sou · GRB350d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Utredningen anser att nuvarande försäkringslösningar bör ersättas av en ny försäkringsstruktur. Utformningen av en sådan försäkringsstruktur kräver givetvis ytterligare överväganden och fördjupade analyser, vilket inte ryms inom ramen för denna utred- ning. Detta innebär också att konsekvenserna av en ny försäkrings- struktur inte kan presenteras här eftersom de inte kan överblickas . Betänkandet är i den delen i huvudsak av principiell karaktär och bör i första hand ses som ett underlag för det fortsatta arbetet. I detta betänkande föreslår utredningen sammanfattningsvis en fristående arbetsskadeförsäkring, förändringar för beräkning av arbetsskadelivränta, förändring av reglerna om SGI-skydd efter barns födelse och av reglerna om särskild beräkningsgrund för föräldrapenning, samt nya regler för anpassning av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) . I det följande redovisas konsekvenserna för dessa förslag. Inled- ningsvis bör dock nämnas att förslaget om en fristående arbetsska- deförsäkring inte har några omedelbara effekter. Förslaget är av principiell karaktär och innebär inte några genomgripande regelför- ändringar. Nuvarande tillämpning kommer därför inte att nämnvärt påverkas utöver de särskilda regelförändringar som avser retroak- tiva livräntor. De konsekvenser som i första hand är av intresse att redovisa är –konsekvenser för individen –konsekvenser för kommunerna –konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Utredningen skall enligt sina direktiv även redovisa vilka konse- kvenser förslagen får för brottsligheten och det brottsförebyg- gande arbetet, den kommunala självstyrelsen, sysselsättningen och den offentliga servicen i olika delar av landet, villkoren för småfö- retagen samt möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Utredningen bedömer att förslagen inte påverkar dessa områden. Detta berörs därför inte ytterligare. Förändringar i socialförsäkringssystemet påverkar i regel de avtal om kompletterande ersättningar som slutits mellan arbetsmarkna- dens parter. De förslag som läggs här – i synnerhet förslagen om beräkning av livränta och anpassning av SGI – kan därför komma att påverka utfallet av de kollektivavtalade förmånerna. Detta får enligt utredningen i så fall lösas avtalsvägen. Det bör påpekas att konsekvenserna av förslagen har bedömts mot bakgrund av nuvarande regler. Regeringen har emellertid före- slagit vissa förändringar som avses träda i kraft . Ett av förslagen är att sjukpenning till arbetslösa anpassas så att ersätt- ningen motsvarar arbetslöshetsersättningen. Om ställer sig bakom regeringens förslag bedömer utredningen att förslaget om indexering för bl.a. arbetslösa kommer att beröra betydligt färre personer än vad som är fallet med nuvarande regler. Utredningens bedömning: Förslaget om att den sjukpenning- grundande inkomsten omprövas och bestäms till den beräknade framtida inkomsten av förvärvsarbete när barnet fyller kommer att innebära minskade kostnader för samt- liga SGI-baserade förmåner utom för föräldrapenning. Kostna- derna för föräldrapenning kan i stället komma att öka något med förslaget om förlängd tid för särskild beräkningsgrund för föräldrapenning. Utredningens förslag om att den sjukpenninggrundande inkomsten – för andra än anställda – i fortsättningen skall indexeras med hjälp av KPI kommer att medföra att ökningen av försäkringskostnaderna kommer att bli lägre än med nuvarande tillämpning. Effekterna av detta kan uppskattas till ca brutto. SOU 2003:50 Förslagens konsekvenser Förslagen om förändringar i reglerna för beräkning av arbetsskadelivränta bedöms inte påverka försäkringskostna- derna. 