sou · GRB376d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Svenska folkets kulturvanor 1976–1999. Resultaten nedan utgö r korta referat ur denna rapport. Bokläsandet har ö kat bland kvinnor och minskat bland män sedan bö rjan av 1980- talet. Gapet mellan könen har därmed blivit stö rre. Tidsskriftsläsandet har ö kat något bland män och kraftigt bland kvinnor. Vecko- tidningsläsandet har minskat i synnerhet bland män. Biblioteksbesö kandet har ö kat kraftigt bland både män och kvinnor , men mest bland kvinnor. 35 Rydenstam, K., Wadeskog, A., Vardagens organisation, Kap 5 i Välfärd och ojämlikhet i 20-årsperspektiv 1975–1995. SCB, Rapport 91 i . Tabell 4.7 Kulturella aktiviteter minst nå gon gå ng per å r. Nulä ge 1998–99 i procent. Trend 1982–99 i procentenheter dä r + anger ö kning och - minskning. Personer 16–84 å r Annat museum än konstmuseum -1,5 -7,5 * -5,3 * Föreläsningar eller föredrag ** Restaurang, pub eller kafé (nöje) -1,1 -5,6 * -2,4 * Sjunga i kör eller annan grupp Måla, rita, teckna, arbeta m. lera -1,2 Folkdans, balett/jazzbalett **, *** -5,0 * Fotografera eller filma ** -6,8 , dikter, artiklar, brev m.m. Diskotek eller annan danslokal **, *** -4,6 Dansrestaurang eller liknande **, *** Sy, sticka, väva eller liknande -14,0 * Utöva någon hobby ** * Fö rändringen är signifikant på 5 %-nivån. ** Avser 1999. *** Personer 16–. Kä lla: d: Den kulturella vä lfä rden Utö ver förändringar i läsandet visar tabellen att användning av datorer i hemmet ö kat kraftigt liksom restaurangbesö k, konsertbesö k och biobesö k. Sy, väva, sticka, deltagande i studiecirklar och kurser har blivit mindre populärt. Biblioteksbesö ken ö kar Biblioteksbesö kandet har ökat för kvinnor och 8 för män. 54 pro- cent av männen och av kvinnorna besö ker numera ett bibliotek . Den kraftigaste ö kningen har skett bland personer . Men besö kandet har även ö kat markant fö r ej facklärda arbetare. Det är dock långt kvar innan man kan tala om någon åldersutjämning eller socioekonomisk utjämning. Läsvanorna har ändrat karaktär . Läsning av vecko- tidningar har minskat medan läsning av tidskrifter har blivit vanligare i synnerhet bland kvinnor. Andelen bokläsare har legat tämligen av befolkningen. Vid en jämförelse mellan kö nen kan konstateras att bokläsandet minskat bland män till att omfatta . Fö r kvinnors del kan man i stället se en ökning till som läser en bok Ä ven mellan de olika åldersgrupperna går utvecklingen isär. Bland de yngre har bokläsningen minskat med medan den i stället ö kat i motsvarande grad bland de äldre. Bokläsningen har minskat något både bland arbetare och tjänstemän. Lä sning av veckotidningar har minskat Läsningen av veckotidningar har minskat för män och 4 fö r kvinnor. En nedgång syns i alla åldersgrupper och den är något stö rre bland arbetare än bland tjänstemän. Nedgången är också något större bland lågutbildade. Kraftig ö kning av lä sning av tidskrifter Fö r tidskrifter konstateras en kraftig uppgång, i synnerhet bland kvinnor där uppgången varit . Kvinnornas andel på nuvarande närmar sig männens som är . För 16–19-åringar märks en förhållandevis kraftig uppgång . Däremot syns ingen fö rändring vare sig mellan olika utbildningsgrupper eller socioekonomiska Undantag är företagare som ö kat sin tidskriftsläsning och facklärda arbetare vars uppgång varit . 