pp. 1092–1106. J., Coyne, J. & , J. (1993). Adopted and biological children in the clinic: Family, parental and child characteristics. , 34, 4, pp. 545–562. & Westhues, A. (1995) A Comparison of self- esteem, school achievement, and friends between intercountry adoptees and their siblings. and Care, Vol.106, pp. 205–224. Colloshaw, S., Maughan, B. & Pickles, A. (1998). Infant adoption: psychosocial outcomes in adulthood. Social Psychiatry, Psychiatric Epidemiology, 33, pp. 57–65. (1979). Cognitive/academic language proficiency, linguistic interdependence, the optimum age question and some other matters. Working papers on bilingualism 19, in education. l97–205. Dalen, M. & Saetersdal, B. (1988). Utenlandsadopterte barn i : Sommerfugler i vinterland. Dalen, M. & Saetersdal, B. (1992). Utenlandsadopterte barn i : tilpasning – opplaering – identitetsutvikling, empirisk undersokelse og teoretisk vidareutvikling. Dalen, M. & Rygvold, A.-L. (1999). Hvordan går det på skolen? Nr 3, Institutt for specialpedagogikk, . DeBerry, K. M., Scarr, S. & , R. (1996). Family racial socialization and ecological competence; Longitudinal assessments of African-American transracial adoptees. Child Development, 67, pp. 2375–2399. De , B. (1992). Internationally adopted children in communication. A developmental study. of Linguistics and Phonetics. Working Papers 39. & , M. (1986). Utländska adoptivbarn på PBU. SOU 2003:49 Sammanställning av forskning avseende adoptivbarn och deras liv efter adoptionen De Vaney, N.M. (1983). Adjustment of the older adopted child: Process and relationship. Fanshel, D. (1972). Far from the Reservation: The Transracial Adoption of American Indian Children. : Scarecrow Press. Feigelman, W. & Silverman, A. (1983). New Patterns of Adoptive Relationships. Feigelman, W. & Silverman, A. (1984). The longterm effects of transracial adoption. 588–602. Feigelman, W. (1997). Adopted adults: Comparisons with persons raised in conventional families. , 25: 3–4, pp. 199–223. M., Lynskey, M. & Horwood, L. (1995). The adolescent outcome of adoption: A 16-year longitudinal study. , 36. pp. 597–615. , L., Ames, E. W., Chrisholm, K. & Savoie, L. (1997). Problems reported by parents of Romanian orphans adopted to . , 20, pp. 67–82. (2001) Psychosocial adjustment and mental health of intercountry and domestic adopted teenagers in . 35 years with intercountry adoptions. Friedlander, M. (1999). Ethnic identity development of internationally adopted children and adolescents. 25, No. 1, pp. (1979). En rapport från , . Geerars, H., Hoksbergen, R. & Rooda, J. (1996). Adoptees on Their to Adulthood. Adoption Center, , , The , O., & , B. (1983). Adoption and Race: , Asian and Mixed race Children in white Families. : Batsford Academic and .; Press. Grotevant, H. D., Thorbecke, W. & , M. (1982). An extension of identity status interview into the interpersonal domain. , 11,1, pp. 33–47. Sammanställning av forskning avseende adoptivbarn och deras liv efter adoptionen Grotevant, H. (1987). Toward a process model of identity formation. , 2, 3, pp. 203–222. Grotevant, H. D., McRoy, R. & , V. Y. (1988). Emotionally disturbed adopted adolescents: patterns of family adoptions. 27, pp. 439–457. Grotevant, H. D., Dunbar, N., , J. (2000). Adoptive identity: How contexts within and beyond the family shape developmental pathways. 49, pp. 379–387. Grow, L. & , D. (1974). children, white parents: A study of transracial adoptions. : of (CWLA). Groze, V. (1986). Special needs adoption. Children and Revue 8. Groze, V. & , S. (2002) Pre-adoption stress and its association with child behavior in domestic special needs and international adoptions. Psychoneuroendocrinology, 27, pp. 181– 197. Gunnarby, A., , Y., . &, , C., (1982). Utländska adoptivbarns hälsotillstånd och anpassning till svenska förhållanden. , 79, pp. 1697–1705. (1982). A comparative analysis of successful and disrupted adoption in a private wellfare agency. 