sou · GRB376d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Nära hälften av de medverkande i undersö kningen hade då uppmärk- sammat att bö cker hade blivit billigare. Det var då också fler som ö kat sina inköp av bö cker än av tidskrifter. Enligt SOM-undersö kningen 2002 är det absolut vanligaste sättet att få tillgång till vecko-/månadspress genom prenumeration (). Men det är även vanligt att man kö per lö snummer () eller lånar en tidning av en bekant eller en familjemedlem (). Drygt en femtedel får gratis tillgång till denna typ av tidningar genom medlemsdistribution och något fler läser på arbetet eller i skolan. Mer ovanligt är att man läser vecko-/månadstidningar eller tidskrifter på bibliotek () eller på Internet (). Med undantag fö r lö snummerfö rsälj- ningen är det ingen stö rre skillnad mellan män och kvinnor då det gäller var man får tillgång till de tidskrifter man läser. Det är fler kvinnor än män som köper lö snummer av tidningar. Något fler kvinnor har prenumera- tioner och lånar tidningar av bekanta eller familjemedlemmar än män och något fler män än kvinnor läser på Internet. I rapporten sning i den digitala tidså ldern25 framgår det att antalet tidskrifter ö kat från drygt 2 600 till 4 500 tidskrifter. kan man hitta tidskrifter som täcker det mesta från samhälle, ekonomi och teknik till arkeologi, etnografi och socialantropologi. Internet rymmer också allt fler tidskrifter. Å r 1997 var antalet 164 och fanns det närmare 500 svenska tidskrifter som kunde läsas via nätet. 4.1.2 Lä sta bö cker och tidskrifter Enligt NORDICOMS rapport sning i den digitala å ldern 1979–2002 uppgår andelen personer i som läser bö cker en genomsnittlig dag till . Lästiden en genomsnittlig dag är och den har varit relativt stabil ö ver tiden. Det är fler som ägnar sig åt bokläsande än till exempel åt Internetanvändning, läsning av kvällspress eller tittande på video. Däremot kommer bokläsandet långt efter TV-tittande, radiolyssnande samt läsning av morgontidningar. Andelen som läser bö cker är större i och ö vriga än i generellt. I har vi också betydligt fler bö cker i hemmet än genomsnittet i . Läsvaneundersö kningar avseende bö cker visar på ett klart samband mellan läs- vanor å ena sidan och kö n, ålder och utbildning å andra sidan. Kvinnor läser mer än män, flickor mer än pojkar, yngre mer än äldre, högutbildade mer än lågutbildade. Det finns de som inte läst någon bok alls . Å r uppgick andelen till 14 procent26. Andelen icke-läsare har varit i stort sett ofö rändrad . I SCB:s omnibuss , framkom att hälften av dem som i stort sett aldrig läser böcker, anger brist på tid som den främsta orsaken. Bland personer som inte läser böcker var det få som ö ver huvud taget angav något, som skulle kunna moti- vera dem att läsa. Enligt SOM-undersö kningen 2002 har sporadiska lä sare blivit ofta-lä sare undersö kning Läs- och bläddra 1986–2002 är den enda under- sö kning som redovisar ett ökat läsande (ö kad frekvens av läsande) och fram . Visserligen har andelen av befolk- 25Uppgifterna hämtade från NORDICOM:s rapport sning i den digitala tidså ldern. 26Enligt SOM-undersö kningen 2002. ningen som aldrig läser varit i stort sett oförändrad, men de som läser böcker och tidskrifter läser mer nu än fö rr. En stor andel av befolkningen () i åldrarna 15–har läst bö cker åtminstone . Fö rhållandet har dock fö rändrats mellan dem som säger sig läsa ofta (någon eller ) och dem som säger sig läsa mer sporadiskt. Å r 1988 var det som läste ofta och läste sporadiskt. 