sou · GRB380d2 · 2004-01-01 00:00:00 — För att kunna bedöma utsläppsminskningar, och krediteras för dessa, måste en referensbana (base-line) fastläggas för varje projekt. Det är dock möjligt att lägga fast en gemensam referensbana för projekt inom ett land. har under pro- grammets gång utfört flera studier av referensbanor utgående från de genomförda projekten och tagit fram riktlinjer för hur detta skall gå till. Undanröjande av tekniska och ekonomiska hinder i värdländer- na. Genomförda projekt har bidragit till uppbyggnaden av en inhemsk biobränslemarknad i de baltiska länderna, vilket har lett till förbättrad teknik för förbränning av biobränslen och förbättrad infrastruktur. Flera anläggningsägare vittnar i gjorda utvärderingar om att de inte hade haft möjlighet att genomföra konverteringen utan projektens förmånliga lånevillkor. Indirekt nytta för och svenska aktörer. Då de projekt som genomförts endast varit i form av pilotprojekt (AIJ) har ännu inte haft möjlighet att tillgodoräkna sig några utsläppsminskningar. Enligt anser Energi- myndigheten dock att svenska företag redan fram till har haft nytta av utvecklingen, bl.a. genom nya erfarenheter av arbetsförhållanden i andra länder och möjlighet att utveckla sina produkter i konkurrens med företag i övriga och . Dock konstateras i betänkandet av Utredningen om Gemensamt Genomförande att det inte finns något större intresse bland svenska företag att initiera och genomföra JI- projekt. Övriga effekter av investeringsprogrammet. I de utvärderingar studerat framhålls i övrigt positiva effekter främst kopplade till den lokala utvecklingen. Dels nämns mins- kade utsläpp i närmiljön, dels att försörjningstryggheten för uppvärmning av bostadshus har ökat. Aktiviteterna sägs också ha bidragit till att nya samarbetskonstellationer bildats mellan lokala och svenska företag. Programmet anges också ha haft en positiv inverkan på energipolitiken i stort i mottagarländerna. Mot bakgrund av bl.a. de utvärderingar som studerats redovisar följande idéer om fortsatt utveckling av de internationella klimatinsatserna. bör arbeta vidare med att genomföra projekt inom gemen- samt genomförande. För denna slutsats har främst funnit stöd i betänkandet från Utredningen om Gemen- samt Genomförande (SOU 2002:114). Enligt denna utredning finns en betydande potential för gemensamt genomförande i östra , i synnerhet i och . Utred- ningens genomgång har visat på en betydande potential inom nästan alla sektorer och att kostnaden för att minska kol- dioxidutsläppen är låg i förhållande till kostnaderna i . Framför allt inom fjärrvärmesektorn och beträffande avfalls- deponier sägs det finnas god potential för konkurrenskraftiga projekt för gemensamt genomförande. bör fortsatt ha en aktiv roll via initiering och genomförande av projekt för gemensamt genomförande. Mot bakgrund bl.a. av att Utredningen om Gemensamt Genom- förande har pekat på att det inte finns något större intresse bland svenska företag att initiera och genomföra JI-projekt12, och att projekt för gemensamt genomförande därför främst torde behöva ske genom försorg, menar att även i fortsättningen bör ges en aktiv roll på området. Utredningen om Gemensamt Genomförande har också föreslagit att bör ges i uppdrag av regeringen att utarbeta nationella riktlinjer för JI samt ges ett övergripande ansvar för utveckling och samordning av gemensamt genomförande. Ökat samarbete mellan svenska myndigheter bör kunna ge bättre utväxling. Ett av verksamhetsmål för de internationella klimatinsatserna är att myndigheten skall sam- verka med SIDA. I verksamhetsmålet anges att Energimyn- digheten bör inhämta SIDA:s synpunkter när det gäller pro- jektens strukturmässiga och samhällsekonomiska konsekvenser för samarbetslandet. bör vidare, när SIDA finner det lämpligt att utforma sina projekt så att de kan utgöra gemensamt genomförande, överväga att genomföra sådana tilläggsinvesteringar till SIDA:s projektinvesteringar. Av rapport framgår att kontakterna mellan Energi- myndigheten och SIDA omfattat ca två samordningsmöten . Från de berörda myndigheterna har inhämtat att hittillsvarande samarbete fungerat relativt väl, men att ett utökat samarbete är av intresse. Enligt kan antas att ett utökat samarbete mellan myndigheterna skulle ge ett bättre samlat resultat. 