42,10, 45–89A. Henningsen, N. J., Kulpa, L., , N. & , L. (1987). Fra koreansk till dansk – en sproglig undersögelse af en gruppe adoptivbörn, der har skiftet kultur efter det 3 leveår. Köbenhavn: , . Hene, B. (1987a). De utländska adoptivbarnen och deras språkutveckling. Hene, B. (1987b). Vuxna utlandsadopterade i , en intervjuundersökning. Hersov, L. (1990). The seventh memorial lecture: Aspects of adoption. , 31,4, pp. 493–510. Hjern, A., , F. & , B. (2002) Suicide, psychiatric illness, and social maladjustment in intercountry SOU 2003:49 Sammanställning av forskning avseende adoptivbarn och deras liv efter adoptionen adoptees in : a cohort study. 360, 10, pp. 443–448. Hoksbergen, R. C., Juffer, F. & , B. (1986). Adopted Children at Home and at school. Hoksbergen, R. C., Spaan, J. & , B. (1988). Hoksbergen, R. (1997) Turmoil for adoptees during their adolescence? , 20, pp. 33–46. Hoksbergen, R. (1991) Understanding and preventing Failing adoptions. I , E., D. (Ed.) Adoption: International Perspectives. International Universities Press. 265–278. Holbrook, D. (1984). Knowledge of origins, self-esteem and family ties of long-term fostered and adopted children. Report to Holden Trust. Hollingsworth, L. (1997). Effect of transracial/transethnic adoption on childrens racial and ethnic identity and self-esteem: A meta-analytic review. , 25:1–2, pp. 99– 130. Hoopes, J. (1990). Adoption and identity formation. Brodzinsky (Ed.). The Psychology of Adoption. 144–166. (1997). Parent-reported problems in 211 adopted children; some risk and protective factors. , 38, pp. 401–411. Huh, N. & , W. J. (2000). Intercountry, transracial adoption and ethnic identity. International Social Work 43(1) pp.75–87. & , M. (1989). Damaged identity and search for kinship in adult adoptees. , 62, pp. 301–309. Irhammar, M. (1997). Att utforska sitt ursprung. Irhammar, M. (2002) Att som utlandsfödd adopterad utforska sitt ursprung. Sammanställning av forskning avseende adoptivbarn och deras liv efter adoptionen Johansson-Kark, M., , F. & Hjern, A. (2002). Overweight among international adoptees in : a populationbased study. Acta Paediatrica 91. pp. 827–832. & Shireman, J. F. (1986). A longitudinal study of black adoptions. Single parent, transracial and traditional. Social Work, –, pp.172–176. Juffer, F. & Rosenboom, L. (1997). Infant-mother attachment of internationally adopted children in the . , 20,1. pp. 93–107. Juffer, F., Hoksbergen, R. C., Riksen-Walraven, J. & Kohnstamm, G. (1997). intervention in adoptive families: Supporting maternal sensitive responsiveness, infant-mother attachment, and infant competence. 38, 8, pp.1039–1050. Kadushin, A. (1977). Adopting older children. B. (Eds). : Myth and Evidence. : Open Books. pp 187–210. (1990). Acknowledgement or rejection of differences? D.M. Brodzinsky (Ed). The Psychology of Adoption. pp 121–143. , Wun , Davenport, C., , J., Zrul, J. E.(1988). Psychiatric disorder and juvenile delinquency in adopted children and adolescents. and Adolescent Psychiatry, 27,1, pp. 111–115. , D.S. (1977). How they fared in american homes: A follow- up study of adopted Korean children. Children Today, 6 (– April): 2–6, pp. (1978). Issues in transracial and transcultural adoption. Social Case Worker, October, pp. 477–486. , W. J. (1995) International adoption: A case review of Korean children. Child Psychiatry and Human Development, 25, pp. 141–154. (1959). A dilemma of adoptive parenthood: Incongruous role obligations. Marriage and Family living, , pp. 316–328. (1964). A Theory of Adoption and Mental Health. D. , K., & Fish, D. (1966). Are adopted children specially vulnerable to stress? , 14, 3, pp. 291–298. SOU 2003:49 Sammanställning av forskning avseende adoptivbarn och deras liv efter adoptionen (1981). K., Grotevant, H. & McRoy, R.G. (2002). Adopted adolescents´ preoccupation with adoption: The impact on adoptive family relationships. 