sou · GRB390d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Andra stimulansfaktorer kan vara företag som verkar för att nya metoder eller ny teknik ska införas inom den offentliga sektorn, eller facktidskrifter som bidrar till att sprida, och även generera, nya koncept, idéer och kunskaper. Informationsspecia- lister och bibliotek har också en synnerligen viktig stimulerande roll, liksom fackboksförfattare och de förlag som ger ut och marknadsför böckernas innehåll. I våra fallstudier såg vi flera exempel på att innovativa processer ofta triggas av denna typ av stimulansfaktorer. Vi såg också att faktorerna utgör ett stöd när väl en innovativ process initierats i t.ex. en skola eller på en sjukhus- klinik. Utredningen hade endast möjlighet att skumma på ytan på detta viktiga område. Syftet med kapitlet är att väcka frågor och peka på centrala drivkrafter bakom innovativa processer. Forskning är en viktig form av innovativ process. Forskning ger också effekter på andra verksamheter som drar nytta av resultaten. Därmed har forskning två roller: både en innovativ process i sig själv och en katalysator för andra innovativa processer. Den här delstudien syftar till att särskilt belysa delar av den forskning som sker i forskningsenheter (FoU-enheter). De som avses finns primärt utanför högskolor och universitet och alla är relaterade till kommuner eller landsting. Varför sker då forskning utanför universiteten? Räcker inte det som görs inom universiteten? Svaret är enligt flera insatta personer att universiteten inte i någon större utsträckning har inriktat sig (velat inrikta sig) mot forskning om t.ex. äldreomsorg. I något högre grad har man intresserat sig för forskning om individ- och familjeomsorg. De som forskar om dessa områden inom universi– teten kanske protesterar mot denna slutsats, men om man jämför med all annan forskning som sker vid universitet och högskolor kan slutsatsen motiveras (jfr diskussionen kring Mode 2 i kapitel 3). Den forskning som görs inom universiteten är inte heller alltid verklighetskopplad i så måtto att den sker i genuin samverkan med konkreta verksamheter. Kanske leder inte universitetsforskningen därför till lika stor praktisk nytta som den som bedrivs nära den praktiska verksamheten? Frågan är både provokativ och obesvarad, dvs. den är värd att undersöka närmare inte minst i kommande studier. Det pågår en diskussion om vilken forskning staten, t.ex. via sina myndigheter, ska stödja ekonomiskt, den vid universiteten eller den vid FoU-enheter. Kanske är själva frågan felställd? När det gäller forskning om social omsorg är det i hög grad som bestämmer. har två roller: Normeringsroll och tillsynsroll.1 Vid sidan om dessa roller arbetar de med forskning och utveckling. Signaler finns på att de upplever att forskning och utveckling delvis faller utanför deras huvud– uppgifter. Kanske anser de inte att de ska bekosta forskning utan att det borde skötas av t.ex. universiteten? En fråga som i så fall infinner sig är om en aktör verkligen kan ha en normeringsroll i komplicerade frågor utan att bedriva forskning. Om man arbetar fram normer, kan man ju fråga sig vad dessa normer ska grunda sig på för underlag? Historien visar att det finns exempel på helomvändningar i normeringen. Spädbarn ska ligga på mage heter det vissa år, men så plötsligt ska de ligga på rygg. Svaret är förstås att myndigheter som behöver och de facto nyttjar enorma mängder kvalificerade forskningsresultat för att grunda sin verksamhet. Om de ska driva och/eller finansiera forskning i egen regi är dock, enligt mångas mening, inte lika självklart. 