sou · GRB350d3 · 2004-01-01 00:00:00 — e)när ett beslut om vilandeförklaring av sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt 16 kap. 16 eller 17 § upphör, samt f)när livränta beviljas den försäkrade enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller redan utgående livränta ändras. Ändring som avses i första stycket skall gälla från och med den dag då anledningen till ändringen uppkommit. Den sjukpenning- grundande inkomst som ändrats enligt första stycket a får dock läggas till grund för ersättning tidigast i den ersättningsperiod som inträffar i anslutning till att försäkrings- kassan fått kännedom om inkomständringen. Under tid som anges under 1–6 får, om inte första stycket b, c eller d är tillämpligt, den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten sänkas lägst till vad den skulle ha varit närmast dess- förinnan om då känt till samtliga förhållanden. Detta gäller tid då den försäkrade 1.bedriver studier enligt de grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, 3.deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitets- stöd eller står till arbetsmarknadens förfogande enligt de grunder som fastställs av regeringen eller den myndighet rege- ringen bestämmer, 4.är gravid och avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete tidigast före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför, 5.är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vård av barn, om den försäkrade är förälder till barnet eller likställs med förälder enligt 1 § föräldraledighetslagen (1995:584) och barnet inte har fyllt . Motsvarande gäller vid adoption av barn som ej fyllt eller vid mottagande av sådant barn i avsikt att adoptera det, om mindre än har förflutit sedan den försäkrade fick barnet i sin vård, 6.fullgör tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvars- plikt. För en försäkrad som avses i tredje stycket 1 eller deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd skall , vid sjukdom , beräkna sjukpenningen på en sjukpenninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . Om därvid den sjuk- penninggrundande inkomsten helt eller delvis är att hänföra till anställning, skall årsarbetstiden beräknas på grundval av enbart det antal arbetstimmar som den försäkrade kan antas ha i ifrågavarande förvärvsarbete . För en försäkrad som får sådan behandling eller rehabilitering som avses i 7 b § eller 22 kap. 7 § och som får livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning enligt en annan författning skall försäk- ringskassan, vid sjukdom då livränta betalas ut, beräkna sjukpenningen på en sjukpenninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . För en försäkrad som avses i 10 c § första stycket 1 eller 2 skall dock under studieuppehåll mellan vår- och hösttermin, då den försäkrade inte uppbär studiesocial förmån för studier som avses i tredje stycket 1, sjukpenningen beräknas på den sjukpenning- grundande inkomst som följer av första–tredje styckena, om sjuk- penningen blir högre än sjukpenning beräknad på den sjukpenning- grundande inkomsten enligt fjärde stycket. Fjärde stycket tillämpas även för försäkrad som avses i tredje stycket 6 när den försäkrade genomgår grundutbildning som är längre än . Omprövning av sjukpenningförsäkringen enligt första stycket a skall ej omfatta ändring av den försäkrades inkomstförhållanden på grund av sådant förvärvsarbete som avses i 16 kap. 15 §. Lag (2002:226). Förordningen (2000:1418) om tillämpningen av vissa skydds- bestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst vid studier eller arbetslöshet 1 § I denna förordning anges när skyddsbestämmelserna om sjukpenninggrundande inkomst i 3 kap. 5 § tredje stycket 1 och 3 lagen (1962:381) om allmän försäkring skall tillämpas för en för- säkrad som studerar eller är arbetslös. 2 § Skyddsbestämmelserna skall tillämpas för en försäkrad som 1.bedriver studier, för vilka denne uppbär studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395), bidrag enligt förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander eller särskilt utbildningsbidrag, 2.