4.3.3 Ur Levnadsnivå undersö kningen 2000 fö r barn Levnadsnivå undersö kningen 2000 (LNU2000) fö r barn har genomförts av Institutet fö r social forskning (). LNU2000 intervjuar en promille av den vuxna befolk- ningen. Fö r att kunna undersö ka barns levnadsnivå intervjuas de barn som ingår i intervjupersonens hushåll. Syftet med undersö kningen är att studera barns och ungdomars levnadsförhållanden. Drygt fyra av tio ungdomar lä ser ofta bö cker Drygt fyra av tio ungdomar mellan läser bö cker eller . Nästan en lika stor andel () uppger att de läser bö cker mer sällan än en gång , eller aldrig. Det är även skillnader mellan åldrar. De yngre barnen läser mer än de äldre. Bland 10–12-åringar läser bö cker eller , medan motsvarande siffra fö r 13–15- åringar är och för 16–18-åringar . Mer ä n hä lften av ä ldre ungdomar lä ser sä llan eller aldrig en bok Bland 16–18-åringarna är det ö ver hälften () som läser bö cker sällan eller aldrig. Motsvarande siffra för 13–15-åringarna är och fö r 10–12- åringarna . Inga skillnader eller små skillnader mellan samhä llsgrupper Det finns inga klara skillnader mellan familjetyper. Det finns vissa, men inte särskilt stora, skillnader mellan barn från olika samhällsklasser. Barn till medel/lägre tjänstemän, fö retagare och arbetare läser bö cker något mer sällan än barn till referenskategorin hö gre tjänstemän. Medan av barnen till hö gre tjänstemän läser eller är motsvarande siffra fö r barn till medel/lägre tjänstemän och fö retagare, och för barn till arbetare. av arbetarbarnen uppger att de aldrig läser, medan detta endast gäller fö r av barn till hö gre tjänstemän. Det finns inga nämnvärda skillnader mellan barn med svensk- eller utrikesfö dda fö räldrar. Barn trä ffar vä nner och kompisar ofta av ungdomarna uppger att de läser eller . Beträffande ö vriga fritidsaktiviteter ser vi att barn och unga ofta träffar vänner (uppger att de har kompisar hemma eller , att de är hemma hos kompisar, och att de träffar kompisar på annat ställe än hemma hos någon). Drygt hälften () uppger att de fö ljer med i nyheterna eller . Andelen är stö rre hos de äldre – bland 16–18-åringarna är det ungefär tre av fyra som fö ljer med i nyheterna så ofta. Hä lften av ungdomarna spelar ofta data- eller TV-spel Hälften av ungdomarna spelar data- eller TV-spel eller . Medan av flickorna uppger att de gö r detta är motsvarande siffra för pojkarna . Knappt fyra av tio ungdomar uppger att de är på Internet eller , det vill säga en något mindre andel än som läser bö cker. Det är vanligare bland äldre barn att vara ute på Internet. Hä lften av ungdomarna uppger att de idrottar eller Ungefär hälften av ungdomarna uppger att de idrottar eller . En dryg fjärdedel idrottar aldrig. deltar i aktivitet som inte har med idrott att göra eller , och drygt var femte () gö r det en gång eller oftare. av ungdomarna sysslar med eget intresse eller , det vill säga det är nästan lika vanligt som att läsa böcker. Knappt hälften () uppger att de gö r precis vad de vill eller . Tabell 4.8 Lä sa bö cker (viktade, avrundade procent) Pojkar (ref.) 22*** 30*** 7*** 10–12 (ref.) 12*** 31*** 13*** 10*** 38*** 17*** )DPLOMHW\S Båda föräldrarna (ref.) )|UlOGUDUV I|GHOVHODQG *** statistiskt signifikant på 1%-nivån; **dito på 5%-nivån; *dito på 10%-nivån Kä lla: : Barn-LNU 2000 (Barns och ungdomars vä lfä rd, SOU 2001:55) Det finns en skillnad mellan kö nen, nämligen att flickor läser mer än pojkar. Kö ns- skillnaden beror i stor utsträckning på att det är de yngsta flickorna (10–), som