1 När man diskuterar finns en parallell finns till . Detta verk har delats upp i två delar: En tillsynsdel och en utvecklingsdel. Det har alltså blivit två olika myndigheter. Kanske är på väg att gå samma väg? motiv till att också finansiera och driva egen forskning är att man utvecklar och underhåller en kompetens. Denna kompetens gör i sin tur att man kan ta till sig ny forskning från t.ex. universitet och FoU-enheter i och internationellt. Hur som helst pågår en diskussion om vilken forskning budget ska finansiera. Staten har historiskt medfinansierat uppbyggnaden av många FoU-enheter, och det är naturligt att de frågar sig vad de egentligen stödde för typ av verksamhet. Det finns indikationer på att vissa vill minska bidragen till FoU-enheter för att i stället kanalisera resurserna till universiteten. Detta har skapat stor oro inte bara hos FoU-enheterna, utan också i kommuner och landsting. En person sa: Om staten beslutar att kanalisera medlen till universiteten, kommer då intresset [på universiteten att] vakna eller kastas pengarna i sjön? Det kan ställas mot andra personer som menar att universitetsforskningen är mer kvalificerad. Vi hoppas att den delstudie som här presenteras kan kasta mer ljus över problembilden. Vår utgångspunkt är att forskning är en viktig stimulator till innovativa processer i kommun- och landstingsvärlden. Idéer, kunskaper och inspiration från forskning kan leda till att människor i verksamheter initierar förnyelse eller får hjälp med att driva redan initierade förnyelseprojekt. Vidare kan forskning vara aktionsinriktad och på så sätt direkt påverka verksamheter som kunskaper, metoder och teoretiska perspektiv genereras. Delstudiens syfte är att lyfta fram exempel på hur forskningsresultat leder till konkret nytta hos dem som använder resultaten eller medverkar i processen. Frågår vi försöker besvara är: Vad handlar den forskningen om som bedrivs av FoU-enheter med koppling till kommuner och landsting? Hur omfattande är den forskningen? På vilket sätt gör forskningen nytta och vilka effekter har den för de verksamheter som tar del av den? I vilken grad kan eller vill forskningsaktörerna ge information om effekter och nytta? Vilka typer av aktörer drar nytta av forskningen? Hur uppkommer forskningsprojekten? Vilka övriga aspekter finns skäl att lyfta fram? Luckor i forskningen? Observera att vi i just denna studie inte primärt granskar det värde som kunskaper i sig kan ha för forskarsamhället och andra intresserade. Vi har snarare i detta sammanhang ytterst det medborgarvärdeperspektiv som beskrevs i kapitel 1. Forskning inom t.ex. social omsorg övergår därför inte till sin yttersta nytta förrän man kan urskilja ett värde för någon medborgare, t.ex. i form av bättre omhändigtagande eller behandling. Det hör till saken att medborgaren både är brukare och finansiär av forskningsresultaten (den mesta forskningen vi här talar om betalas via skattsedeln).2 Steget däremellan är förstås att de verksamheter medborgaren möter drar nytta av forskningen genom att de via forskningen får t.ex. nya metoder, förhållningssätt, verktyg eller arbetsmotivation. Det är troligen detta mellansteg regeringen åsyftade i sitt första direktiv till utredningen: Utredningen ska kartlägga omfattningen av och ändamålet med de insatser kommuner och landsting gör för att med hjälp av forskning och utveckling (FoU) och andra innovativa verksamheter förnya och förbättra den egna verksamheten. Vi sammanfattar vår utgångs– punkt genom en enkel modell som vi kallat nyttopyramiden (figur 1). Vi är – det bör understrykas – mycket medvetna om att det finns andra perspektiv på forskningens värde, kvalitet och nytta. 2 Utredningens tidsram möjliggör inte en analys av medborgarnas värde i förhållande till medborgarnas insatser (skatter m.m.). Det är sålunda inte forskningens effektivitet vi studerar utan forskningens kundvärde. Denna delstudie kan ses som en fortsättning till den av Forskningsråd tidigare gjorda studien Det dolda universitetet.3 Medan den studien primärt var en kartläggning av själva forskningsaktörerna jämte en intressant diskussion, är föreliggande studie en analys av vilken forskning som bedrivs. Framförallt är denna studie som sagt inriktad mot frågan om vilken nytta forskningen har och vilka effekter den ger på de verksamheter som tar del av den. Vi har inte ambitionen i denna delstudie