2002 var det i stället som läste ofta och som läste sporadiskt. De som säger sig läsa bö cker gjorde det mer frekvent 2002 än 1988. Den främsta ö kningen av bokläsningen har skett det vill säga . Boklä sningsfrekvens fö rdelat på kö n 1989–2002 Kä lla: . Lä s och blä ddra. Resultat kring bok- och tidskriftslä sning frå n SOM- undersö kningen 1986–2002 Skillnaden mellan kvinnors och mä ns boklä sande är traditionellt stor. Med detta menas att kvinnor läser mer bö cker än män. Bland både kvinnor och män har dock de sporadiska läsarna –2002 i viss utsträckning ö vergått till att läsa oftare. När det gäller icke-läsare så noteras en ö kning fö r män och en minsk- ning fö r kvinnor de senaste 2–3 åren. Fö rhållandet mellan olika å ldersgruppers lä sande har varit ganska stabilt –2002. Bokläsandet ser ungefär likadant ut i åldrarna 20–. Vad gäller ungdomar och äldre så läser en stö rre andel av ungdomarna mer än genom- snittet och en större andel av de äldre läser mindre än genomsnittet. Generellt kan man säga att ju stö rre boendeort man bor på desto mer frekvent är bokläsningen. I storstäderna , och finns den stö rsta andelen som ofta läser bö cker (). Andel frekventa boklä sare bland lå g- och hö gutbildade –2002 (procent) Kä lla: . Lä s och blä ddra. Resultat kring bok- och tidskriftslä sning frå n SOM- undersö kningen 1986–2002 Utbildningsnivå har stor påverkan på i vilken utsträckning vi läser bö cker. De lågutbildade läser minst och de hö gutbildade läser mest. Såväl andelen läsare bland hö gutbildade som lågutbildade har ö kat . Boklä sning bland arbetare och hö gre tjä nstemä n/akademiker 1990–2002 Kä lla: . Lä s och blä ddra. Resultat kring bok- och tidskriftslä sning frå n SOM- undersö kningen 1986–2002 När man ser till bokläsning finns det klara skillnader mellan resursstarka och resurssvaga grupper. Detta gäller även då man ser till bokläsning. I SOM-under- sö kningen har man låtit de svarande själva kategorisera sin familjetyp och klass- tillhörighet. Man har då funnit att den största andelen icke-läsare finns bland arbetarna () och det lägsta antalet bland hö gre tjänstemän. Andelen av arbetarna som aldrig läser har dock minskat . Fö r både arbetare och tjänstemän har andelen läser ofta ökat . Man har alltså ö vergått från att ha läst sporadiskt till att läsa ofta. Genrer som lä ses mest Romanen är den absolut vanligaste boken man läser; uppger att de läst fem eller fler romaner . Tätt därefter följer deckare/thrillers . Andel frekventa lä sare av olika bokgenrer, 2002. Till frekventa läsare räknas de som säger sig ha läst fem eller fler bö cker av respektive bokgenre . Science fiction/fantasy Bok om samhälle/politik Det är även främst romaner som de frekventa läsarna har kö pt mer av . av de som har ö kat sina inköp har köpt fem eller fler romaner och har kö pt fem eller fler deckare/thriller. Bland de spora- diska läsarna som har ökat sina inköp är det främst deckare man kö pt. av de sporadiska läsarna har kö pt 1–4 deckare och har kö pt 5 eller fler deckare. av de sporadiska läsarna har kö pt 1–4 romaner och har kö pt fler än 5 romaner. Enligt NORDICOM:s rapport sning i den digitala tidså ldern 1979– 2002 anges att av svenska folket i åldrarna 9–läser en eller flera tidskrifter en genomsnittlig dag. Drygt en tredjedel uppger att de använder Internet en vanlig dag och av dessa läser dagstidning/tidskrift på nätet. Enligt SOM-undersö kningen läste halva befolkning ofta någon vecko- /månadstidning 2002. De allra flesta, totalt , anser inte att deras tidskriftsläsningsvanor förändrats . De läser varken mer eller mindre än de tidigare gjort. Kvinnor läser mer veckotidningar än män. Å r 2000 var det av kvinnorna och av männen som ofta läste veckotidningar. och har andelen kvinnor som aldrig läser någon veckotidning legat . har andelen män som aldrig läser någon veckotidning ö kat från . Det är de yngsta och de äldsta som läser mest vecko- Hö gst andel som ofta läser veckotidningar finns dels bland dem som är 15 till och dels bland dem (i båda grupperna ). 