9.2.1SGI-skydd och särskild beräkningsgrund vid vård av barn Sjukpenningskyddet efter barnets födelse föreslås bli förlängt från nuvarande till ett och halvt år. SGI-skyddet upphör när bar- net fyller . Den försäkrade får sin SGI grundad på inkomsten i det förvärvsarbete som då faktiskt utförs. Utred- ningen föreslår även att det efterskydd, den s.k. särskilda beräk- ningsgrunden, som innebär att föräldrapenningen beräknas på tidi- gare SGI förlängs från två till . Nuvarande tillämpning innebär att den som inskränker sin arbetstid efter barnets ettårsdag har rätt att behålla sin tidigare SGI om nedsättningen av arbetstiden kompenseras med uttag till mot- svarande andel av föräldrapenning. Detta innebär att den särskilda beräkningsgrunden för föräldrapenning sällan kommer till använd- ning, eftersom flertalet föräldrar lyckas behålla sin ursprungliga SGI genom att kompensera eventuell arbetstidsminskning med för- äldrapenning. Förslaget till förlängning av SGI-skyddet vid vård av barn medför därför endast en marginell ökning av kostnaderna, sär- skilt som regelsystemet innehåller vissa inskränkningar i rätten att få sjukpenning eller tillfällig föräldrapenning under ledighet för vård av barn. Förslagen innebär således att samtliga SGI-förmåner förutom föräldrapenning kommer att beräknas på en SGI som motsvarar faktisk, beräknad arbetsinkomst när barnet fyller . Det är därför troligt att den särskilda beräkningsgrunden för föräldrapenning kommer att få sin avsedda betydelse. Detta leder till lägre kostnader för sjukpenningförsäkringen men medför antagligen en viss höjning av kostnaderna för föräldrapen- ning. Det är svårt att uppskatta effekterna på de samlade försäk- ringskostnaderna. Utfallet beror bl.a. på hur föräldrarnas beteende påverkas. Såvitt utredningen erfarit tar flertalet föräldrar ut samt- liga föräldrapenningdagar under barnets två första levnadsår. Det kan förmodas att detta inte i någon högre grad kommer att föränd- ras. Kostnaderna för föräldrapenning kan komma att öka något som en följd av förlängningen av den särskilda beräkningsgrunden. Ök- ningen kan dock antas bli marginell eftersom de flesta föräldrar får en föräldrapenning som beräknats på ursprunglig SGI. Utredningen uppskattar att förslagen sammantagna innebär en minskning av försäkringskostnaderna. Utredningen föreslår en ny modell för anpassning av SGI. Den som har en anställning som kan läggas till grund för SGI får sin SGI anpassad efter den faktiska löneutvecklingen så länge anställningen består. För övriga anpassas SGI:n efter konsumentprisindex (KPI). I två departementspromemorior1 har effekterna av indexering analyserats. Utredningen begränsar därför sin genomgång och redovisar i huvudsak endast de nya beräkningar som gjorts och gör en uppskattning av de kostnader som förslaget innebär. Riksförsäk- ringsverket (RFV) har bistått utredningen med vissa uppgifter. För att kunna bedöma hur försäkringskostnaderna påverkas av utredningens förslag måste kostnaderna för den nuvarande anpass- ningen av SGI bestämmas. Eftersom SGI numera endast fastställs i samband med ersättningsanspråk saknas tillförlitliga uppgifter om SGI för de försäkrade som har rätt till en sådan. Detta innebär att de siffror som redovisas mera utgör riktmärken eller uppskatt- ningar. För att kunna få en uppfattning om storleken av kostnaderna för den nuvarande anpassningen av SGI har RFV tagit fram uppgifter som visar förändringen av SGI för personer som uppburit sjukpenning under två på varandra följande år.2 I tabell 1 redovisas förändringen av SGI mellan för försäkrade som varit sjukskrivna respektive år. 1I promemorian Beräkningsunderlag för dagersättning – sjukpenning, föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19, s. 167 ff samt bilaga 1 och 2) finns beräkningar. Även i promemorian Sjukersättning i stället för förtidspension (Ds 2000:39, s. 221 ff och 273 ff) beräknas effekterna av olika indexeringsmodeller för anpassningen av sjukersättning. 