är ledig från sin anställning för studier inom det egna yrkes- området, eller 3.bedriver studier inom det egna yrkesområdet i annat fall än som anges i 2, dock för högst . Förordning (2000:1419). 3 § Skyddsbestämmelserna skall tillämpas för en försäkrad som är helt eller delvis arbetslös före ingången av den månad han eller hon fyller och som är beredd att anta erbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten samt 1.aktivt söker sådant arbete och är anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen, eller 2.söker arbete på det sätt som föreskriver. föreskrifter (RFFS 1998:12) om sjuk- penninggrundande inkomst 1 § Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst enligt 3 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring skall endast sådan inkomst beaktas som en försäkrad kan antas komma att tills vidare åtnjuta 1.av eget arbete i följd 2.av eget återkommande arbete. 2 § Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst får hänsyn tas till ersättning för praktiktjänstgöring som en försäkrad erhåller under utbildning, om tjänstgöringen ingår i utbildningen och pågår eller är förlagd till utbildningens sista eller näst sista termin. 3 § Den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten skall inte sänkas och får anpassas efter löneutvecklingen inom den försäkrades yrkesområde för försäkrad som inte fyllt och 1.som är omfattad av bestämmelserna i 3 kap. 5 § tredje stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring och bestämmelserna i 2 och 3 §§ förordning (2000:1418) om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst vid studier och arbetslöshet, 2.som inte förvärvsarbetar av anledning som berättigar till ersättning enligt 3 kap. 7, 7 a och 7 b §§ samt 22 kap. lagen om allmän försäkring eller motsvarande ersättning enligt lagstift- ningen om arbetsskadeförsäkring eller om annan jämförbar ekonomisk förmån, 3.som avbryter sitt förvärvsarbete eller minskar sin arbetstid. Detta gäller i följd oavsett om avsikten är att förvärvsavbrottet eller arbetstidsförkortningen skall pågå . Ändras den försäkrades inkomstförhållanden efter det att hans sjukpenninggrundande inkomst fastställts och överensstämmer de inte med den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten , då någon omständighet som anges i första stycket 1–3 inträffar, får den sjukpenninggrundande inkomsten med tillämp- ning av 3 kap. 5 § första och andra styckena lagen om allmän försäkring likväl sänkas till den nivå den skulle ha haft om försäk- ringskassan hade känt till de ändrade inkomstförhållandena. (RFFS 2002:2) 4 § Förvärvsarbetar en försäkrad som fyllt , fastställs sjuk- penninggrundande inkomst för honom endast på grundval av inkomsten från detta arbete. På samma sätt fastställs den sjukpenninggrundande inkomsten för en försäkrad som fyllt och som inte förvärvsarbetar, om han kan styrka att han skulle ha förvärvsarbetat om inte anledning som sägs i 3 § första stycket 2 förelegat. 5 § Har en försäkrad med inkomst av annat förvärvsarbete än anställning under en följd av år i allmän självdeklaration redovisat lägre skatterättslig nettointäkt än vad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning, skall hans sjuk- penninggrundande inkomst av detta arbete beräknas med ledning av de tre senaste årens taxering. Den sjukpenninggrundande inkomsten får beräknas till högre belopp än vad som framgår av den skatterättsliga nettointäkten under en verksamhets upp- byggnadsskede eller om andra särskilda skäl föreligger, såsom stark skuldbelastning, ändrade förvärvsförhållanden eller tillfälliga för- luster. Driver makar förvärvsverksamhet gemensamt eller driver den ena maken sådan verksamhet med biträde av den andre skall netto- intäkten från verksamheten vid beräkning av den sjukpenning- grundande inkomsten fördelas på makarna i förhållande till värdet av vardera makens arbetsinsats i verksamheten. Med make likställs person som stadigvarande bor med någon, med vilken han varit gift eller har eller har haft barn. 6 § har upphävts genom (RFFS 2000:11). 