64 (February) 93–104. Kreppner, J. M., O´Conner, T. G., Rutter, M. and the English and Romanian Adoptees Study Team. (2001). Can Inattention/Overactivity Be An Institutional Deprivation Syndrome? J. Abnormal Child Psychology, vol. 29, nr. 6, dec., pp. 513–528. , W. (1985). When Adopted Children of Foreign Origin Grow up. Adoption success and the psychosocial integration of teenagers. Osnabruck: Terre des Hommes. (1992). Behavioral and school adjustment of 12–13 year old internationally adopted children in . , 33, pp. 427–239. , B. Viemerö,V.& Forsten, N. (1989). Barn adopterade till från . Nordisk psykologi, 41,2, pp. 97–108. Ladner, J. (1977). Adopting across Racial Boundaries. : Anchor Press/Doubleday. Levi-Shiff, R., , N. & , S. (1997). International and domestic adoption: Child, parent, and family adjustment. , 20, pp. 109–129. , F., Hjern, A. & , B. (2002). Inter-country adopted children as young adults – A Swedish cohort study. L. Offord, DR., , M. & Racine, Y. (1993). Follow-up of psychiatric and educational morbidity among adopted children. and Adolescent Psychiatry, 32,5, pp. 1007–1012. Marcovitch, S., , S., Gold, A., , J., Wasson, C., Krekewich, K. & , M. (1997). Determinants of behavioural problems in Romanian children adopted in . , 20, pp. 17–31. Maughan, B. & Pickles, A. (1991). Adopted and illegitimate children growing up. In Robins, L. & Rutter, M. Straight and Devious Pathways from Childhood to Adulthood. 36–61. Sammanställning av forskning avseende adoptivbarn och deras liv efter adoptionen Maughan, B., Collishaw, S. & Pickles, A. (1998). School achievement and adult qualifications among adoptees: A longitudinal study. 39, no. 5, pp. 669–685. McRoy, R., Zurcher, L. A., Lauderdale, M. L., & , R.N. (1982). Self-esteem and racial identity in transracial and inracial adoptees. Social Work, 27, pp. 522–526. McRoy, R., Zurcher, L. (1983). Transracial and Inracial Adoptees. The Adolescent Years. McRoy, R., Zurcher, L. A. Lauderdale, M. L.& , R. (1984). The identity of transracial adoptees. Social Casework: , January, pp. 34–39. McWhinnie, A. (1967). Adopted Children: How They Grow Up; a Study of Their Adjustment as Adults. : Routledge and Kegan . (1999). Cultural identity and place in adult Korean- American intercountry adoptees. Adoption Quarterly, Vol. 3(1) pp.15–48. C., Fan, X., , M., Grotevant, H. (2000). Comparisons of adopted and nonadopted Adolescents in a large, nationally representative sample. Child Development, /October. 71, no. 5, pp. 1458–1473. C., Fan, X., Grotevant, H. D., , M., Coyl, D. (2000). Adopted adolescents overrepresentation in mental health counseling: Adoptees problems or parents lower threshold for referral? Psychiatry, 39:12, dec., pp. 1504–1510. (1993). Adoptivbarns skolprestationer och val av studieväg. & , B. (2001) Adopted persons´ search for and contact with their birth parents I: Who searches and why? Adoption Quarterly, Vol. 4(3) pp. 5–37. Nicolaysen, J. (1998). Når eblet faller langt fra stammen – utenlandsadopterte og skolegang. Norsk Skoleblad nr. 22, pp. 26– 28. Nord, L., , , , J.-U. & Primdahl, M. (2001) Survey made by Småbörnscentret in and Adoption center , concerning children placed in adoption with SOU 2003:49 Sammanställning av forskning avseende adoptivbarn och deras liv efter adoptionen Danish families through AC in . , 35 years with intercountry adoptions. 13–15. OConnor, T. G., Bredenkamp, D. & Rutter, M. (1999). Attachment disturbances and disorders in children exposed to early severe deprivation. , 20, 1, pp. 10–29. OConner, T., Rutter, M. & the English and Romanian Adoptees study team. (2000). Attachment disorder behavior following early severe deprivation: Extension and longitudinal follow-up. Psychiatry, 39:6, . 