2RFV har skapat en databas för beräkning av förändringen av SGI för försäkrade som haft ett sjukfall hos 2001 och/eller 2002. Med utgångspunkt från sjukfall respektive 2002 har individerna påförts SGI grundat på uppgifter över inskrivna försäkrade. Därefter har SGI summerats för alla personer som varit sjuka respektive år. Databasen visar värdeförändringen av den sammanlagda SGI- nivån för dem som hade ett sjukfall . SOU 2003:50 Förslagens konsekvenser Tabell 1 – Utveckling av SGI mellan Ökning (kr) Ökning (%) Total SGI (kr) 73 176 742 000 76 460 443 700 3 283 701 700 SGI/person (kr) SGI - exkl. anställda 18 839 323 800 19 356 347 900 Av tabellen framgår att SGI ökade eller med ca , som en följd av förändringen mellan . Utslaget på individnivå, samt- liga grupper inräknade, uppgick den genomsnittliga anpassningen av SGI till . Som jämförelse ökade lönerna (inklusive löneglidning) på hela den svenska arbetsmarknaden, enligt SCB:s statistik, . I detta sammanhang bör nämnas att förändringen av SGI inte enbart gäller dem som haft ett pågående ersätt- ningsärende . En del av SGI-ökningen kan därför hänföras till arbetsbyten med högre lön. Det är inte heller ovanligt att den som är föräldraledig eller långtidssjukskriven miss- gynnas i lönehänseende. Anpassningen av SGI torde därför i praktiken vara lägre än . Om man bortser från de försäkrade som hade en anställning ökade SGI eller med . Utvecklingen av SGI för personer som saknar anställning är således lägre än för dem som har en anställning. Tabell 2 redovisar hur användningen av olika indexeringsmodel- ler påverkar SGI. De index som redovisas är: Index baserat på förändringen av prisbasbeloppet (PBB) KPI som mäter hur mycket prisnivån ökat Socialförsäkringens inkomstindex, vilket är ett mått på ökningen av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten och genomsnittlig utbetald förtidspension Arbetsskadeförsäkringens index för anpassning av fastställd livränta (LAF i tabellen)3 Tabell 2 – Olika index påverkan på SGI Utveckling av index1) Total ökning av SGI2) (miljoner kr) Ökning av SGI, exkl. anställda (miljoner kr) 1)Procentsatserna visar den genomsnittliga förändringen 1990–2000. 2)Ökningen av SGI är beräknad med utgångspunkt från den totala SGI-nivån . Tabellen visar att en anpassning som knyts till förändringen av prisbasbeloppet medför den lägsta uppräkningen medan en anpass- ning som knyts till utvecklingen av inkomstindex medför den högsta uppräkningen. Tabell 2 visar den genomsnittliga förändringen av de olika indexeringarna –2000. I Tabell 3 visas som en jämförelse den årliga förändringen . I tabellen visas löneutvecklingen i landet , såsom den redovisas i () officiella statistik. 3 Detta index grundas på hela prisutvecklingen enligt KPI med tillägg för halva inkomstökningen enligt socialförsäkringens inkomstindex. Tabell 3 – Indexering med utgångspunkt i löner eller priser (pro- cent) 1)fanns inte något prisbasbelopp. –1998 baseras därför uppräkningen på dåvarande basbelopp. Procentsatserna visar skillnaden mellan basbelopp/prisbasbelopp. Procentsatsen för t.ex. 1997 visar skillnaden mellan 1996 och 1997 års basbelopp. 2)Utvecklingen av KPI mellan juni året innan indexeringsåret och juni året dess- förinnan. 3)Den genomsnittliga procentuella förändringen för året innan indexeringsåret jämfört . Procentsatsen 2003 visar alltså den genomsnittliga löneutvecklingen i landet . Lönestatisti- ken gäller i princip hela arbetsmarknaden. Sifforna visar löneökning enligt avtal. –1999 har inte utredningen fått fram några exakta siffror som visar löneutvecklingen enligt avtal. De siffror som anges för åren 1994–2000 bygger därför på en uppskattning som beräknats med utgångspunkt i hur stor andel av de totala löneökningarna som kunde hänföras till avtal för åren 2000–2002. 