5.2.5Energimyndighetens förslag till program för JI och CDM har till lämnat ett förslag till svenskt program för gemensamt genomförande och meka- nismen för ren utveckling för perioden 2012, vilket refereras nedan. 12 Enligt Utredningen om Gemensamt Genomförande beror detta bl.a. på att företagen är osäkra på regeringens inställning i frågan och att det inte finns tillräckliga incitament för sådana projekt. föreslår att avsätts för perioden 2012, dvs. , för ett svenskt program för gemensamt genomförande (JI) och mekanismen för ren utveckling (CDM). Programmet föreslås bestå av tre delar: föreslås få huvudansvaret för att genom bilaterala och multilaterala insatser delta i JI och CDM, för- värva utsläppsrätter och bidra till kapacitetsbyggande insatser i värdländer. Insatserna kan dels göras bilateralt, dels multi- lateralt genom deltagande i investeringsfonder för JI och CDM, såsom det försöksområde som startas för JI-projekt i . Medlen skall även kunna utnyttjas för kapacitetsbyggande insatser i värdländer med vilka samarbetar kring JI och CDM. föreslås bli nationellt för JI och CDM med rådgivande verksamhet för svenska före- tag som vill engagera sig i JI och CDM. Stödet skall kunna ges i form av rådgivande verksamhet, såsom framtagande av rekom- mendationer för olika tekniska krav på JI- och CDM-projekt, metodutveckling och övervakning av projekt. föreslås få ansvar för att utveckla små- skaliga CDM-projekt i minst utvecklade länder i enlighet med de regler som beslutades av Klimatkonventionens sjunde parts- konferens i . Industriländerna har enligt Klimatkonventionen och Kyotoprotokollet förpliktigat sig att stödja hållbar utveckling i utvecklingsländer. CDM är ett viktigt redskap för att stimulera tekniköverföring och utveck- ling av småskalig och förnybar energi framför allt i de minst utvecklade länderna. föreslås kunna göra sådana insatser i samarbete med SIDA och med och andra internationella organ när man finner det lämpligt. långsiktiga energipolitiska program avsattes 2004 för stöd till FoU kring etanolproduktion från skogsråvara (etanolprogrammet). I den aktuella proposi- tionen definierades stödet som en energipolitiskt motiverad klimat- insats. Som framgått av kapitel 3 skiljer sig denna typ av FoU-stöd visserligen inte från annat stöd till EFUD, men för att ge en komplett bild av de energipolitiskt motiverade klimatinsatserna i det långsiktiga programmet har ändå valt att ge en mer utförlig beskrivning av etanolprogrammet i detta kapitel. Etanolprogrammet syftar till att ta fram etanol för fordonsdrift inom transportsektorn. Programmet omfattar grundläggande forskningsfrågor, teknikutveckling och arbete i pilotskala. Om- råden som tas upp inom programmet är bl.a. hydrolys med hjälp av enzymer och syra, jäsning av socker, utnyttjande av ligninrester samt processteknisk utveckling. Stöd till etanolforskning med utnyttjande av cellulosahaltiga råvaror initierades omkring , då forskningsaktiviteter på- börjades inom . En andra fas startade i och med tillkomsten av det s.k. etanolutvecklingsprogrammet, som löpte –1997 med en totalbudget på . energipolitiska beslut markerade starten av en tredje fas där totalt avsattes till ett program för ut- veckling av etanolproduktion från skogsråvara –2004. av de kronor som ingår i dagens etanolprogram har av olika anledningar utdelats som över- bryggningsanslag för projekt som finansierats under det tidigare etanolutvecklingsprogrammet. Etanolprogrammet har resulterat i ett 30-tal nya forskningsprojekt fördelade på ett tiotal universitet och högskolor. Totalt beviljade medel till forskningsprojekten uppgår till . En stor del av de anslagna medlen () har gått till Lunds