läser mer än pojkarna i samma ålder. Tabell 4.9 Barns lä svanor (procent) Pojkar 10–(ref.) Pojkar 13–15 år 9*** Pojkar 16–18 år 7*** 40*** 21*** Flickor 10–(ref.) Flickor 13–15 år 16*** 30*** Flickor 16–18 år 13*** 35*** *** statistiskt signifikant på 1%-nivån; **dito på 5%-nivån; *dito på 10%-nivån Kä lla: : Barn-LNU 2000 (Barns och ungdomars vä lfä rd, SOU 2001:55) Samtliga resultat är hämtade från frågan: Under en vanlig vecka, alltså måndag till sö ndag, hur många dagar brukar du göra något av fö ljande ? och de 11 delfrågor som tillhör detta block. Fö r exakta formuleringar, se frågorna 7–17 i formuläret (finns nedladdningsbart från ). Variablerna kö n, ålder, familjetyp, samhällsklass och fö räldrars fö delseland är de som genomgående används som bakgrundsvariabler i Barns och ungdomars vä lfä rd (SOU 2001:55) av och stberg med medarbetare. (Fö r operationaliseringar av samt en diskussion kring dessa bakgrundsvariabler, se s. 59ff (volymen finns nedladdningsbar i pdf-format på . Undersökningen Barnbarometern genomfö rs av Mediamätning i Skandi- navien AB (MMS). Fö räldrar till barn i åldrarna 3–tillfrågas om barnens massmedie- och kulturvanor. Resultaten här omfattar perioden februari till med uppehåll fö r sommarmånaderna. Med hänsyn till den undersö kta gruppens ringa ålder intervjuas barnens fö räldrar eller vårdnadshavare. Uppgifterna om medieanvändning och konsumtionstid baseras på frågor där fö räldrarna får ge en uppskattning av om och hur länge barnet lyssnat, tittat och läst eller blivit läst Varje fråga i undersö kningen har ställts till cirka 300 barns fö räldrar. Andel 3–8 å ringar som anvä nder olika massmedier en genomsnittlig dag 2000/01. Kä lla: Mediamä tning i (), Barnbarometern Barn ä gnar mer tid å t massmedia ä n tidigare Den sammanlagda tid som småbarn ägnar åt olika massmedier är den hö gsta som uppmätts vid de olika mättillfällena. Medierna upptar drygt av småbarnens tid. Lä sandet och lyssnandet ligger på ungefär samma nivå som under senare 90-talet medan tittandet har ö kat. Andelen lä sare bland barn och tiden för lä sande har slutat minska. Tabell 4.10 Hur 3–8 å ringar fö rdelar sin tid (minuter) 95/96* 98/99* 00/01* **TV- och videotittande mätt med People meter Kä lla: Mediamä tning i (), Barnbarometern Barn lä ser per dag per dag av den totala medieanvändningen använder barn 3–åt lä sning. Lä sningen är uppdelad på böcker, serietidningar, dagstidningar, kvällstidningar och veckotidningar. Se diagram 4.4. 2000/2001 tid åt böcker och serietidningar i ungefär samma utsträckning som vid tidigare mätningar under andra . Morgontidningar läses av barn ungefär som tidigare och förändringen av kvälls- och veckotidningsläsningen är marginell jämfö rt med fö regående mätningar. Datorer är av allt större betydelse även i småbarns vardag. av 3–8 åringarna har tillgång till dator i hemmet och har Internetanslutning. 3–8 å ringars lä svanor 2000/01 (antal minuter per dag) Kä lla: Mediamä tning i (), Barnbarometern De flesta yngre har lä st eller tittat i nå gon bok i tidsperspektivet har av barnen läst eller tittat i någon bok. Fö räldrarnas utbildningsnivå har stor betydelse för barnens kontakt med bö cker. Det antal barn som läser (läses för) en bok en genomsnittlig dag har ö kat bland 3–4-åringar samt bland pojkar, medan tiden fö r läsning ö ver alla grupper i stort sett är oförändrad . En fjä rdedel av alla yngre lä ser eller tittar i nå