4.1.3 Attityder till boklä sande enligt SOM-undersö kningen å r 2002 I är man generellt positiv till bokläsning Attityden till bokläsning är i stort sett odelat positiv: Det var ytterst få som instämde i påståenden som Det är tråkigt att läsa bö cker () och Att läsa bö cker är att kasta bort sin tid (). tyckte att det är synd att människor inte läser mer bö cker och att det alltid ger en viss behållning. höll med om påståendet Om bö cker vore billigare skulle folk kö pa mycket fler bö cker men sade sig ha blivit mer intresserade av att kö pa böcker på grund av momssänkningen. Det var dock som ansåg att momssänkningen var en effektiv åtgärd fö r att stimulera bokläsandet i . Skillnaden i attityder till bokläsning mellan män och kvinnor är att det råder en starkare positiv inställning hos kvinnor. Män och kvinnor tycker likadant, men andelen som instämmer i positiva attityder till bokläsning är ungefär tio procent- enheter hö gre bland kvinnor. Likadant är det när det gäller påståenden som är negativa till bokläsning. fler kvinnor än män tar avstånd från dessa påståenden. av männen och av kvinnorna anser att momssänkningen har gjort dem mer intresserade av att kö pa böcker. Bland kvinnorna är det , som håller med om att momssänkningen var en effektiv åtgärd fö r att stimulera bokläsandet i . Bland männen är det färre som instämmer. Anmärkningsvärt är även att av männen säger sig inte ha någon uppfattning i denna fråga. Yngre och ä ldre minst positiva Minst positiv attityd till bokläsning återfinns bland de yngre mellan 15–samt bland de äldsta mellan 80–85. i åldrarna 20–och i åldrarna 15–anser att det är tråkigt att läsa bö cker och av de äldsta anser att bokläsning bara är att kasta bort sin tid. Stö rst andel av arbetare och egna fö retagare som inte har nå gon uppfattning om momssä nkningen Den tydligast märkbara skillnaden mellan dem som klassificerat sig som arbetare, tjänstemän respektive egna fö retagare syns då man ser till de attitydfrågor som direkt rö r momsen. Där är det av arbetare och egna företagare som säger sig inte ha någon uppfattning vare sig om momssänkningen har gjort dem mer benägna att kö pa bö cker eller om den har stimulerat läsandet bland befolk- ningen. Motsvarande siffror för tjänstemän och akademiker är avsevärt lägre. 4.2 Bok- och tidskriftsläsning i undersö kningar där frågor ställts fö r räkning 4.2.1 Lä s och blä ddra. Resultat kring bok och tidskriftslä sningen frå n SOM-undersö kningarna 1986–2002 Se separat dokument eller besö k SCB:s webbplats /bokmoms 4.2.2 Boklä sning i den digitala tidså ldern och Tidskriftslä sning i den digitala å ldern – två rapporter frå n NORDICOM (resultaten ur de å rliga undersö kningarna Mediebarometern) Se separata dokument eller besö k SCB:s webbplats . NORDICOM, som på uppdrag av SCB, sammanställt rapporterna Boklä sning i den digitala tidså ldern 1979–2002 och Tidskriftslä sning i den digitala tidså ldern 1979–200227 konstaterar att den tidigare trenden i minskat bokläsande förefaller ha avstannat och andelen av de som läser regelbundet har legat . Å r 2002 uppgav av svenska folket i åldern 9–att de läste bö cker en genomsnittlig dag. Å r 1979 var procentandelen . I är andelen som läser bö cker stö rre än genom- snittet fö r EU och antalet bö cker i hemmen är fler. I stö rre utsträckning än i andra länder, läser svenskar litteratur av annan orsak än arbete och skola. Generellt läser kvinnor mer än män, flickor mer än pojkar, yngre mer än äldre, hö gutbildade mer än lågutbildade. Flera nya medier har tillkommit utan att de, som vi kallar de traditionella medierna, har minskat märkbart i betydelse. har den samlade tiden som används för medier ö kat blygsamt, vilket innebär att varje medium ägnas genomsnittligt mindre tid. Bruttotiden för svenskarnas medieanvändning 2002 var och . Å r 1979 var och , det vill säga svenskarna medieanvändning har ö kat under den . Den samlade läsningen av tidskrifter – både vecko-/månadspress och special- /fackpress – är en genomsnittlig dag. Det är fler som läser tidskrifter än böcker, lyssnar på CD och använder Internet – är det en betydligt större andel av befolkningen som tittar på TV, lyssnar på radio och läser dagstidning. Det är också fler som läser vecko-/månadstidningar än special- /facktidskrifter och andelen läsare är hö gst bland kvinnor och äldre. Vecko- /månadspress och special-/fackpress har var och en sin styrka i olika läsargrupper. Vuxna läser i större utstäckning än barn och ungdomar, kvinnor är flitigare läsare än män och läsningen ökar med ålder. Läsarna avsätter i genomsnitt åt vecko-/månadstidningar under en genomsnittlig dag. Motsvarande siffra för special-/facktidskrifter är och fö r bö cker . 