7 § Ändring av en försäkrads tillhörighet till sjukpenningförsäk- ringen på grund av ändrade inkomstförhållanden skall ske tidigast från och med den dag som inkomständringen gäller. 8 § Ändring av den sjukpenninggrundande inkomsten, som kan föranledas av att försäkrad beviljats ålderspension eller förtids- pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, skall ske från och med ingången av månaden efter det beslutet om sådan pension daterats, dock tidigast från och med den månad pensionen börjar utgå. Ett vägval för framtidens sjukpenningskydd Bygga ut eller bygga om? Utredningen om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst (S 2001:09) – – har i uppdrag att göra en analys av reglerna om skyddstider för SGI och, mot bakgrund av grundläg- gande principer för sådana regler, föreslå ändringar. Vidare ingår i uppdraget bl.a. att se över reglerna om rätten att följa löneutvecklingen dels under pågående ersättningsfall, dels vid beräkningen av arbetsskadelivränta för förfluten tid. Utgångspunkten för utredningen är att de regler som föreslås skall uppfylla den enskildes behov av en väl fungerande försäkring som skall vara tydlig och överskådlig och därmed lättare att admini- strera. Utredningen skall föreslå ett huvudalternativ men det finns inget hinder mot att föreslå alternativa lösningar. Varför en delrapport? Utredningen konstaterar i föreliggande delrapport att vi står inför ett vägval när det gäller det framtida sjukpenningskyddet. Det ena alternativet är att skyddsreglerna justeras eller byggs ut genom att skyddsgrupperna utvidgas ytterligare. Det andra alternativet är att systemet konstrueras eller byggs om. Innan slutlig ställning tas till ett huvudalternativ och eventuella alternativa lösningar vill utredningen genom delrapporten stimulera till en bred och offentlig debatt när det gäller detta vägval. Delrap- portens syfte är således följande: Att analysera och peka på de problem som dagens skyddsbe- stämmelser för SGI ger upphov till. Att på en övergripande och principiell nivå teckna konturerna av en ny försäkringsstruktur. Att presentera tre olika grundmodeller eller principiella lös- ningar för det framtida försäkringsskyddet vid sjukdom och annan korttidsfrånvaro. Att i anslutning till dessa modeller peka på en möjlig lösning som kombineras med en standardförsäkring för studerande. Att via remissbehandling få synpunkter och underlag på dessa strukturella och principiella lösningar inför kommande slutbe- tänkande. Delrapporten remissbehandlades till . Följande remissinstanser har kommit in med svar: Länsrätten i , , , Handikappom- budsmannen, , , , , , Jämställdhetsom- budsmannen, , , , , , , i , Försäk- ringskassan i , , Landstingsför- bundet, i (LO), , (), Akademi- kers (), , Arbets- löshetskassornas samorganisation, Handikappförbundens samar- betsorgan, , , , , Privattjäns- temannakartellen (PTK) samt . , Länsrätten i , Justitiekanslern, och har inte haft några synpunkter. har inte heller haft några synpunkter men ser positivt på utredningens strävan efter en förenkling av regelsystemet på området. , och Elevkårernas har fått tillfälle att yttra sig men har inte hörts av. Remissammanställningen är disponerad enligt följande: 3.Ett vägval för framtidens sjukpenningskydd 4.En ny försäkringsstruktur? 