4)Se föregående punkt. Siffrorna inkluderar även löneökningar vid sidan av avtal, s.k. löneglidning. Tillförlitliga uppgifter om löneutvecklingen –1992 saknas. Siffrorna är hämtade från SCB:s och officiella lönestatistik. Källa: Lagen (1962:381) om allmän försäkring, SCB, , . Tabellen bekräftar de uppgifter som framgår av tabell 2. Tabell 3 visar även att (i tabellen) hade en negativ reallöneutveckling. Från framför allt 1996 till 2000 har arbetstagarna haft en tydlig reallöneutveck- ling. Enligt aktuella uppgifter var prisutvecklingen, räknad som förändringen av KPI, (jämfört med ) . Den totala löne- utvecklingen mellan och motsvarande månad 2001 var, enligt konjunkturlönestatistiken, . Den avtalsmäs- siga ökningen var , dvs. lägre än prisutvecklingen enligt KPI. Utredningen föreslår att SGI anpassas efter prisförändringar mätt enligt KPI. Med utgångspunkt i SGI-nivåerna 2002 skulle vär- det på SGI – med detta KPI-mått – öka med . Kostnadsökningen torde därmed bli lägre än den kostnadsökning som uppkommer med den nuvarande anpassningen efter löneut- vecklingen inom den försäkrades yrkesområde (517 miljoner kro- nor jämfört med ). Från och med mitten av har de flesta försäkringskassor som en följd av flera avgöranden i kammarrätten förändrat sin til- lämpning. En majoritet av försäkringskassorna har övergått till att anpassa SGI för arbetslösa efter olika former av genomsnittliga löneökningar. Sådana löneökningar är betydligt högre än de gene- rella påslag som tidigare endast beaktades för arbetslösa. Av tabell 1 framgår att nuvarande anpassning för personer som saknar anställning medförde en ökning av SGI . Mot bakgrund av den förändrade tillämpningen kan det antas att den framtida ökningen kommer att bli större. Utredningen bedömer att ökningen kommer att närma sig löneutvecklingen för anställda. Utredningen bedömer därför att en ökningstakt på är ett rimligt antagande.4 Utredningen gör antagandet att den nya anpassningsmodellen innebär en ökning på 2,3 procent.5 Utvecklingen av SGI är inte detsamma som utvecklingen av försäkringskostnaderna. Den ersättning som beräknas på SGI utgör av inkomstunderlaget. RFV:s uppgifter baseras endast på sjukfall. SGI ligger till grund även för andra förmåner såsom havandeskapspenning och föräldrapenning. Utvecklingen av försäkringskostnaderna beror dessutom på antal ersatta dagar. Det bör framhållas att RFV:s beräkningar tar sin utgångspunkt i utvecklingen mellan . 4Genomsnitt av LÖN 1 och LÖN 2 enligt tabell 3 5Baserat på den genomsnittliga årliga utvecklingen av KPI perioden –2000, jfr tabell 2 RFV:s beräkningar i stället hade avsett utvecklingen skulle utfallet ha blivit annorlunda. Utredningens förslag medför därför i realiteten en begränsning av den kostnadsökning som blivit följden av kammarrätternas avgöranden, men högst sannolikt en något högre uppräkning än vad som gällt . De totala försäkringsutgifterna för SGI-baserade ersättningar var ca för . av dessa ersätt- ningar betalades ut till försäkrade som saknade anställning. På grundval av dessa uppgifter kan begränsningen av utgiftsökningen uppskattas till ca brutto. Som huvudregel föreslås att endast ett livränteunderlag skall beräk- nas och att detta skall ske med utgångspunkt i de förhållanden som gällde fr.o.m. den tidpunkt då livräntan första gången börjar utges. I de förhållanden som beaktas ingår också retroaktiva löneavtal. Även vid omprövning eller förlängning kommer beräkningen av livräntan att grundas på detta livränteunderlag efter uppräkning med det särskilda tal som standardsäkrar en fastställd livränta. Undantag från denna huvudregel görs när en arbetsskadad har till- fälligt höga eller låga inkomster under en begränsad del av sitt yrkesverksamma liv. Med dagens regler beräknas såväl en ny livränta som en förläng- ning av livräntan på grundval av ett livränteunderlag som utgör en uppskattning av vad den försäkrade skulle ha haft som oskadad då livräntan skall utges. Därtill kommer att man vid beräkningen av retroaktiva livräntor tar hänsyn till de inkomständ- ringar som varit och beräknar nya livränteunderlag för varje sådan inkomständring. Nuvarande tillämpning innebär att försäkrings- kassorna närmast hamnar i ett förhandlingsläge med arbetsgivare eller fackförening och den försäkrade. Ofta hävdas att den försäk- rade skulle ha haft en löneutveckling över genomsnittet och därut- över regelbundet återkommande övertid och annan kostnadsersätt- ning. Någon möjlighet att kontrollera uppgifternas riktighet finns dock sällan. Det är därför inte orimligt att anta att nuvarande upp- räkning är i