4.2.3 SCB:s Omnibussundersö kning 27 vid Gö teborgs universitet genomfö r undersö kningen Mediebarometern, vilken ligger till grund fö r de två rapporterna. I SCB:s omnibuss framkom att kvinnor läser bö cker oftare än män. Män läser mer ofta tidskrifter än bö cker. Läsning på Internet är vanligast bland de yngre och bland män. Bland de som anger att de i stort sett aldrig läser böcker anger hälften brist på tid som den främsta orsaken. Bland personer som inte läser bö cker är det få som anger något som skulle motivera dem att läsa. Hälften av de svarande har lagt märke till att bö cker har blivit billigare, en fjärdedel har lagt märke till att tidskrifter har blivit billigare. Av de som uppmärksammat prissänkning på böcker respektive tidskrifter är det en stö rre andel som ö kat sina inkö p av bö cker än av tidskrifter. Lä svanor och utbildningsnivå samvarierar Resultaten från omnibussundersö kningen 2002 pekar generellt på att läsvanor avseende böcker, tidskrifter28 och Internet samvarierar med utbildningsnivå. Ju hö gre utbildningsnivå desto större andel läsande. Hur ofta man läser bö cker respektive tidskrifter varierar inte ö ver olika ålders- grupper. Vid frågan hur länge man läser uppger de flesta att man läser mellan 15 och per tillfälle. Fö r vissa grupper har det inte gått att utläsa tillfö rlitliga resultat på grund av låg svarsfrekvens inom respektive grupp. Det går inte att särskilja läsandet mellan socioekonomiska grupper (sysselsättningsförhållanden, utbildningsnivå, årsinkomst och facktillhörighet) eller urskilja läsvanor för svenskar med annat fö delseland än . Kvinnor lä ser bö cker oftare ä n mä n Som tabell 4.12 visar läser kvinnor oftare bö cker än män. Andelen män som i stort sett aldrig läser en bok är . Tabellen visar även att frekvensen fö r läsan- det ö kar med utbildningsnivå och att andelen av dem som lä ser sä llan inte nämn- värt varierar mellan olika grupper. Tabell 4.1 Boklä sande (vå ren 2002) Läser sällan** Läser ofta*** *I procent. **Lö rdag, sö ndag eller någon/. ***eller . Kä lla: SCB, Omnibussundersö kningen. Bokläsandet skiljer sig från ö vrigt läsande (tidskrifter och internet) i hur mycket tid som spenderas per lästillfälle. Betydligt fler läser bö cker i och betydligt färre i . Prissä nkningen har uppmä rksammats av de svarande Hälften av de svarande uppmärksammade att bö cker har blivit billigare. En tredje- del av dessa uppger att prissänkningen har lett till ö kade inkö p av bö cker. Mer ä n hä lften av de svarande lä ser sä llan eller aldrig tidskrifter 28 Vecko- månads- och specialtidningar. Av dem som inte läser böcker och som angav orsak till detta svarade drygt hälften brist på tid29. Andra orsaker var bland annat ointresse, dålig syn och läser i sitt yrke. Ingen uppgav pris på bö cker som orsak. Mä n lä ser oftare tidskrifter ä n bö cker Män läser oftare tidskrifter än bö cker. En fjärdedel av alla medverkande i undersö kningen har uppmärksammat att priset på tidskrifter har sänkts. av dessa har ökat sina inkö p i samband med prissänkningen. Som tabell 4.2 visar är skillnaderna små mellan olika grupper. Av de som läser tidskrifter är det ingen signifikant skillnad mellan kö n, ej heller tycks utbildnings- nivå påverka läsandet av tidskrifter. Tabell 4.2 Tidskriftslä sning (vå ren 2002) Läser sällan** Läser ofta*** **Heldag eller någon/ ***eller . Kä lla: SCB, Omnibussundersö kningen. Mer än hälften i åldersgruppen 18–läser något på Internet. Det är skillnad i läsvanor på Internet mellan åldersgrupper. Ö ver hälften i åldersgruppen 18–läser något på Internet eller . Cirka en tredjedel i åldersgruppen 30–och i ålders- gruppen 55–läser på Internet eller . Läsning på Internet, se tabell 4.3, är vanligare bland män än kvinnor. Frekvensen läsande på Internet ö kar med utbildningsnivå. Tabell 4.3 Internetlä sning (vå ren 2002) Läser sällan** Läser ofta*** *I procent. **Lö rdag, sö ndag eller någon/. ***eller . Kä lla: SCB, Omnibussundersö kningen. På uppdrag av genomfö r SCB undersö kningen Kultur- barometern 2002 (ännu inte publicerad av för denna publikations tryckning). De nya resultaten avseende 2002 visar en ofö rändrad andel läsare såväl fö re som efter bokmomssänkningen. 