univer- sitet, där etanolforskning med utnyttjande av cellulosahaltiga råvaror som framgått har en relativt lång tradition. Inom ramen för etanolprogrammet har även delfinansierat ett pilotprojekt i . gav Energi- myndigheten i stöd till (f.d. Energi- Centrum Norr) för att förprojektera en anläggning för etanol- produktion på Svensk Etanolkemi AB:s (SEKAB) fabriksområde i . Syftet med anläggningen är att verifiera olika tek- niker för hydrolys av cellulosa samt att testa de resultat som fram- kommit vid etanolforskning. står , Kraft, , samt . ETEK inkom med en ansökan om stöd för att bygga en pilotanlägg- ning i och efter omfattande diskussioner om främst finansiering, drift och huvudmannaskap för projektet inkom i en slutgiltig ansökan från . Som huvudman för projektet står (), som ägs av , och Mitt- högskolan. lämnade stöd med av projektets totala budget, dvs. Övriga finansiärer var mål 1, och , ETEK samt SEKAB. Totalt har ca 50 pro- cent av den totala medelstilldelningen för etanolprogrammet till- delats pilotanläggningen i . Ej beslutade medel inom etanolprogrammet uppgick till ca . Enligt vad inhämtat från har inga utvärderingar genomförts i myndighetens regi, eller av andra aktörer, av de projekt som omfattas av programmet för etanolpro- duktion från skogsråvara. Däremot har de projekt som omfattades av etanolutvecklingsprogrammet tidigare utvärderats. I Energimyn- dighetens verksamhetsplan för anges emellertid att en utvärdering av etanolprogrammets relevans skall ske , med färdigställande . Efter kontakter med ett antal av de forskare som fått medel från etanolprogrammet bedömer i sin rapport till att den övervägande delen av insatserna inte hade kommit till stånd om inte finansiering skett via programmet. delar i allt väsentligt slut- satser. Mot bakgrund av att kostnaderna för koldioxidreducering är avsevärt lägre i de samarbetsländer verkar i än i , och att regelverken för de projektbaserade mekanismerna först börjat komma in i en fas då det blir möjligt att teckna avtal om projekt med projektägare och ramavtal med länder med vilka kan vilja samarbeta, anser utredningen således i linje med : att bör arbeta vidare med att genomföra projekt inom de projektbaserade mekanismerna, att fortsatt bör ha en aktiv roll via initie- ring och genomförande av sådana projekt, och att det bör ske ett ökat samarbete mellan och övriga svenska myndigheter som är engagerade i tangeran- de verksamhet på området, dvs. Detta kan bl.a. innebära att bör inhämta råd från SIDA när det gäller samarbeten i utvecklingsländer och kapacitets- uppbyggande insatser kan övervägas i anslutning till projekten. Hur arbetet med de projektbaserade mekanismerna fortsatt skall bedrivas bör analyseras vidare, lämpligen av . En sådan analys bör utgå från det förslag till program för arbetet med de projektbaserade mekanismerna som inkommit med till utredningen (se avsnitt 5.2.5). I ett sådant analysarbete bör även ingå att överväga om, som är fallet, arbetet med de projektbaserade mekanismerna bör inrymmas i ett långsiktigt energipolitiskt program eller inte. Om det finns skäl att fortsatt driva etanolprogrammet torde visa sig när resultaten föreligger från den utvärdering av etanolprogram- mets relevans som enligt verksamhetsplan för skall ske till tredje kvartalet . I det fall etanol- programmet bör fortsätta bör det enligt utredningens mening fortsättningsvis inrymmas i det långsiktiga energipolitiska forsk- ningsprogrammet. Helst bör etanolprogrammet då behandlas på helt jämställd fot med övrig EFUD, och inte som ha särskilda förbehåll i form av specialdestinerade medel. För bedömningen av om en sådan nyordning i praktiken är lämplig finns dock skäl att avvakta den ovannämnda utvärderingen av programmets relevans. I sammanhanget bör även nämnas att förutsättningarna för etanolprogrammet påverkas av det faktum att en överenskommelse har arbetats fram mellan , rådet och parlamentet rörande ett direktiv om främjande av an- vändningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (se avsnitt 4.3.4). Mot bakgrund av direktivet tillsatte regeringen en utredning (dir. 2003:89) med uppgift att föreslå mål och strategier för en fortsatt introduktion av förnybara fordons- bränslen. Utredningen skall vara klar . 6Bilder av framtidens energisystem skall granska och utvärdera den energirelate- rade forskning, utveckling och demonstration (EFUD) som be- drivs inom ramen långsiktiga energipolitiska program, analysera behovet av förändringar samt lämna förslag till riktlinjer för kommande program. Som underlag för överväganden om den framtida EFUD-inrikt- ningen är det givetvis väsentligt att fundera kring hur framtidens energisystem kan komma att se ut. Exakt hur framtiden blir är naturligtvis omöjligt att säga. Till en del torde det också bero på vilken inriktning som väljs för energiforskningsprogrammet, vars syfte, som sades i avsnitt 2.3, bl.a. är att söka förändra energi- systemet enligt energipolitikens riktlinjer. I detta kapitel ges några bilder av hur framtidens energisystem kan komma att te sig. Att ingående analysera den framtida utveck- lingen av energisystemet är ett både tids- och resurskrävande arbete. har därför inte gjort någon egen analys av detta, utan i linje med vad som sägs i utredningens direktiv använt projekt i för att identifiera aspekter av betydelse för den framtida utvecklingen. Projektet beskrivs i avsnitt 6.1. Som komplement till detta redovisas i avsnitt 6.2 också några framtidsbilder gjorda av andra organisationer. I avsnitt 6.3 redo- visas utredningens sammanfattande kommentarer. till genomförde Ingenjörsveten- skapsakademien (IVA) projektet i , med finansiering bl.a. från de långsiktiga energi- Bilder av framtidens energisystem politiska program ansvariga myndigheterna , och Formas. 1 Energiframsyn hade följande syfte: Med utgångspunkt i Teknisk Framsyns2 framtidsbilder för fördjupa diskussionen om konsekvenserna för energi- system och energirelaterad verksamhet inom näringslivet och samhället i övrigt. Skapa insikt och visioner om utvecklingen i på energi- området med ett tydligt internationellt perspektiv och göra detta för de närmaste 10 20 åren samt med vissa utblickar framåt. Genom att betrakta energiområdet som en helhet underlätta förutsättningarna för att energiområdets olika aktörer skall för- stå och lära av varandra och belysa hur området påverkar och påverkas av andra sektorer. Belysa hur olika framtidsbilder i Energiframsynen bör påverka utbildning, forskning och utveckling för att öka handlings- beredskapen och främja konkurrensförmågan för svenskt näringsliv. Ge underlag för en bred information och diskussion om möjligheter och problem på energiområdet för en hållbar utveckling av det svenska samhället. I Energiframsyn var ett drygt hundratal personer från näringsliv, forskning och offentlig sektor engagerade på olika sätt. Det huvud- sakliga arbetet skedde i fyra grupper (paneler) om 10 15 experter som löpande diskuterade energisystemets utveckling ur olika aspekter: panelen för systemframsyn, panelen för användarframsyn, panelen för strukturframsyn och panelen för långsiktig framsyn. Projektets utgångspunkt var utvecklingen i och världen i stort samt hur denna utveckling kan antas påverka energi- framtid. Med tidsperspektivet dels framåt, dels framåt, tecknades i Energiframsyn bilder (scenarier) av framtida energisystem med som bakgrund. Energiframsyn använde två scenarier (ett revolutionärt och ett evolutionärt), mellan vilka skillnaderna framför allt var olika syn på klimatfrågans vikt: 1Övriga finansiärer var , , , Svenska byggbranschens utvecklingsfond, och samt LRF. 2Teknisk Framsyn pågick åren 1998 2001 och var ett nationellt projekt som skulle ge visioner om teknikutvecklingen på 10 20 års sikt inom områdena hälsa, medicin och vård, biologiska naturresurser, samhällets infrastruktur, produktionssystem, informations- och kommunikationssystem, material och materialflöden, tjänster samt utbildning och lärande. Bilder av framtidens