gon serietidning Ungefär en fjärdedel av alla 3–8-åringar läser (läses fö r) eller tittar i någon serietidning en genomsnittlig dag. tittar/läser av barnen i någon serietidning. Läsning av serietidningar är relaterad till ålder 5–8-åringar läser serietidningar mer än 3–4-åringar. Serietidningsläsning bland 3–8-åringar har Minskningen har dock avtagit i den senaste mätningen. av 3–8 å ringar lä ser eller tittar i nå gon dagstidning verkade intresset fö r dagstidningar vakna fö rst under skolåren men någon sådan tendens märks inte längre. av 3–8 åringar läser/tittar i någon morgontidning en genomsnittlig dag. av 3–8 åringar har läst/tittat i någon morgontidning under . Barn till hö gutbildade och flickor generellt kommer i hö gre utsträckning i kontakt med dagstidningar än andra 3–8- åringar. Dagstidningsläsning bland barn kan ha samband med föräldrarnas läsvanor. Få små barn lä ser eller tittar i en kvä llstidning De dagliga kvällstidningsläsarna bland småbarn är ganska få, även om de tycks ha ö kat något. Den tid som ägnas åt läsning av kvällstidningar är fö rsumbar. har av barnen kontakt med kvällstidningar. Barnens läsning speglar troligen de vuxnas. Kvällstidningsläsningen bland småbarnen har inte visat några större variationer . En liten andel 3–8 å ringar lä ser eller tittar i veckotidningar En liten andel 3–8 åringar läser eller tittar i veckotidningar. Flickor och pojkar är ungefär lika intresserade, den dagliga lästiden är kort. har av barnen läst någon veckotidning. Andelen barn som läser veckotidningar har ö kat något. Barn besö ker ofta bibliotek. av 3–8-åringar har besö kt något bibliotek . 4.3.5 De kommunala folkbiblioteken Sett ur ett 20-årsperspektiv, har besö ken på biblioteken ö kat kraftigt bland både kvinnor och män och accentueras ytterligare. Ö kningen har varit kraftigare fö r kvinnorna än fö r männen. Utlåningen av bö cker har dock minskat . Minskningen kan hänfö ras till såväl skön-, barn- som facklitteratur. Utlåningen av audio-visuella (AV-) medel som talböcker och kassettböcker har Biblioteken har fått en fö rstärkt funktion som kulturell mö tesplats. SCB gö r på uppdrag åt årliga undersö kningar om de kommunala folkbiblioteken. Uppgifterna i nedanstående avsnitt är hämtade från rapporterna Folkbiblioteken 2000 och 2001. Rapporterna utges av i . Nedanstående tabell utgör en sammanfattning av kommunala folkbiblioteks verksamhet. Tabell 4.11 Kommunala folkbiblioteks verksamhet 1998–2001 -0,3 -0,4 -0,3 -0,7 -1,9 -3,0 0,63) löpande priser, tkr 1)Mellan . 2)exklusive länsbibliotekspersonal. 3)Per 1 000 invånare. Kä lla: d: Folkbiblioteken 2000 och 2001 Minskad utlå ning av bö cker Den totala utlåningen av böcker från kommunala folkbibliotek (Statens kulturrå d) minskade – från 70,1 miljoner lån 2000 till 68,1 miljoner lån 2001 det vill säga med . AV- medier i form av talbö cker, kassettböcker, E- bö cker 36 och specialbö cker fö r dyslektiker 37 ö kade från 3,8 miljoner lån till 3,9 miljoner lån. Den minskade utlåningen av bö cker kan hänfö ras till samtliga kategorier. Utlåningen av såväl skö n-, fack- och barnlitteratur minskade. Barn-boksutlåningen minskade med 898 000 lån, facklitteraturen med 841 000 och skö nlitteraturen med 350 000 lån. Sammantaget lånades 7,6 bö cker per innevånare 2001 jämfö rt med 7,9 bö cker . Minskning av inkö p av nya bö cker Inkö pen av nya böcker som ö kat , minskade något då de kommunala folkbiblioteken kö pte in