29 Av dem som aldrig läser bö cker var det som uppgav en orsak. I Kulturbarometern 2002, framkom att en genomsnittlig månad kö pte befolkning i åldrarna 7–1,2 bö cker fö r nö jesläsning per person och månad. Män köpte i genomsnitt en bok, kvinnor kö pte 1,4 bö cker och barn i åldrarna 9–kö pte i genomsnitt 0,6 bö cker. Värt att uppmärksamma är att det var av barnen som en genomsnittlig månad kö pt bö cker. Det var av barnen som kö pt tre eller fler bö cker. I befolkningen som helhet var det som en genomsnittlig månad inte kö pt någon bok. Av de som kö pt böcker, var det vanli- gaste att man kö pt en eller två bö cker, och det hade drygt var femte person gjort. Stö rst skillnader, när det gäller inkö p av bö cker fö r nö jesläsning en genomsnittlig månad, uppmättes med avseende på utbildning. Personer med eftergymnasial utbildning köpte 2,1 böcker fö r nö jesläsning per person och månad medan personer ö ver med förgymnasial utbildning köpte 0,6 böcker. I undersö kningen 2002 hade SCB lagt till en fråga angående inkö p av böcker till barn 0–. Tretton procent av de tillfrågade med hemmavarande barn i åldern 0– anger att de den senaste månaden köpt någon bok till de hemmavarande barnen. Det är fler kvinnor än män som köpt böcker till barnen, 18 respektive 8 procent.De personer som hade hemmavarande barn i åldrarna 0–köpte 1,4 Av de 1,4 var det i genomsnitt 0,4 böcker som kö ptes till de hemma- varande barnen. En jämförelse av läsande pekar på en oförändrad andel av befolkning, såväl fö r kvinnor som män, som angett att man läst någon bok . En ö kad andel av befolkningen kö pte sina bö cker i bokhan- del eller på varuhus (år ). bö cker på bibliotek har minskat med ett par . Bokinkö p är också oförändrade mellan åren på totalnivå. Gruppen som angett att de kö pt många bö cker (5 eller fler bö cker) har visserligen ö kat , men ö kningen är inte statistiskt säkerställd. Svar på frå gan: Ungefä r hur må nga bö cker totalt har du kö pt senaste Rä kna bara med bö cker som kö pts fö r nö jes skull, ej bö cker som kö pts fö r studier eller arbetets skull. Avser å ren 2000 och 2002. (Bå de bö cker å t dig sjä lv eller som gå va till annan person skall rä knas.) Kä lla: Statens kulturrå d: Kulturbarometen 2002 Fö r att fö lja upp läsandets utveckling kompletterar SCB med information från andra undersö kningar än de som gö rs primärt för detta uppdrag. Det finns många undersö kningar som belyser läsandet i . I en del fall kan motstridiga uppgifter redovisas. Det beror vanligen på att undersö kningarna har olika syfte och att olika metoder och definitioner använts. Nedan följer en sam- manställning av flera stora undersö kningars resultat angående läsandets utveckling. Längre fram i avsnittet redovisas resultat från varje undersö kning var för sig och mer ingående. Det finns dessutom länkar till alla refererade statistikkällor, där metoder definitioner och mer detaljerade resultat kan studeras. I nedanstående tabell fö ljer en teknisk sammanställning av de undersö kningar, som i den här rapporten beskriver läsandets utveckling. I tabellen går att utläsa grund- läggande skillnader som särskiljer undersö kningarna från varandra. Därefter följer detaljerade resultat från de undersö kningar som inte är refererade tidigare. Tabell 4.5 Undersö kningar kring lä sandets utveckling 15–85 år 9–79 år 20–64 år 16–74 år 9–79 år 10–18 år 3–8 år 307 000 dagbö cker från ca 3600 individer 31Mellan åren 1975–1979 16–74 år 32Institutet fö r social forskning vid , LNU står fö r Levnadsnivå- undersö kning. 