energisystem I det revolutionära scenariet (Klimatet i fokus) är klimatet den dominerande drivkraften för utvecklingen av framtida energisystem. Det finns en uppslutning i världssamfundet bak- om uppfattningen att de växande koldioxidutsläppen är ett allvarligt miljöhot och det ingås internationella överenskom- melser om en global begränsning av dessa utsläpp. fokus förutsätter att en halvering av CO2-utsläppen i industri- länderna skall ske , vilket antas kräva stora föränd- ringar av energitillförseln fram till dess. I det evolutionära scenariet (Klimatet – en faktor bland flera) är klimatet inte en övergripande drivkraft för framtidens energisystem. Det globala samfundet accepterar att de växande utsläppen av koldioxid är ett allvarligt problem, men inga ytter- ligare världsomspännande internationella överenskommelser bortom kommer till stånd för att begränsa utsläppen. Scenariet förutsätter inte stora minskningar av CO2-utsläppen, men den tekniska utvecklingen antas ändå komma att medföra omfattande förändringar i energitillförseln fram , bl.a. på grund av ökade krav på tillförselsäkerhet och låga kost- nader. Energiframsyns arbete har redovisats i en s.k. syntesrapport som gjordes av projektets styrgrupp, fyra panelrapporter samt ett drygt tiotal faktarapporter om t.ex. olika energislags framtidsutsikter, energianvändning i olika sektorer och styrmedel inom energiområ- det. Syntesrapporten och de fyra panelrapporterna befinner sig inte i något hierarkiskt förhållande till varandra, utan ger olika bilder utifrån sina respektive utgångspunkter. Energiframsyns framtidsbild kan därmed sägas bestå av den samlade bild som ges i dessa rapporter. har därför valt att i det följande sammanfatta innehållet i syntesrapporten (avsnitt 6.1.2) och de fyra panelrapporterna (i avsnitten 6.1.3 till 6.1.6). Av naturliga skäl kan här inte återges allt som behandlats inom pro- jektet Energiframsyn, utan har valt att kon- centrera sig på sådant som vi bedömt vara av särskilt intresse för utredningens uppdrag. Bilder av framtidens energisystem I rapporten sammanfattning redovisar Energiframsyns styrgrupp utgångspunkter och drivkrafter samt belyser vad man bedömt vara ett antal prioriterade frågor för energisystemets utveckling. I rapporten diskuteras tre prioriterade områden: energi- behovets nivå och sammansättning, alternativ för ersättning av nuvarande kärnkraft samt ersättning/reduktion av fossila bränslen inom transportsektorn. På riktigt lång sikt (bortom ) pekar syntesrapporten på att ett sol- och vätgassamhälle bör vara målet för utvecklingen av energisystemet, dvs. att energibehoven inom olika sektorer täcks av klimatmässigt hållbara produktionsformer.3 På vilket sätt och hur fort vi kommer till sol- och vätgassamhället, liksom hur långt på väg vi kan antas ha kommit respektive , skiljer sig åt i Energiframsyns två scenarier. Mot denna bakgrund redovisas i syntesrapporten några bilder av möjlig energitillförsel i EU och , se faktaruta 6.1 nedan.4 Som framgår av faktarutan kan det svenska energisystemet anta relativt olikartade utvecklingsbanor beroende på vilka vägval som görs och , med avseende på om man väljer att betona klimatfrågan eller se den som en faktor bland flera. Till exempel kan noteras hur behoven av att introducera naturgas och förutsättningarna för att fasa ut kärnkraften varierar i de två scenarierna. 3Sol- och vätgassamhället kan beskrivas som ett samhälle där primärenergin utgörs av sol- energi omvandlad genom vind-, vatten- och vågkraft, solel, solvärme samt bioenergi som energikällor, med elektricitet som den viktigaste energibäraren och vätgas (från elektrolys av vatten, artificiell fotosyntes eller bakteriell produktion) som en energibärare som möjlig- gör lagring av energi och omvandling till el och värme i bränsleceller som bl.a. kan användas i fordon. Även geotermisk energi torde kunna omfattas, även om det inte i strikt mening är solenergi. 