att göra analyser av forskningens vetenskapliga kvalitet. Vilka typer av FoU-enheter handlar det då om i just denna studie? De är för det första inriktade mot frågor som är centrala för kommuner och landsting. De viktigaste områdena är äldrefrågor, socialtjänstfrågor samt hälso- och sjukvård. Några fokuserar primärvård, psykiatri eller försäkringskassefrågor. Ett färre antal i urvalet fokuserar kommunernas ekonomiska funktionssätt, miljö, missbruk, folkhälsa och skola. Vi hänvisar till rapporten Det dolda för en fylligare diskussion kring urvalet. Hur förhåller sig då urvalet av FoU-enheterna gentemot syftet i utredningen 3 et al (2000). Framväxten av nya FoU-miljöer utanför universitet och högskolor. SOU Innovativa processer? Som framgår av bilaga 2 ledde vår demokratiskt inriktade fokuseringsstudie till följande områden: barnomsorg, skola, tillväxt, vård och äldreomsorg. Urvalet av FoU- enheterna finns främst inom de två sistnämnda. Dessutom finns en hel del inom annan omsorg än äldreomsorg. Barnomsorg, skola och tillväxtfrågor – exempelvis näringslivsutveckling – faller i princip utanför urvalet i just denna delstudie. Observera att detta inte ska tolkas som att vi anser dessa områden mindre viktiga. Forskning om tillväxtens drivkrafter kan ju vara synnerligen strategisk eftersom den kan generera handlingar som stärker resursbasen till vård och omsorg. Här bör också understrykas att vårdområdet också inkluderar en mycket stor klinisk, medicinsk och biologisk forskning som inte i så hög grad berörs av urvalet i Det dolda . Inte heller inkluderas, med något undantag, forskning inom teknikområdet. Vidare finns i vissa fall mycket omfattande forskning vid de lokala, regionala och nationella museerna – som inte heller inkluderas i urvalet. Avgränsningen gäller inte bara ämnesinriktning. Den gäller också vilka typer av forskningsaktörer som väljs ut. Sålunda inkluderas inte primärt forskning vid högskolor och universitet. Flera undantag och dessutom överlappningar finns dock. Att bedriva forskning utanför universitetsvärlden i syfte att bättre förstå sin verksamhet är inget nytt – inte heller på det sociala området. Läkaren studerade omhändertagna ungdomar, tog fram kunskaper, utvecklade metodik och förändrade synen på ungdomar och på bilden av arv vs. Han kom att bli känd under smeknamnet eftersom han verkade i orten , där han också skapade en barnby. Han var, precis som t.ex. , inte formellt sett forskare, men gjorde lysande forskning. skriver om honom: Jonnson har haft stor betydelse för barnavårdens utformning i , främst genom att påvisa den traditionella anstaltsvårdens skadliga inflytande på barn och ungdom. Hans antiauktoritära inställning till uppfostran, som utprövats på Barnbyn och där utvecklats till att gälla vårdfrågor generellt, väckte till en början livlig debatt men har efter hand starkt påverkat den allmänna inställningen till tvång och våld i uppfostran och vård. Hans forskning ledde också till flera publikationer. Exempel är 222 Stockholmspojkar, som utkom och Flickor på glid (två volymer, 1977–80). Denna delstudie består i sin tur av tre delstudier: Första steget var att göra tre fallstudier inför den senare breddstudien. Här valdes APel och FoU-enheten i och en ytterligare FoU-enhet. Den sistnämnda visade sig dock inte primärt vara en forsknings– enhet, utan snarare en offentligt finansierad processtödsverksamhet mer att betrakta som konsultföretag. Det kom senare att framgå att många s.k. FoU-enheter mer var att betrakta som U-enheter än F- enheter. Det andra steget i delstudien var en fallstudie av ett socialtjänst- verktygs utveckling. Denna studie genomfördes av vid Forskningsråd, på uppdrag av utredningen. Den studien skiljer sig från de ovan nämnda studierna genom att den inkluderade fördjupad analys av de processer som fallet illustrerade. Steg tre var en breddad studie över i princip hela landet. Metoden för den större studien var att via brev ställa frågor till de FoU- enheter som kartlades i Det dolda . Här kommer vi börja med att beskriva resultatet från breddstudien. 