nivå med den genomsnittliga årliga löneutvecklingen i landet (3,perioden –2002). Förslaget innebär att dessa nya livränteunderlag ersätts med en indexering av det första livränteunderlaget. förhållandena –2000 skulle en indexering knuten till förändringen av det särskilda talet medföra en årlig anpassning med . Därför kan utredningens förslag bedömas innebära en viss, om än marginell, minskning av försäk- ringskostnaderna. Förslaget om i princip endast ett livränteunder- lag handlar framför allt om ett annat och enklare sätt att beräkna livränta. Retroaktiva beslut om livränta utgör huvudregel. Många retro- aktiva löneavtal inräknas därför i livränteunderlaget. Sammantaget bedöms förslagen inte påverka försäkringskostna- derna. Utredningens bedömning: De föreslagna förändringarna inne- bär både en väsentligt enklare administration för försäkringskas- sorna och en betydande minskning av administrationskostna- derna. Förslagen om indexering av den sjukpenninggrundande inkomsten och livränteunderlaget underlättar dessutom för fackförbund och domstolar. Utredningen saknar aktuella uppgifter om handläggningstider för SGI-beslut. Detta innebär att beräkningen av de administrativa ef- fekterna för försäkringskassorna måste uppskattas. Viss ledning kan hämtas från tidigare utredningar. På grund av denna osäkerhet har utredningen därför i vissa fall tvingats att avstå från uppskatt- ningar av kostnadseffekterna. 9.3.2SGI-skydd och särskild beräkningsgrund vid vård av barn I föddes nära 96 000 barn . Vanligen är en föräl- der hemma med barnet den . Före barnets ettårsdag kontaktar handläggaren på åtminstone någon av föräldrarna för utredning av rätten till SGI-skydd efter barnets ett- årsdag. Flertalet föräldrar har dagar med föräldrapenning kvar efter bar- nets ettårsdag. I en sådan situation återgår många i arbete, men i mindre omfattning än förut. Arbetstidsminskningen måste kom- penseras med föräldrapenning för att den försäkrade skall få behålla sin tidigare SGI även efter barnets ettårsdag. Försäkringskassorna hjälper och råder de försäkrade med detta. Detta är enligt vad utredningen erfarit ett av de mest tidskrävande momenten i försäk- ringskassornas SGI-handläggning. Kvinnors uttag av föräldrapenningdagar är relativt högt fram till dess att barnet är ungefär 12 månader.6 Därefter minskar uttaget. Männen tar ut flest dagar när barnen är mellan . Det föreslagna förlängda SGI-skyddet kommer därför att innebära att betydligt fler föräldrar kommer att ha tagit ut merparten av för- äldrapenningdagarna innan skyddstiden löpt ut. I sådana situatio- ner blir någon kontakt med inte aktuell. Hand- läggningen i samband med att barnet fyllt kom- mer därmed att underlättas väsentligt. Framöver bör informationen till föräldrarna dessutom kunna bli både tydligare och mer generellt utformad. utgjorde av SGI-besluten av anpassning av SGI efter löneutvecklingen.7 Ca 1,5 miljon beslut om SGI fattades år 2002.8 Med ett antagande om att av SGI-besluten även i fortsättningen skulle gälla anpassning av SGI efter löneut- vecklingen innebär det ca 450 000 beslut . Nuvarande hantering fordrar omfattande utredningar och är därför administrativt betungande. En automatisering skulle med- föra betydande förenklingar för försäkringskassorna. De utred- ningsproblem som kan kopplas till anpassning av SGI försvinner. Ärenden om anpassning av SGI är ofta föremål för domstolspröv- ning. måste avsätta en hel del tid till hanteringen med överprövningar. Även denna del av administrationen försvin- ner, både för försäkringskassorna och för domstolarna. 