4Dessa bilder har styrgruppen lämnat som ett för panelerna gemensamt underlag. I syntes- rapporten poängterar styrgruppen att bilderna inte gör anspråk på att vara de mest sannolika eller önskvärda, och att panelerna har haft frihet att komplettera med egna bilder. Bilder av framtidens energisystem Möjlig energitillförsel i EU och med Energiframsyns två scenarier Klimatet i fokus EU 2050 Solbaserad el (t.ex. från vindkraftverk, solceller, biobränslen) och vät- gasdrivna bränsleceller har en betydande och växande marknadsandel. I ett antal länder har nuvarande kärnkraftsreaktorer ersatts drift. En ny generation säkrare kärnkraft erbjuder en bro till ett sol- och vätgassamhälle. Naturgas med koldioxidavskiljning är det dominerande fossila bränslet för elproduktion. En majoritet av fordon har bränsleceller med vätgas producerad från naturgas med koldioxidavskiljning och från förnybar energi. Vätgassam- hällets infrastruktur är på plats. Uppvärmning och kylning med naturgas och el. Klimatet i fokus 2050 Solbaserad el annan än vattenkraft (se ovan) och vätgasdrivna bränsle- celler har en betydande och växande marknadsandel. Nuvarande kärnkraftsreaktorer har drift delvis ersatts av en ny generation säkrare kärnkraftsteknologi, som erbjuder en bro till ett sol- och vätgassamhälle. En majoritet av fordon har bränsleceller med vätgas producerad från naturgas med koldioxidavskiljning och från förnybar energi. Uppvärmning med biobränslen, värmepumpar och el (lågenergihus). Klimatet – en faktor bland flera EU 2050 Solbaserad el (se ovan) har en begränsad, men växande marknadsandel. Nuvarande kärnkraftsreaktorer avvecklade drift. Elproduktion med naturgas och i högeffektiva koleldade kraftverk med koldioxidavskiljning. Flertalet fordon använder fossila bränslen med stort inslag av naturgas och flytande bränslen från naturgas. Bara fordon utan avgasutsläpp är tillåtna i centrala delar av områden. Uppvärmning och kylning med naturgas och el. Klimatet – en faktor bland flera 2050 Solbaserad el annan än vattenkraft (se ovan) och vätgasdrivna bränsle- celler har en begränsad, men växande marknadsandel. Nuvarande kärnkraftsreaktorer avvecklade drift och ersatta med naturgasbaserad el. Flertalet fordon använder fossila bränslen, varav en viss del naturgas- baserade flytande bränslen och naturgas. Bara fordon utan avgasutsläpp är tillåtna i centrala delar av områden. Uppvärmning med bioenergi, naturgas, värmepumpar och el (lågenergi- hus). Bilder av framtidens energisystem Även om, som framgår av faktarutan ovan, utvecklingen kan se olika ut , så konstateras i projektet att energianvändningen däremot blir ganska likartad oavsett om man väljer projektets revolutionära eller evolutionära scenario. Det som skiljer är vilken väg man slagit in på och vilka teknikskiften som bör vara på gång för att den valda vägen skall infalla . Detta kan illustreras med den samman- fattande bild av utvecklingstrender som ges i syntes- rapportens inledning: Vad skymtar man i energiframsynen till 2020? Möjligheter till effektivare energianvändning utnyttjas Hybridfordon ger i tätortsområden lägre bränsleförbrukning och kraftigt förbättrad lokal luftkvalitet. Bränslecellfordon under introduktion i stor skala. Den nya biologin och materialtekniken skapar förutsättningar för starka och lätta kompositer och för materialsnåla förpackningar, som i ett livscykelpespektiv minskar energibehovet för transpor- ter. Ny belysningsteknik med lysdioder sänker radikalt elbehovet för belysning. Både bas- och tillverkningsindustri går mot ökad förädling och en omställning av produktionssystemen, vilket tillsammans med effektivare processer i energiintensiv industri begränsar ökningen i elanvändning. Ny teknik för mätning och styrning av värme och ventilation, smarta fönster och energisnåla apparater ger minskad energi- användning i ny och äldre bebyggelse. Olja för uppvärmning minskar Skogsbränslen i fjärrvärmeverk, pellets i flerfamiljshus samt värmepumpar och pellets i småhus ersätter olja och medför minskade koldioxidutsläpp inom uppvärmningssektorn.