6.2.4Resultat I: avtäckning av det dolda Brevet till FoU-enheterna sändes . Urvalet var de FoU-enheter och adresser som fanns publicerat i Forskningsråds . I brevet ställdes följande fråga: Kan du ge ett exempel på något konkret resultat från er forskning eller utveckling och hur det gjorde nytta eller hade effekter på den eller de verksamheter som tog del av resultatet? Vi skrev också följande: Vi vill fånga in så konkreta exempel som möjligt både vad gäller vilket forskningsresultat eller utvecklings- resultat det handlade om – och vilken nytta detta genererade. Vi önskar också veta vilken aktör (eller vilka aktörer) det var som utnyttjade resultatet. Här avser vi både de verksamheter som var direkt involverade i projektet (om så var fallet) och andra verksamheter som indirekt tog del av resultatet via rapporter eller konferenser. Slutligen vill vi veta hur från början tillkom. Totalt skickades brev till 81 olika forskningsenheter. Av dem inkom omkring 45 med svar. Trots att urvalsunderlaget inte ens var hade det skett en rad omstruktureringar av forskningsenheterna. Vidare hade även namnbyten skett. Det kan alltså tänkas att vissa brev inte kom fram på grund av ändrad adress, dvs. det kan finnas FoU-enheter som omnämndes i Det dolda men som inte nåddes av våra brev. Vi hade inte tid och möjlighet att manuellt kontrollera alla adresser. Läsaren bör också än en gång observera att urvalet av adressaterna inte täcker in alla svenska FoU-enheter. Snarare täckte det endast dem som var upptagna i Det dolda . Glädjande nog fick utredningen in ett omfattande material bestående av författade beskrivningar med utgångspunkt från våra frågor. Dessa varierade när det gäller omfång, struktur, skrivsätt m.m. men utgjorde ett mycket värdefullt underlag. Utrymmet här medger inte att presentera underlaget i sin helhet. Vi gjorde en rapport för utredningens interna bruk. Däremot görs här en kondenserad sammanfattning av detta material. Vi har dragit slutsatser om vilken typ av forskning som bedrivs, om nyttan beskrivs tydligt samt exempel på nytta. Vi baserar slutsatserna endast från det material som lämnades till utredningen. I vissa fall gavs inga svar utan snarare hänvisningar till hemsidor etc. trots att vi bad om en sammanfattning. I dessa fall har vi inte haft tid och resurser att själva gräva i ett ofta stort material av hemsideslänkar och rapporter. De slutsatser vid drar gäller sålunda bara det material som aktivt sändes in till utredningen. Vad handlar forskningen om? Forskningen handlar om en rad områden inom främst sjukvård och omsorg. I tabell 1 återges några exempel på inriktningar. Nyckel- orden speglar vår tolkning utifrån det material som inkom. Över- lappningar finns. Vi har medvetet skiljt på t.ex. vård respektive vård i livets slutskede. Det speglar olika grad av specialisering. Sociala och vårdrelaterade frågor Äldre-, individ- och familjeomsorg Vård i livets slutskede skiljde mellan tre typer av kunskaper: hantverks- skicklighet (techne), vetenskap (episteme) samt livserfarenhet- klokhet (fronesis), vilket vi diskuterar närmare i kapitel 7. En genomgång av materialet från FoU-enheterna är att en stor av dem främst inte arbetar med episteme, utan snarare med techne. I flera fall bör man också definiera verksamheten som utvecklings- verksamhet, konsultverksamhet eller kommunikativ länknings- verksamhet. Luppen är ett exempel. Det handlar om en nätverksorganisation i samverkan mellan kommunerna, , och i . Centrat startade och i är huvudman. Syftet är att samla, utveckla och sprida kunskap och information i avsikt att utveckla arbetet i verksamheten både i kommunerna, på och på Högskolan. När det gäller inriktningen skrev de: Målet är att skapa mötesplatser mellan praktik och forskning, lyfta fram erfarenhetskunskapen, och ge stimulans och stöd i det vardagliga kunskapandet. Målet är också att stimulera till verksamhets- anknuten forskning