5.En fristående föräldraförsäkring och arbetsskadeförsäkring 6.Det framtida försäkringsskyddet vid sjukdom och annan kort- tidsfrånvaro 7.En standardförsäkring för studerande I anslutning till varje avsnitt presenteras kortfattat dels utredning- ens bedömning, dels en kort sammanfattning av remissvaren. Under avsnittet Allmänna synpunkter presenteras samtliga remissinstanser. Därefter förekommer de endast i den mån de sär- skilt har yttrat sig om respektive avsnitt. Övervägande majoritet av remissinstanserna är positivt inställda till utredningens förslag till principiella och strukturella lösningar. Har inga synpunkter. Välkomnar en översyn av reglerna eftersom dessa är komplicerade och svåra att överblicka. Anser att det är önskvärt att i lag reglera för- utsättningarna för rätten till ersättning och för hur ett ersättningsbelopp skall fastställas. Utredningens förslag att skyddsreglerna skall integreras med bestämmelserna om rätten att uppbära en viss ersättning är en enklare och bättre ordning än dagens. Avstår från att lämna synpunkter. Har inga synpunkter men ser positivt på utredningens strävan efter en förenkling av regelsystemet på området. Har inga synpunkter. Anser att delrapporten ger en bra och tydlig bild av den problematik som finns i dagens skyddssystem. Instämmer i utredningens problembild och anser i likhet med utredningen att det är angeläget att sträva efter en genomgripande omarbetning av nuvarande En viktig utgångspunkt i utredningens fort- satta arbete bör vara att renodla SGI-reglerna utifrån en tydligare försäkringsmässighet. om att skärpa kravet på anknytning till förvärvslivet för att få uppbära ersättning. Det bör övervägas att tidsbegränsa den s.k. SGI-kedjan. Det kan också vara tänkbart att skyddet förstärks utifrån hur länge den försäkrade har varit förvärvsarbetande och därigenom bidragit med avgifter till försäkringen. grund för ökad försäkringsmässighet är en konstruk- tion där respektive försäkring täcker den faktiska inkomstförlusten så långt som möjligt. Anser att utredningens problembeskrivning talar för en genomgripande förändring av systemet med bl.a. en Välkomnar en översyn av reglerna om SGI-skydd och instämmer i att dagens system är komplicerat och svårt att tillämpa. Utgångspunkten vid valet av system måste vara att tillförsäkra funktionshindrade ekono- misk och social trygghet samt att undvika system som ökar risken för att funktionshindrade diskrimineras. Systemet måste också vara så enhetligt att funktions- hindrade inte avskräcks från vissa aktiviteter, t.ex. stu- dier på deltid. Instämmer i att en mer försäkringsmässig utformning av sjukpenningförsäkringen medför en ur samhälls- ekonomisk synpunkt mer lämplig incitamentsstruktur än dagens socialförsäkring. Delar i princip utredning- ens bedömning att det ur detta perspektiv vore olämp- ligt att bygga ut skyddsreglerna i det befintliga syste- Välkomnar delrapporten som ett intressant bidrag i en angelägen diskussion om reglerna inom social- Anser att utredningen även borde ha utrett vad som är möjligt att åstadkomma med mindre justeringar av dagens system. sion om grundläggande principer har hamnat i bak- grunden av utredarens förslag om separata lös- Anser vidare att utredarens probleminven- tering av dagens SGI-system inte är tillräcklig och följaktligen är det oklart hur förslagen löser bris- terna i dagens system. Har inget att invända mot utredningens inriktning. Yttrar sig i enskilda delar. Är positivt inställd till utredningens inriktning och Anser att genomgången av nuvarande regler som gäller för skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst är väl genomarbetad och tydliggör på ett bra sätt de problemställningar som utredningen skall ta ställning till. Tycker överhuvudtaget att den genomgång och de förslag som utredningen pre- senterat är bra och ställer sig bakom dessa. Har inga synpunkter. Anser mot bakgrund av den information som läm- nats i delrapporten att det är angeläget att sträva efter ett försäkringssystem som bättre stämmer överens med arbetsmarknadens och samhällets Stöder utredningens förslag till en fristående föräldraförsäkring och en standardför- säkring för studerande. Delar utredningens problembeskrivning och anser att nuvarande system bör ses över från grunden. Det vore olyckligt om man stannade vid att göra justeringar inom ramen för nuvarande system. Har inte svarat. Är positivt inställd till en standardförsäkring för studerande samt en fristående föräldraförsäkring