703–712. Phinney, J. & Alipuria, L.L. (1990). Ethnic identity in college students from four ethnic groups. , 13, pp. 171–183. Proos, L. (1992). Growth and Development of Indian Children Adopted in . Pruzan, V. (1977). Födt i utlandet, adopteret i . Köbenhavn: Socialforskningsinstituttet, Publikation 77. Rathbun, C., Di Virgiliol, & Waltfogel S. (1958). The restitutive process in children following radical separation from family and culture. , 28, 2, pp. 408–415. Rathbun, C., , H., , C. & , J. (1965). Later adjustment of children following radical separation from family and culture. , 34, pp. 604–609. Rushton, A. & Minnis, H. (1997). Annotation: Transracial family placements. , 38, pp. 147–159. Rutter, M. and the English and Romanian Adoptees (ERA) study team. (1998). Developmental catch-up and deficit following adoption after severe global early privation. 39, No. 4, pp. 465–476. Rutter, M., , L., , C., Bredenkamp, D., Castle, J., Groothues, Ch., Kreppner, J., Keaveney, L., , C., OConnor, T. & ERA study team. (1999) Quasi-autistic patterns following severe early global privation. 40, no.4, pp. 537–549. Sammanställning av forskning avseende adoptivbarn och deras liv efter adoptionen L., Kreppner J. M. OConnor T. (2001). Specificity and heterogeneity in childrens responses to profound institutional privation Br J Psychiatry. , 179, pp. 97–103. & , T. (1991). Birthparent and identity formation in adopted children. , 61, (1), January, pp. 70–77. Rygvold, A.-L., Dalen, M. & Saetersdal, B. (Eds) (1999). – yours – ours and theirs. International conference at Lysebu, . Rörbech, M. (1989). Mit land er . En undersögelse af adopterede fra , og . Köbenhavn: Socialforskningsinstituttet, rapport 14. Schechter, M. & Bertocci, D. (1990). The meaning of search, I D.M. Brodzinsky (Ed). The Psychology of Adoption. pp 62–92. (2000). The demographic history of intercountry adoption. I P. (Ed). Intercountry Adoption Developments, Trends and Perspectives. 15–39. Sharma, A. R., McGue, M. & , P. (1996a). The emotional and behavioral adjustment of adopted adolescents: Part I. Children and , Vol.18, Nos. 1/2, pp. 83–100. Sharma, A. R., McGue, M. & , P. (1996b). The emotional and behavioral adjustment of adopted adolescents: Part II. Children and , Vol. 18, Nos. 1/2, pp. 101–114. Sharma, A. R., McGue, M. K., , P. (1998). The psychological adjustment of US adopted adolescents and their nonadopted siblings. Child Development, vol. 69, nr. 3, pp. 791– 802. Silverman, A. & Feigelman, W. (1990). Adjustment in interracial adoptees: An overview. M. Brodzinsky (Ed). The Psychology of Adoption. 187–200. Silverman, A. (1980). Transracial adoption in the : A study of assimilation and adjustment. 41,5A,2311–2312. & Altstein, H. (1977). : Wiley- Interscience. & Altstein, H. (1981). Transracial Adoption: A Follow-up. , MD: Books. SOU 2003:49 Sammanställning av forskning avseende adoptivbarn och deras liv efter adoptionen & Altstein, H. (1987). Adoptees and Their Families. Westport, CT: Praeger. & Altstein, H. (1992) Adoption, Race and Identity. Westport, CT: Praeger. & Altstein, H. & , M. (1994) The Case for Transracial Adoption. Skutnabb-Kangas, T. (1981). Slap, G., , E. & , B. (2001). Adoption as a risk factor for attempted suicide during adolescence. Pediatrics, Vol.108, no. pp.1–8. Smyer, M. A., , M., , N. & , N. (1998) Childhood adoption: Long-term effects in adulthood. Psychiatry, Vol. 61, Fall, pp.191–205 Spring-Duvoisin, D. (1986). Stams, G.-J. M., Juffer, F., Rispens, J. (2000). The development and adjustment of 7-year-old children adopted in infancy. 41, no. 8, pp. 1025–1037. Tec, I. & , S. (1967).