utifrån brukarnas behov och praktikens frågeställningar. Så här skrevs om en annan FoU-enhet: Uppdragen kommer primärt från kommun och landsting samt departement och myndigheter där [forskningsenheten] efterfrågas i rollen som processledare, rådgivare, utredare samt utbildare i olika utvecklingsskeenden där demokratiska frågor aktualiseras. Notera att det här omnämns många roller, men dock inte forskning. Flera av FoU-enheterna bedriver undersökningsverksamhet av olika slag, dvs. FoU är ett exempel. Deras arbetsmodell är ofta att en enskild socialarbetare ansöker om FoU-medel för ett utvecklingsprojekt, s.k. vikarie- bidrag då en vikarie anställs för medarbetarens ordinarie arbets- uppgifter. Projektet är vanligen en undersökning eller en utvärdering i anslutning till frågor som uppkommer i det vardagliga arbetet. FoU är ett annat exempel. De skrev som ett exempel: Ett av projekten genomfördes på uppdrag av och syftade till att se hur bistånds- besluten var utformade och vilken information de hjälpsökande fick del av via beslutet. Studien var nationell och omfattande 29 kommuner från norr till söder och ingick i regeringsuppdrag Äldreuppdraget. I undersökningen ingick också att se i vilken mån de hjälpsökande också fick den hjälp som det beslutats om. Denna typ av verksamhet handlar alltså om att få fram svar på viktiga empiriska frågor som inte minst kan underlätta den praktiska verksamheten. Andra är mer inriktade på vetenskap. Ett exempel: i har en FoU-enhet för primärvården i . av FoU-enhetens liv utvecklades pedagogiska hälsomallar avsedda att användas vid livsstilsinriktade hälsosamtal. Till instrumenten har en metodpärm tagits fram samt ett utbildningspaket, som gör det möjligt att efter avslutad utbildning börja använda instrumenten på exempelvis vårdcentraler i primärvården. Instrumenten vänder sig i första hand till läkare och sjuksköterskor inom primärvården. Utfall i form av nyttjandemått och effektmått har utvärderats och beskrivits i flera vetenskapliga artiklar. Bland de tidskrifter resultaten publicerats finns Epidemiol Community Health. I flera fall handlar verksamheten om att överföra vetenskapliga resultat till praktik. FoU-enheten vid i berättar t.ex. om . Det var ett samarbete mellan FoU-enheten, , institu- tionen för psykologi i samt vid Lärarna som deltog i projektet får utbildning i en metod som heter eller en metod som heter KOMET. Den första metoden finns i , men har aldrig utvärderats seriöst. Den andra metoden bygger på vetenskapligt grundade erfarenheter från främst . FoU-enheterna har i regel en mycket viktig roll som just länkorganisationer mellan vetenskap och praktik. I fallet FoU- enheten vid bedriver de också själva flera projekt av typisk vetenskapliga karaktär. Hur omfattande är forskningen? När man går igenom materialet framgår att det sker en omfattande forskning och undersökningsverksamhet vid FoU-enheterna. Detta var också det huvudsakliga budskapet i rapporten Det dolda . Där fanns uppgifter om att den samlade forsknings- insatsen från kommuner och landsting uppgick till ca och bygger på data från flera undersökningar med data . Den statligt finansierade forskningen uppgick enligt rapporten till 15 miljarder. Kommunernas och landstingens bidrag till forskningsverksamhet är sålunda betydande. Teamet bakom Det dolda understryker dock svårigheterna att beräkna FoU-kostnader, så uppgifterna ska tolkas med försiktighet. Sannolikt är just individ-, familje- och äldreomsorg de områden där kommunerna lägger mest forskningsresurser. En del av detta är FoU riktad mot äldreomsorgen. Där satsar staten under förutsättning att kommuner och landsting satsar minst lika mycket, dvs. Totalt satsas alltså ca 40 miljoner på äldreomsorg och detta är rena pengar. Till det kommer insatser från personal som inte inkluderas i dessa belopp samt vissa kostnader för lokaler och utrustning. Dessutom satsas kanske lika mycket på individ- och familjeomsorgsområdet. Vidare finansieras universitetsforskning på