Anser att utredningen på ett pregnant sätt samman- fattat de problem som vidlåder dagens skyddsbe- stämmelser för sjukpenninggrundade inkomst. stämmer i stort till utredningens förslag till lös- Framhåller de svårigheter som uppkommer för doktorander och forskarassistenter vid en eventuell Regelverket är otydligt och tar definitivt inte upp de fall då doktoranden inte kan fortsätta sin forskarutbildning men ändå är arbets- Ansluter sig till utredningens förslag till ny försäk- Särskilt angeläget är den särskilda för- säkringslösningen för studerande. Värdesätter inledningsvis utredningens ambition att stimulera till en bred och offentlig debatt. portens probleminventering visar att det finns skäl till att SGI-reglerna bör konstrueras eller byggas om i huvudsak enligt de tankegångar utredningen fram- Anser i likhet med utredningen att ersättningen bör beräknas olika beroende på om det avser korttids- frånvaro eller längre frånvaro. ningens förslag till försäkringsstruktur. Delar endast till viss del utredningens analys av punkten bör vara att de grupper som omfattas av skydd även skall ha detta skydd. lerna bör dock förenklas betydligt och kassan instämmer i en del av de förslag som utredningen Anser att det är befogat med en översyn av nuva- rande regelverk för att komma till rätta med rådande otydligheter och i vissa fall upplevda orättvisor samt försäkringskassornas administrativa problem. dock att utformningen av nya eller ändrade regler för en minoritet av de försäkrade bör ske med stor för- Det finns annars en risk att det också kommer att bli följdändringar även för majoriteten av de försäkrade som utför arbete eller kostnadsök- ningar för arbetsgivarna. Delar i stort utredningens förslag till ny försäkrings- Ytterligare justeringar inom befintligt system är inte förenliga med direktivens krav på en tydlig och överskådlig försäkring som därmed är lättare att tillämpa. Det är inte heller önskvärt att införa ytterligare undantag/specialregler i ett redan mycket komplext system som kräver stora administ- Anser i likhet med utredningen att dagens försäk- ringsbestämmelser som reglerar den sjukpenning- grundande inkomsten och bibehållande av den- samma, har blivit för komplicerade. utredningens uppfattning att mål och syfte med sjukförsäkringen måste omformuleras. alförsäkringslagen är både mål och syfte synliggjort. Föreslår bl.a. att beräkningen av SGI skall grunda sig Anser att det är synnerligen angeläget att de snåriga regelverken om skyddstider ses över. utredaren givit remissinstanserna tid för en bred Ställer sig vidare frågande till varför utreda- ren inte behandlat en av huvudfrågorna i uppdraget utan i stället föreslår en helt ny försäkringsstruktur. Saknar ett statistikavsnitt och anser vidare att det bör lämnas ett meddelande till den person vars SGI- skydd kommer att upphöra. Är positivt inställda till delrapportens inriktning och Har inga synpunkter. Är positivt inställd till utredningens huvudinrikt- Har inte svarat. Har inget att invända mot utredningens inriktning Yttrar sig enbart i de delar som berör arbetslösas rätt till ersättning vid sjukdom. Anser att det är viktigt att sjukpenningskyddet säkerställs så att man inte riskerar att få ändrad försäkringstillhörighet, trots att man egentligen är berättigad till ersättning. Det är viktigt att man tar i beaktande att människor med funktionshinder kanske oftare blir sjukskrivna och kan så vara under långa perioder. Man skall inte tappa sitt skydd bara för att man har ett funktionshinder eller en kronisk sjukdom. Instämmer till stora delar i utredningens förslag. Är dock kritiska till att utredningen nästan helt har förbigått konsekvenserna för personer med funk- Anser att det är viktigt att personer som studerar med stöd från trygghetsråd kan bibehålla ett skydd för sjukdom eller föräldraledighet under studieti- Vilken princip som kommer att tillämpas för SGI är i detta sammanhang av mindre betydelse. Har påtalat det orättvisa i att arbetslösa personer som studerar med stöd från trygghetsråd/stiftelse inte får behålla sin SGI trots att trygghetsråden betalar sociala avgifter för detta Noterar med tillfredsställelse att utredningen tagit till sig problematiken och försökt finna en Har inte svarat. Anser att valet för framtidens sjukpenningskydd bör vara att utforma en ny sammanhållen försäkrings- lösning med inkomstbortfallsförsäkring som prin- cip, men där studenterna inte innehar en speciallös- ning utan ingår som en delgrupp i det nya systemet. Principen om arbetslinjen bör kompletteras med Detta innebär att högskolestu- dier bör likställas med förvärvsarbete och att stu- denter därför bör infogas i de allmänna trygghetssy- Att studera med stöd av trygghetsavtal för att und- vika arbetslöshet måste anses vara en verksamhet som är till gagn för samhället. Det är därför själv- klart att de som studerar på detta vis också måste få behålla sitt SGI-skydd. Delrapporten innehåller en intressant genomlysning av nuvarande system och komplexiteten i det. 3 Ett vägval för framtidens sjukpenningskydd Enligt utredningen är de viktigaste orsakerna till dagens brister följande faktorer: en konflikt mellan olika politikområdens mål och syften en utveckling från en inkomstbortfallsförsäkring mot ett försörjningsstöd gränsdragningar inom systemet upplevs som orättvisa regelverket är komplext och kräver stora administrativa resur- ser. Enligt utredningen står vi inför ett vägval när det gäller det fram- tida sjukpenningskyddet. Det ena alternativet är att skyddsreglerna justeras ytterligare eller byggs ut genom att skyddsgrupperna utvidgas ytterligare. Det andra alternativet, vilket utredningen förordar, är att syste- met konstrueras eller byggs om. De flesta remissinstanser anser att systemet bör konstrueras eller byggas om. Instämmer i utredningens bedömning att möjligheterna till justeringar av nuvarande system är uttömda och att det därför är nödvändigt med en mer genomgripande refor- Anser att delrapporten ger en bra och tydlig bild av den problematik som finns i dagens skyddssystem. i utredningens problembild och anser i likhet med utred- ningen att det är angeläget att sträva efter en genomgri- pande omarbetning av nuvarande regelverk. ningens uppfattning att möjligheterna att justera nuva- rande system i princip är uttömda. Utredningens problembeskrivning talar för en genomgri- pande förändring av systemet. Instämmer i att systemet bör konstrueras om. Delar utredningens bedömning att det vore olämpligt att bygga ut skyddsreglerna ytterligare i det befintliga syste- Anser att utredarens probleminventering av dagens SGI- system inte är tillräcklig och följaktligen är det oklart hur förslagen löser bristerna i dagens system. Denna är särskilt viktig när problem förekommer på flera nivåer eftersom det kan vara aktuellt med flera olika lösningar. nativet till att bygga ut systemet inte nödvändigtvis be- höver innebära så omfattande förändringar som att bygga Efterfrågar en analys av vad som är möjligt att åstadkomma genom mindre justeringar av nuvarande De problem som utredningen visat på när det gäller postdoktorala studier finansierade med stipendier anser verket aktualiserar frågan om jämställande av dessa stipendier med lön. Påpekar vidare att det är riktigt att utbildningsstöd m.m. från trygghetsråd etc. jämställs med lön när det gäller skatt och social- Ersättningarna är följaktligen pensions- grundande i det allmänna pensionssystemet. borde därför vara naturligt om mottagaren av ett sådant stöd omfattas av sjukförsäkringen. Instämmer i utredningens bedömning att möjlighe- terna till ytterligare justering av nuvarande system är Det är inte rimligt att ständigt utvidga Delar utredningens problembeskrivning och anser att nuvarande system bör ses över från grunden. vore olyckligt om man stannade vid att göra juster- ingar inom ramen för nuvarande system. Anser att utredningen på ett pregnant sätt har sam- manfattat de problem som vidlåder dagens skydds-