drygt 2 miljoner nya bö cker. bö ckerna var barnbö cker. Nyfö rvärven utgjorde av bestån- det vilket motsvarar 4,9 böcker per innevånare vilket är en minskning jämfört med året innan. Minskning av bokbestå ndet Bokbeståndet i de kommunala folkbiblioteken uppgick till 43,8 miljoner bö cker, vilket är en liten minskning sedan fö regående år. Bokbeståndet per innevånare är stö rre ju mindre kommunen är. I de befolkningsmässigt minsta kommunerna fanns 6,8 bö cker per innevånare mot 3,0 i de största. Detta för- hållande beror på att en liten kommun, för att utbudet av boktitlar inte skall bli alltför begränsat, måste skaffa fler bokvolymer per invånare än en stö rre kommun. Barnbö ckerna utgjorde av bokbeståndet och utgjordes referenslitteratur (uppslagsbö cker, facklitteratur med flera bö cker som ej är avsedda för hemlån). Minskad bokutlå ning fö r fjä rde å ret i rad Bokutlåningen minskade 2001 då 7,6 lån per innevånare beräknades. Minskningen faller såväl på barnbokslånen som på lånen av fack- litteratur och skö nlitteratur. De flitigaste boklånarna återfinns precis i små och mellanstora kommuner där man lånade i genomsnitt 8 bö cker per person. I de stö rsta kommunerna lånades endast 6 bö cker per person. Barnbö cker är alltjämt den kategori av bö cker som lånas mest. Av samtliga boklån utgjorde lån av barnbö cker vilket är en andel som hållit i sig under praktiskt taget . I genomsnitt lånades 2,5 volymer skö nlitteratur, 2,7 volymer facklitteratur och 20,7 barnböcker per innevånare i respektive åldergrupp (0–, ) Ö kad utlå ning av talbö cker och kassettbö cker Å r 2001 fanns det nära en miljon talböcker38 på de kommunala biblioteken och 395 000 kassettbö cker. Såväl talboksutlåningen som kassettboksutlåningen fort- satte att ö ka . Ca 2,2 miljoner lån av talbö cker och 1,7 miljoner lån av kassettbö cker registrerades . Angående specialbö cker fö r dyslektiker39 36Bö cker som via biblioteken laddas ner från nätet. 37Bok och band. 38Boksystem avsett fö r synskadade. 39Bok och band. noterades 162 000 lån och 137 000 lån . Beståndet av dessa bö cker var 70 2000 och 73 2001. Bibliotekens prenumerationer på tidningar och tidskrifter (inkl gratisprenumera- tioner) sammantaget var knappt 104 000, en liten minskning sedan föregående år. Uppdelat på tidningsprenumerationer och tidskrifts- prenumerationer redovisas en ö kning av antalet tidningsprenumerationer och en minskning av tidskriftprenumerationerna. Prismätningar har vissa särdrag bland statistiska undersö kningar. Syftet med en prismätning är att fastställa den genomsnittliga prisutvecklingen fö r en grupp varor eller tjänster (ofta benämnda produkter med ett samlingsbegrepp) av kvalitet. Häri ligger också den specifika svårigheten med prismätningar, eftersom produkterna på marknaden ständigt förändras till beskaffenhet och kvalitet. Det är nö dvändigt att använda en metodik som ser till att kvalitetsförändringar avskiljs från de rena prisförändringar som skall uppmätas. Bokprismätning är ett exempel på detta. Fö r det fö rsta är boken en kvalitetsmässigt heterogen och snabbt fö ränderlig vara, vilket för den övervägande delen av bokmarknaden gö r det svårt att hitta jämförbara varor . Förutom omfånget i sidor eller dylikt, det grafiska utfö randet (bildmängd, papperskvalitet m.m.) har vi det fö rhållandet att en bok (titel) ofta är en färskvara som regelmässigt minskar i upplevt konsumentvärde och därmed i pris . Försäljnings- kanalerna är också diversifierade med till exempel traditionella bokhandlar med stort sortiment, varuhus, dagligvarubutiker, kiosker samt bokklubbar och nätbokhandel. Den huvudansats som hittills40 valts för böcker i de här undersö kningarna är att bilda kvalitetsklasser, inom vilka den genomsnittliga bokkvaliteten kan antas vara approximativt lika. Inom dessa klasser beräknas genomsnittspriser som jämfö rs ö ver tiden. Aggregering sker successivt till högre nivåer genom att tillämpa vikter som avspeglar respektive bokkategoris antal ingående titlar samt litteraturgenrers och försäljningskanalers andelar av totalmarknaden. Tidskrifter fö rändras normalt inte lika mycket ö ver tiden som bö cker och svårigheterna blir därfö r mindre. Antalet nummer per abonnemang liksom utförande av ett enskilt tidskriftsnummer fö rändras dock . För tidskrifter blir därfö r den grundläggande metodiken att följa priset på samma tidskrift ö ver tid med avseende på abonnemang och lö snummer. 5.1.1 Bö cker 2002–2004 I detta avsnitt beskrivs den metodik som tillämpas för prisjämfö relserna . Resultaten av jämfö relser med denna metodik gö rs för fö rsta gången i denna rapport och avser då en jämfö relse mellan . Prismätningar görs , . Prismätningen i den egentliga bokhandeln omfattar vid varje mättillfälle ett nytt urval av 1 000 boktitlar utgivna av svenska bokfö rlag. Fö r mätningarna är det fråga om titlar utgivna –2002 och fö r mätningarna titlar utgivna –2003. Den totala målpopulation av titlar som vi drar urval ur är cirka 6 000 vid vårmätningen och 8 500 vid höstmätningen. 40 SCB ö verväger att från och med nästa rapport använda en så kallad hedonisk metod fö r att beakta kvalitetsfö rändringarna. två tredjedelar av boktitlarna är dragna som ett slumpmässigt urval ur BTJ SEELIG AB:s titelregister. Eftersom många av de boktitlar som ges ut säljs i mycket små upplagor så har den resterande tredjedelen valts ur Svensk Bokhandels listor ö ver bestsellers samt ur mest aktuella bokkataloger. I det senare fallet har samtliga titlar medtagits som är utgivna av svenska förlag (). SCB har ambitionen att så många titlar som mö jligt skall finnas tillgängliga fö r prisobservation i butik. Urvalet av titlar är upplagt som ett stratifierat urval med lika sannolikhet och fö rutbestämda urvalsstorlekar i tre dimensioner: Efter litteraturtyp: 1) allmän skö nlitteratur; 2) lyrik, dramatik med mera; 3) serier och skämtteckningar; 4) facklitteratur; 5) skönlitteratur fö r barn; 6) facklitteratur fö r barn. Efter bandtyp: 1) kartonnage; 2) häftat; 3) inbundet; 4) pocket; 5) hörbok. Efter utgivningså r: 1) innevarande år; 2) fö regående år. Utgivningsperioden har utsträckts till och med april i vårmätningen samt till och med oktober i höstmät- ningen. I varje stratum har ett slumpmässigt urval kombinerats med en komplettering av mer populära titlar enligt ovan så att ett fö rutbestämt antal titlar erhållits. Boktitlarna prismäts i ett urval av 50 sortimentsbokhandlar plus en pocketboks- butik, valda ur SCB:s företagsregister med sannolikhet proportionell mot butikens storlek inom den kedja41 som butiken tillhör. Sortimentsbokhandlar kännetecknas av att det är möjligt att utföra beställningar av boktitlar som inte fö r ö gonblicket finns i butikshyllorna. Uppgiften om huruvida en bokhandel är sortimentsbokhandel eller ej har inhämtats från och lagts in som extra villkor i ett sekvensiellt42 