samma inriktning genom FAS med ca . För fler fakta hänvisas till rapporen Det dolda . Om vi fortsätter att ta äldre- omsorgen som ett exempel satsas alltså ca . Mycket av detta handlar om verksamhet som också utvecklar verksamheten som kunskapen växer. Är då mycket eller lite? Det vore intressant att sätta det beloppet i relation till vad äldreomsorgen kostar samhället. Enligt en forskargrupp på vid , ledd av professor , kostar äldrevården totalt över 40 miljarder, dvs. 30 av dessa miljarder går till vård och hjälp i särskilt boende, 10 miljarder går till vård och hjälp i ordinärt boende och 1,3 miljarder går till färdtjänst.4 Sannolikt finns inte hela sjukvådskostnaderna med i detta. Å andra sidan finns säkert för äldreomsorgen relevant forskning som inte finansieras via nämnda 40 miljoner. Slutsatsen är att satsar endast på systematisk kunskaps- utveckling. Till det kan man tillägga att framtiden bjuder på ännu större utmaningar när allt färre ska finansiera äldreomsorgen för allt fler, något vi diskuterade redan i kapitel 1. På vilket sätt skapar forskningen nytta? Den centrala frågan i vårt brev var som nämnts tidigare formulerad på följande sätt: Kan du ge ett exempel på något konkret resultat från er forskning eller utveckling och hur det gjorde nytta eller hade effekter på den eller de verksamheter som tog del av resultatet? (markeringen av orden fanns också i brevet). Vi tillade också i brevet: Vi vill fånga in så konkreta exempel som möjligt både vad gäller vilket forskningsresultat eller utvecklingsresultat det handlade om – och vilken nytta detta genererade. Vi önskar också veta vilken aktör (eller vilka aktörer) det var som utnyttjade resultatet. Vissa FoU-enheter var mycket medvetna om hur deras verksamhet leder till olika former av värden för såväl finansiärerna som andra som utnyttjar deras resultat. Andra kunde inte beskriva nyttan och värdet på det sätt vi avsåg. Av de 81 tillfrågade var svaren om nytta fördelade enligt tabell 2. 4 , L. m.fl. (2000). Äldreomsorgens finansiering – varför äldrevårdsförsäkring? Beskrivning av resultatets nytta/effekter Resultatet och dess nytta/effekter beskrevs Resultatet och dess nytta/effekter beskrevs mindre tydligt Resultatet och dess nytta/effekter beskrevs inte alls, på grund av att svar inte Av de 48 som inte beskrev resultatet och dess nytta/effekter hade 10 lämnat in ett svar medan 38 uteblev med svar. Det finns dock felkällor i detta. Flera av de 38 som inte inkom med svar hade organiserats om eller lagts ner, medan ett par integrerat med de enheter som också inkom med svar. Den stora bilden är dock enligt vår bedömning inte långt ifrån procentuppgifterna i tabellen. Att döma av de reaktioner vi fick från en del av dem som inte vill lämna en sammanfattning av hur deras FoU-enhet genererade nytta i den mening vi åsyftade var själva frågan något som sannolikt bidrog till att en del inte svarade.5 Som framgick av frågan i brevet betraktar vi rapporter, artiklar och skrifter inte som ett verksamhetspåverkande resultat i sig. Publikationer betraktar vi som bärare av kunskap, och kunskaperna kan i vissa fall leda till någon form av nytta. Flera FoU-enheter beskrev nyttan/effekterna genom att lista publikationer. Sådana svar ledde inte till att vi drog slutsatsen att nyttan eller effekten var väl beskriven. För att dra den slutsatsen behövde vi information om hur publikationerna i så fall användes. Det var i denna studie inte forskningsresultat vi var ute efter, utan nyttan av forsknings- resultat. Många av representanterna för FoU-enheterna talade om mötesarenor, samverkan och utbyte etc. Även här hade vi högre krav. Vi anser att mötesarenor, samverkan och utbyte inte per definition är till nytta eller genererar ett värde. Det intressanta är vad mötesarenor, samverkan och utbyte i så fall leder till. 5 Ett exempel: Chefen för en viss FoU-enhet som täcker att antal kommuner meddelade utredningen att hon inte ville sammanfatta något om deras nytta. Tonen var irriterad.