6Uppgifter från RFV. 7Promemorian Beräkningsunderlag för dagersättning – sjukpenning, föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19, bilaga 3, s. 234 ff) 8Uppgifter från RFV. Senaste tillgängliga tidmätning är . Handläggningsti- den var då för ett ärende om SGI-A9 och för SGI-B10. Den genomsnittliga handläggningstiden uppskattades för SGI-A och för beslut om SGI- B.11 En rimlig uppskattning kan vara att det inte tar fullt så mycket tid i anspråk att under ett pågående ersättningsärende utreda anpassning efter löneutvecklingen för arbetslösa som det gör att besluta om SGI för egenföretagare. Med ett sådant antagande skulle ett beslut om anpassning av SGI för arbetslösa kunna upp- skattas . Av det totala antalet personer som uppbär SGI-baserad ersätt- ning kan andelen som kommer att omfattas av indexering, bl.a. arbetslösa och egenföretagare, uppskattas till . Index- eringen medför därför att ca 110 000 beslut bör kunna automatiseras (av 450 000 beslut). Uppskattningsvis skulle handläggningstiden kunna sänkas . Regel- förändringen kan därför bedömas innebära en besparing på ca 25 årsarbetare.12 Vid ett antagande om en lönekostnad per anställd på innebär det en besparing på ca . Indexering kan även bli aktuell i samband med att den försäkrade anmäler ett ersättningsärende. Arbetslösa som befunnit sig i skyd- dad tid än innan ersättningsperioden påbörjas, kan få sin SGI indexerad redan fr.o.m. av ersätt- ningsperioden. uppskattades andelen beslut om SGI i samband med ett ersättningsärende till av det totala antalet SGI- beslut.13 Med ett antagande att detta gäller även , innebär det ca 670 000 beslut. Uppskattningsvis av dessa, dvs. 134 000 beslut, rör personer som saknar anställning och som där- med skulle omfattas av indexering. gör sin utredning i tre steg. måste dels spåra den senaste arbetsinkomsten som kan läggas till grund för SGI, dels utreda de SGI-skyddade tiderna, dels utreda anpassningen till löneutveck- 9SGI-A används ofta inom socialförsäkringsadministrationen som benämning på SGI för personer som har inkomst av anställning. 10SGI-B används som benämning på SGI för personer som har inkomst av annat förvärvsarbete, dvs. 11Ds 1999:19, s. 176 f 12110 00 beslut x en minskad handläggningstid , dividerat med en effektiv årsarbetstid . 13Promemorian Beräkningsunderlag för dagersättning – sjukpenning, föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19, bilaga 3, s. 234 ff) Det här är ett av de mest utredningskrävande momenten i försäkringskassornas SGI-handläggning. Den genomsnittliga handläggningstiden per ärende bör därför kunna uppskattas till åtminstone . Med ett antagande om att utredning om anpassning måste göras i av de ersättningsfall som anmäls av arbetslösa innebär det ca 100 000 beslut. Med utredningens förslag faller behovet att utreda löneutveck- lingen bort. Istället gäller det att fastställa begynnelsetidpunkten för den skyddade perioden. Den genomsnittliga handläggningsti- den i det nya systemet kan uppskattas till . Regelför- ändringen kan därför bedömas innebära en besparing på ca 18 års- arbetare.14 Vid ett antagande om en lönekostnad per anställd på innebär det en besparing på ca . Med dessa antaganden och uppskattningar skulle den totala besparingen uppgå till 43 årsarbetare eller . För- ändringarna innebär också att belastningen på fackförbunden minskar. Att beräkna arbetsskadelivränta för förfluten tid är administrativt betungande för försäkringskassorna (se kap. 7 och bilaga 5). beräknade RFV att den praxisförändring som ägt rum ökat den genomsnittliga handläggningstiden per ärende med 476 minu- ter.15 RFV:s beräkningar baserades på antagandet att tillämpningen med flera livränteunderlag innebar att man i genomsnitt behövde fastställa ca tio olika livräntor . Förslaget om att endast ett livränteunderlag skall beräknas (huvudregel) innebär därför en väsentligt enklare administration för försäkringskassorna. Större delen av de problem som framgår av problembeskrivningen kommer att försvinna. Detta får till följd att även genomströmningstiderna kommer att kunna kortas eftersom inkomstutredningar innebär långa väntetider på uppgifter från arbetsgivare och fackföreningar. Utredningen föreslår att retroaktiva löneavtal som omfattar begynnelsetidpunkten får medräknas i livränteunderlaget. Ökning av administrationskostnaderna för detta bör inte överdrivas. 14100 00 beslut x en minskad handläggningstid , dividerat med en effektiv årsarbetstid .