34SCB producerar statistiken på uppdrag av 4.3.1 SCB:s Tidsanvä ndningsundersö kningar 1990/91 och 2000/01 Den fria tiden, fö r personer , består i princip av den tid och de aktiviteter som återstår efter förvärvsarbete, hemarbete, studier och personliga aktiviteter (personliga behov). Därmed blir den fria tiden en restkategori och själva begreppet inte helt adekvat. Till den helt dominerande delen består den fria tiden av aktiviteter som i dagligt språkbruk betecknas som fritidsaktiviteter, nämligen idrotts- och friluftsliv, föreningsverksamheter, underhållning och kultur, social samvaro, att läsa och se på TV samt utö vande av hobbies av olika slag. Lä sandet har minskat Det verkar ha skett vissa förändringar fö r några fritidsaktiviteter . Idrott och friluftsliv har ö kat något fö r både kvinnor och män. Social samvaro och läsning har minskat. Läsningen har minskat med en tredjedel fö r män, från , och en fjärdedel för kvinnor, från . Fritidsaktiviteter i å ldern 20–64 å r 2000/01 (minuter). Stapel (ljusblå )nummer fyra frå n hö ger avser lä sning. Uppgifterna avser en 12-må nadersperiod. Kä lla: SCB: Tidsanvä ndningsundersö kningen I diagram 4.6 avses lä sning som uppgiven huvudaktivitet i tidsdagböckerna. Lä sning omfattar såväl läsning av dags- och veckotidningar och tidskrifter som läsning av bö cker. Läsning av facklitteratur ingår i aktivitetskategorin studier. Läsning kan också förekomma som biaktivitet i samband med andra aktiviteter, till exempel resor. Ä ven då man studerar resultaten av läsande i samband med resor visar dessa på en tydlig minskning . Tabell 4.6 Genomsnittlig tid fö r lä sning och andel som lä ser som huvud- respektive biaktivitet å r 2000/01 samt fö rä ndring /91 efter kö n. Befolkningen 20–64 å r. , september–maj Annat, även okänt Läsning som bi- eller * Betyder signifikant fö rändring på 95-procentsnivån Kä lla: SCB: Tidsanvä ndningsundersö kningen Mätningen av tid för läsning avser läsning som en fritidsaktivitet. Tid fö r läsning inom ramen för förvärvsarbete kan inte beräknas utifrån insamlade data. Orsaken är att det inte finns information om vilka olika aktiviteter som utförts under betald arbetstid. Det finns ingen markant skillnad mellan veckodagar och helgdagar när det gäller tiden som används till läsning. Den fria tiden har ö kat Den fria tiden fö refaller ha ö kat något /91. Ö kningen är cirka en kvart i genomsnitt både fö r kvinnor och män. Fö r befolkningen i yrkesverk- sam ålder uppgick den fria tiden /01 till mellan fem och fem och per dag, något mer fö r män än för kvinnor. Fri tid fö r personer i å ldern 20–64 å r 1990/91 och 2000/01 (minuter). Uppgifterna avser en 9-må nadersperiod Kä lla: SCB, Tidsanvä ndningsundersö kningen. Kvinnornas fria tid ä r betydligt mer fragmenterad ä n mä nnens Ett resultat från undersö kningen /91 var att kvinnors fria tid är betydligt mer uppdelad och fragmenterad än mäns. En tolkning är att en stö rre del av kvinnors fria tid har karaktär av pauser i andra verksamheter, särskilt hemarbete. En paus i hemarbete, kanske en stunds tidningsläsning i väntan på att potatisen kokat klart, kommer – vilket må vara rätt eller fel – att klassificeras som en fritids- aktivitet. Framfö r allt en del av kvinnors fria tid borde närmast kunna betraktas som en del av hemarbetet, analogt med att pauser i fö rvärvsarbete räknas in i arbetstiden. Skillnaden mellan kvinnors och mäns fria tid skulle därmed ö ka något på så sätt att kvinnors fria tid minskar.35 4.3.2 SCB:s undersö kningar om levnadsfö rhå llanden () har frågats om såväl bokläsande som läsande av tidskrifter och veckotidningar. Vad som är tidskrifter respektive veckotidningar definieras inte i undersö kningen. På inrådan av utö kades frågebatteriet 1999 med en fråga om läsning av skönlitteratur, detta för att kunna urskilja den rena nö jesläs- ningen från läsning av annan slags litteratur såsom faktabö cker, uppslagsböcker, instruktionsböcker och liknande. SCB har därefter på uppdrag av sammanställt en rapport: Den kulturella vä lfä rden.