urvalsförfarande. Endast en del av boktitlarna undersö ks i varje bokhandel enligt ett visst mö nster. Bland sortimentsbokhandlarna undersö ks mellan 100 och 450 titlar beroende på butikens storlek, men i genomsnitt 150 titlar. Priser för varje titel sö ks i cirka 5 butiker (de slumpmässigt valda titlarna) eller cirka 15 butiker (bestsellers samt katalogtitlar). Berä kningsgå ng. Gången är i stora drag den att vi fö rst beräknar ett medelpris per titel ö ver de bokhandlar där priset observeras. Därefter beräknas ett medelpris över kvalitetsklasser, varefter dessa aggregeras till de tre litteraturgenrerna skö n-, barn-, respektive facklitteratur som till slut sammanvägs efter deras andelar av totalmark- naden. 41Fyra fö retagsgrupperingar kan urskiljas på den svenska bokmarknaden. De som står utanfö r dessa har i urvalsteknisk bemärkelse fått utgö ra en särskild kedja. 42I ett sekvensiellt urval listas bokhandlarna i slumpmässig ordning men med olika sannolikheter beroende på bokhandelns storlek, räknat i antal anställda. De fö rsta butikerna på listan som uppfyller inklusionsvillkoren tas med i urvalet. Fö r att ge alla kedjorna en rimlig representation, har mindre kedjor i någon mån ö verrepresenterats i fö rhållande till sin omsättning. Nedan redogörs i stö rre detalj för beräkningen av prisutvecklingen mellan på grundval av mätningen i de 51 sortimentsbutikerna. Vi infö r fö rst fö ljande beteckningar. SLM2 är priset fö r boktitel i i butik j . SLM3 är priset fö r boktitel i i butik j . Det första beräkningssteget är nu att bilda medelpriser inom en viss bokhandelskedja. SLM2 och S3MN = där m2jk och m3jk är antalet butiker inom kedjan i vilken den aktuella titeln mätts resp. 2003. Därefter beräknas ett medelpris ö ver alla kedjor inom vilka den aktuella titeln prismäts. I detta steg använder vi uppgifter om bokomsättningen , betecknade vk, i de olika kedjorna och erhåller: S 2M = YN S 2MN YN samt S3M = där summeringen är ö ver de kedjor där prismätning skett för den aktuella titeln. I det tredje beräkningssteget beräknas medelpriser över titlar inom samma kvalitetsklass (se informationsruta nedan). En sådan kvalitetsklass betecknar vi med g. Beräkningen gö rs enligt S 2M samt SJ3 = där ng är antalet titlar inom kvalitetsklassen respektive år. I det fjärde beräkningssteget sammanvägs medelpriserna inom kvalitetsklasser inom samma genre (skö n-, barn- resp- facklitteratur) med hjälp av följande indexformel43: 43 Formeln approximerar en så kallad Walshs indexformel under antagandet att varje titel inom en jämfö rbar bokkategori säljs i samma volym. Walshformeln tillhö r familjen av så kallade superlativa indexformler som bland annat karakteriseras av att de behandlar de bägge tidsperioderna som skall jämfö ras på ett symmetriskt sätt. aggregerar vi de de tre genreindexen till ett totalindex. I detta steg använder vi oss av Svenska Fö rläggarföreningens branschstatistik (senast tillgängliga version) avseende försäljningsvärden inom respektive huvudkategori44: ,* Y* Faktaruta 1: Kvalitetsklassning, butikspriser De 1000 utvalda titlarna har klassificerats efter ett antal kriterier för att uppnå mer jämförbara bokkategorier. Vid klassificeringen har använts dels information som finns tillgänglig i BTJ SEELIG AB:s titelregister, dels information som inhämtats genom särskild kodning av personal vid (KB). Följande variabler, utö ver genre, har använts fö r klassificeringen: