sou · GRB391d13 · 2004-01-01 00:00:00 — Även personer som bor i egen bostad med stöd från hem- tjänsten eller de som bor i ett särskilt boende är sårbara när en särskild händelse inträffar. Det kan medföra att det krävs större insatser från än i vanliga fall. I skriften uppmärksammas också konsekvenserna av att fler människor med olika former av funktionshinder och behov av vård och omsorg bor i det ordinära boendet. Särskilt behöver situatio- nen uppmärksammas för människor med omfattande behov av vård och omsorg som tidigare vårdades på sjukhus eller andra insti- tutioner. Man lyfter även fram de demografiska förändringarna med en ökande andel äldre och de krav detta ställer på planering av hur ska klara sitt uppdrag när en särskild händelse inträffar. Ett exempel som nämns är hur man informerar personer med olika funktionshinder, t.ex. syn- och hörselskadade. SFS 1982:763 Hälso- och sjukvårdslag SFS 1993:387 Lag om stöd och service för vissa funktionshindrade SFS 1993: 389 Lag om assistansersättning Betänkanden från riksdagsutskott och annat material från riksdag Revisorer till 2002/03:RR4 Natio- nella mål i kommunernas äldreomsorg Regeringens proposition 1947:243 Angående grunder för ålderdoms- hemsvårdens ordnande och utbyggnad m.m. Regeringens proposition 1957:38 Riktlinjer för åldringsvården Regeringens proposition 1964:85 Angående åldringsvårdsfrågor Regeringens proposition 1979/80:1 Om Regeringens proposition 1984/85:142 Om förbättrade boendeför- hållanden för gamla, handikappade och långvarigt sjuka Regeringens proposition 1987/88:176 Äldreomsorgen inför 90-talet Regeringens proposition 1990/91:14 Ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m. (den s.k. Ädelpropositionen) Regeringens proposition 1996/97:124 Ändring i socialtjänstlagen Skrivelser, kommittédirektiv m.m. från regeringen och (2000) Personalförsörjning och kompetensfrågor inom äldreomsorg och äldrevård. Rapport från Arbetsgruppen med uppgift att kartlägga personalförsörjning och utbildnings- behov inom äldreomsorgen (S 1998:D) Regeringens skrivelse 2000/01:52 Beredskapen mot svåra påfrest- ningar på samhället i fred Ds 1989:27 Ansvaret för äldreomsorgen. Rapport från Äldredele- gationen Skrifter i serien Utredningar SOU 1984:78 Bo på egna villkor. Om att förbättra boendet för gamla, handikappade och långvarigt sjuka. Betänkande från arbetsgruppen för boendefrågor avseende äldre och handi- kappade , (2002) Health economic studies on advanced home care. Akademisk avhandling vid och samhälle vid , , Edebalk, Per , (1999) Resursfördelning och finansiering. äldrevård och äldreomsorg. Dokumentation av 1999. Anhörigskapets uttrycksformer (2003) , (red.) Avancerad hemsjukvård och hemrehabilitering. (1999) () , (1996) Vad döljs bakom hemlikhetens vind. Hemmet i vården. Vården i hemmet. , , (red.) Liber (Utgiven i samarbete med vårdetiska institut och FoU-enhet) , (2002) Institutionsvindar blåser in i hemmen. I tidskriften i Centrum nr 1/2002 Edebalk, Per (1990) Hemmaboendeideologins genombrott – åldringsvård och socialpolitik 1945 1965. Meddelanden från i 1990:4 Edebalk, Per , , , (1990) Hemtjänstinsatser i tre kommuner. Edebalk, Per , (1990) Ålderdomshem eller hemmaboende? Ett räkneexempel grundat på ett samhällsekono- miskt synsätt. Edebalk, Per (1991) Drömmen om ålderdomshemmet – Åldringsvård och socialpolitik 1900–1952. Meddelanden från i 1991:5 Edebalk, Per , , , , , (1992) Individen, vårdinsatsen och ålderdomshemmets kostnader. Resultat från en enkätundersökning i tre kommuner. IHE arbets- rapport 1992:5 , (1996) Hemvård istället för vårdhem. Den öppna vårdens uppkomst. I Hemmet i vården. Vården i hemmet (1996) , , (red.) Liber (Utgiven i samarbete med vårdetiska institut och FoU-enhet) Hemmet i vården. Vården i hemmet (1996) , , (red.) Liber (Utgiven i samarbete med vårdetiska institut och FoU-enhet) , (1996) Självbestämmnde, valfrihet och samtycke inom , (1949) Ålderdom , (1952) : en stridsskrift , (1992) Vård och omsorg i eget boende på äldre dar. Akademisk avhandling vid och samhälle vid Orsholm, (2003) Anhörigskapets förankring – tid och rum. I Anhörigskapets uttrycksformer. , (red.) , (2001) Boendealternativ för äldre; förr, nu och . I Åldrandets villkor. , , (red.) , (1991) Vårdens idéhistoria (2000a) Demenssjukdomarnas samhällskostnader (2000b) Hemvårdens brytpunkter (2001a) Kompetensförsörjning i vård och omsorg till äldre (2001b) Äldre – vård och omsorg . (2002a) Kompetenskrav för personal inom vård och omsorg om äldre. Rapport från ett seminarium (2002b) beredskap för särskilda hän- delser. (2003a) Social tillsyn 2002. Resultat av länsstyrelser- nas tillsyn. Utgiven tillsammans med länsstyrelserna (2003b) Äldre som flyttar till vård och omsorg. Upp- följning av situationen i , , (1988) Vad har egentligen hänt inom äldreomsorgen? Har vård i hemmet ersatt institutionsvård? Er- farenheter 1965–1985. , , Edebalk, Per , (1991) Resultat från en enkätundersökning i tre kommuner. (1997) Kostnader för vård och omsorg: en förstudie. Svenska Kommunförbundets Äldreberedning skrift B Szebehely, (2000) Äldreomsorg i förändring – knappare resurser och nya organisationsformer. I Välfärd, vård och om- sorg. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. , (2001) Hemma med hemtjänst. som en förutsättning för den äldres boende i det egna hemmet. , (1994) Att bo kvar hemma. , (2001) Särskilt boende. , et al. (1995) Cost-Utility analysis of group living in dementia care. assesment i health care 1995; 11 (1):49–65 Vård och omsorg om äldre invandrare Vård och omsorg om äldre invandrare Vård och omsorg om äldre invandrare Äldre invandrare och äldre med utländsk Lagstiftning inom vård och omsorg...................... Tolk och översättning............................................................ Rätt att flytta till en annan kommun .................................... Material från SENIOR 2005 ................................................. Material från regeringen ........................................................ 5.4.2 Försöksverksamhet med förebyggande hembesök .. Invandrare i vård och omsorg (SOU 1997:76) .................... Vård och omsorg om äldre invandrare Vård och omsorg om äldre invandrare I diskussionsbetänkandet Riv ålderstrappan! (SOU 2002:29) redo- visar SENIOR 2005 att äldre är en heterogen grupp vars förutsätt- ningar och livsvillkor är mycket olika. Det är inte heller möjligt att på ett enhetligt sätt beskriva situationen för äldre invandrare. Oavsett vilken definition av äldre invandrare som används kan man konstatera att det är stora skillnader mellan individer och grupper. Dessa skillnader är i många fall inte relaterade till etnisk bakgrund utan kan förklaras av andra förhållanden. Det finns en risk med att använda etnicitet och kultur som förklaring till olika förhållanden och företeelser. Både antalet och andelen äldre med utländsk bakgrund kommer att öka i . fanns det 377 000 personer i åldern och de var födda i 180 länder. Det finns inga uppgifter om språk, religion eller etnisk tillhörighet. Det är i många fall inte möjligt att med utgångspunkt i födelseland dra någon slutsats om t.ex. språk, religion och etnisk tillhörighet. Ett exempel på detta är kurder som kan vara födda i bl.a. , eller . Ett annat exempel är personer som är födda i men som kan ha både svenska och finska som modersmål. Hur livssituationen ser ut för dessa personer beror på en mängd faktorer. Kön, ålder, utbildningsbakgrund, sysselsättning och hälsa är några viktiga faktorer. Den enskildes motiv för invandringen och hur personen integrerats i det svenska samhället är några andra viktiga faktorer. Det är alltså helt klart att det inte finns underlag för att i gene- rella termer beskriva äldre invandrare som en enhetlig grupp som har en liknande livssituation och villkor inför åldrandet. Livsvill- koren för en person från eller som har bott i skiljer sig med stor sannolikhet väsentligt från en person som invandrat till från efter pensions- åldern. Det finns en fara med att använda begreppet äldre invandrare. Uttrycket kan ge en bild av att de flesta har särskilda behov och att det behövs speciella lösningar för att tillgodose dessa på grund av att de är invandrare. Det är av stor vikt att frågor som berör boen- de, inflytande, förebyggande insatser m.m. för äldre invandrare be- handlas som de behandlas för övriga äldre och/eller för Vård och omsorg om äldre invandrare invånare i alla åldrar. Om så inte sker finns det en risk för att t.ex. boendet ses som en vård- och omsorgsfråga. För äldre med utländsk bakgrund som är i behov av vård och omsorg är det av mycket stor vikt att de kan kommunicera med personalen inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen. Det är mycket viktigt att vård- och omsorgspersonalen kan kommunicera med den äldre. I de fall den äldre inte lärt sig svenska eller på grund av sjukdom förlorat det svenska språket och återgått till modersmålet uppstår en svår situation för alla inblandade. Det är svårt att i en generell lag reglera enskildas rätt till vård och omsorg på sitt språk för en grupp som är så heterogen. Behoven av vård och omsorg för äldre invandrare behöver lösas på lokal eller regional nivå med beaktande av det enskilda fallet. I vissa fall kan en lösning vara att kommuner och landsting samarbetar för att skapa bättre förutsättningar. I en stor andel av landets kommuner är antalet personer i de äldre åldersgrupperna från ett visst land mycket få. För kommuner och landsting skulle det bli svårt, och i vissa fall omöjligt, att kunna garantera tvåspråkig personal i alla verksamheter vid olika tid- punkter. Det finns också en risk att språket skulle bli en så domi- nerande faktor att alla andra behov skulle underordnas detta. Som exempel kan nämnas att personer med demenssjukdom skulle be- höva bo tillsammans med personer utan demenssjukdom bara för att de talar samma språk. Rätt till vård och omsorg på sitt språk kan också innebära mycket stora kostnader. För att kunna tillgodose behov av vård och omsorg på den äldre invandrarens språk behöver tvåspråkighet uppmuntras och ses som en merit vid rekrytering till vård och omsorg. Det är dock av stor betydelse att personalen har tillräckliga kvalifikationer i övrigt och behärskar svenska. Det sistnämnda är viktigt för kontakter med myndigheter och hälso- och sjukvård m.m. för kontakter med anhöriga vid dokumentation om den enskilde samt information inom personalgruppen när t.ex. den äldre skrivs ut från sjukhus och det kommer instruktioner om läkemedel och behandling som gemensamt språk i en personalgrupp. Frågan om äldre invandrares vård och omsorg berör i allra högsta grad de äldres anhöriga och deras livssituation. Vård och omsorg om äldre invandrare Att arbeta vidare med Som framgår av denna kunskapssammanställning om vård och om- sorg för äldre invandrare så är det främst frågor som gäller språket som har dokumenterats och behandlats på nationell nivå. Många av de frågor som tagits upp när det gäller äldre invandrare har dock inte primärt att göra med vård och omsorg utan berör andra områden som t.ex. förebyggande arbete, boende och stöd till för- eningsliv. Följande fem områden som särskilt berör äldre invandrare och deras livssituation under åldrandet behöver uppmärksammas i det fortsatta arbetet: Behov av kulturell gemenskap Brist på kunskap avseende såväl äldre invandrare som vård och omsorg för äldre invandrare. När det gäller vård och omsorg för äldre invandrare kan tre led identifieras: Förebyggande arbete på både individ- och gruppnivå Tillgång till vård och omsorg –både på sitt eget språk men också information om svensk vård och omsorg Utförande av vård och omsorg –hälso- och sjukvård –hemtjänst i både ordinärt boende och särskilt boende. Arbetet med vård och omsorg för äldre invandrare bör inte be- gränsas till frågan om rätt till vård och omsorg på sitt eget språk. Situationen för äldre invandrare är betydligt mer komplex och arbetet behöver utgå ifrån äldres hela livssituation. Vård och omsorg om äldre invandrare Den parlamentariska äldreberedningen SENIOR 2005 ska enligt direktiven (dir. 1998:109) i sitt arbete beakta det ökande antalet äldre med utländsk bakgrund och de konsekvenser detta kan medföra. Frågor om vård och omsorg för äldre invandrare har diskuterats . Utgångspunkten var att vård och omsorg erbjöds dem på samma villkor som de infödda svenskarna, men att det fanns speciella behov och önskemål som inte tillgodosågs inom vård- och omsorgsverksamheten. Den kanske vanligaste frågeställningen som tas upp när det gäller äldre invandrare är hur kommuner och landsting ska kunna ge de äldre vård och omsorg på deras eget språk och med beaktande av deras kultur . När det gäller äldre invandrare och vård och omsorg behöver följande frågor ställas: Har äldre invandrare andra behov av vård och omsorg än svenskfödda? Är förutsättningarna annorlunda för att äldre invandrare ska få sina behov tillgodosedda? Ska det offentliga åtagandet för vård och omsorg se annorlunda ut för äldre invandrare eller för vissa grupper av äldre invand- rare än för svenskfödda äldre? Hur långt kan enskildas anspråk på vård och omsorg på sitt språk och med beaktande av sin kulturella bakgrund sträcka sig? Vad behövs för att kommuner och landsting ska kunna planera för vård och omsorg till äldre invandrare? Vilken statistik finns det som belyser äldre invandrare och deras livssituation? Vilken forskning finns det om äldre invandrare och deras livs- situation, och då särskilt vård och omsorg under ålderdomen? I denna rapport redovisas material som berör äldre invandrare på olika sätt. Syftet är att ge underlag för en diskussion om vad som kan och behöver göras för att tillgodose äldre invandrares behov av vård och omsorg . Vård och omsorg om äldre invandrare I denna rapport behandlas följande: äldre invandrare och äldre med utländsk bakgrund lagstiftning avseende tolk och rätt att flytta till en annan kom- mun material från riksdag, regering, statliga myndigheter och forsk- ning. 2Äldre invandrare och äldre med utländsk bakgrund En fråga som bör ställas inledningsvis är: vad menas med personer med utländsk bakgrund och äldre invandrare? Vilka som betraktas som invandrare eller personer med utländsk bakgrund är en definitionsfråga. I juridiska och statistiska samman- hang avser det personer som är utländska medborgare. Ett annat sätt att beskriva invandrare eller personer med utländsk bakgrund är att utgå från personer som är utrikes födda, men som erhållit svenskt medborgarskap. En tredje definition avser barn födda i , med svenskt eller utländskt medborgarskap, där en eller båda föräldrarna invandrat. fastställde riktlinjer för hur perso- ner med utländsk bakgrund ska redovisas i statistiken. Redovis- ningen kan ske efter födelseland, medborgarskapsland eller avse personer som är födda i , men vars båda föräldrar är födda utomlands. I vissa sammanhang räknar man även in personer som har utländsk anknytning genom att en förälder är född utomlands. I detta avsnitt används äldre invandrare i betydelsen personer födda utomlands, oavsett medborgarskap, vilka bott i och åldrats här eller personer som under den senare delen av sitt liv invandrat till . Det som är gemensamt för invandrare är att de invandrat till under livet. Invandrarna kan delas in i tre kate- gorier (Torres 2002), som beskriver det som är gemensamt för dem och hur dessa minsta gemensamma nämnare underlättar eller försvårar deras integration. De tre kategorierna är: Vård och omsorg om äldre invandrare Den första kategorin utgörs huvudsakligen av personer som kom till som unga och som har åldrats här som invandrare. Många har bildat familj i och deltagit i arbetslivet och är i många avseenden integrerade i det svenska samhället. I kategorin flyktingar finns det äldre personer som invandrat i övre medel- åldern eller . I kategorin anhöriginvandrare ingår personer som invandrat till för att gifta sig eller leva tillsammans med någon som redan är bosatt här. Bland dessa finns de som invandrat sent i livet, i många fall äldre som kommit för att återförenas med sina vuxna barn som är etablerade i . Precis som i andra sammanhang kan diskuteras vad som menas med äldre invandrare. Ofta används 65-årsgränsen i . Svenska etnogerontologer (Torres 2002) har hävdat att denna gräns är problematisk, eftersom man i vissa länder utanför västvärlden och där pensionssystem saknas, anser att ålderdomen börjar tidi- gare. Då många invandrare som kommit sent i livet kommer från sådana länder har det föreslagits att åldersgränsen i dessa fall skulle sänkas till . När det gäller invandrare som kommit sent i livet påverkas deras situation i av bakgrundsfaktorer som kön, tidigare syssel- sättning, yrke, utbildningsnivå och socialgruppstillhörighet. En annan viktig faktor är skillnaden mellan det samhälle den äldre kommer ifrån och . I en rapport från och (1991) uttrycktes det enligt följande: För de invandrare som kommer från andra västerländska industri- samhällen, framför allt de nordiska, blir mötet med det nya landet inte lika abrupt som det kan bli för den som kommer från mer agrara eller mer traditionella samhällen. För dessa kan mötet med det nya landet och dess annorlunda värdemönster, levnadssätt och främmande språk bli en chockartad upplevelse. (och 1991) Det finns inga rapporter avseende socioekonomisk bakgrund för de äldre som invandrat sent i livet. De studier som gjorts har varit små kvalitativa undersökningar avseende människor från en specifik ursprungskultur. Vissa studier (Torres 2002) visar att det bland äldre som invandrat sent i livet från och f. d. Jugo- slavien är vanligt med analfabetism, relativt låg utbildningsnivå och att den övervägande delen kvinnor aldrig har arbetat utanför hemmet. Vård och omsorg om äldre invandrare I vissa sammanhang när uttrycken äldre invandrare eller äldre personer med utländsk bakgrund används syftar man på personer med samma trosuppfattning, t.ex. katoliker, muslimer och judar och i andra sammanhang på personer från en viss etniskt minoritet, t.ex. kurder eller assyrier. fanns det 377 000 personer i åldern bosatta i som var födda i ett annat land. Dessa personer var födda i 180 länder, vilket säger något om svårigheterna att beskriva invandrare och äldre invandrare som enhetliga grupper. Den största gruppen var personer födda i . Andra stora grupper kom från , , och . Andelen kvinnor och män varierar kraftigt mellan de olika grupperna, från kvinnor bland personer födda i till bland personer födda i och . Relativt många utrikes födda i högre åldrar bor i kommuner med ett mycket litet antal personer i samma åldersgrupp och från sam- ma land. I av landets kommuner bodde det 1 4 per- soner i åldern 65 födda i . I av kommunerna bodde det 1 4 personer i åldern 65 födda i och i av kommunerna 1 4 personer i åldern 65 födda i . I beredningens slutbetänkande Äldrepolitik för framtiden (2003:91) redovisas ytterligare fakta om utrikes födda. Material om äldre finsktalande behandlas i denna bilagedel även i rapporten och omsorg för äldre tillhörande de nationella minoriteterna. Hälsa och funktionsförmåga är avgörande faktorer för människors livskvalitet och behov av vård och omsorg. Det finns studier som visar att utrikes födda i många avseenden har en sämre hälsa än den svenskfödda befolkningen. presenterade rapporten selandets betydelse. En rapport om hälsan hos olika invandrargrupper i . Syftet med studien har varit att få en bild av hur olika Vård och omsorg om äldre invandrare invandrargruppers hälsa/ohälsa ser ut i jämförelse med varandra och i jämförelse med den svenskfödda befolkningen. Tyngd- punkten i studien ligger på de största folksjukdomarna: hjärt- och kärlsjukdomar, cancer samt psykisk ohälsa. Dessutom har arbets- relaterad hälsa och levnadsvanor studerats. I studien har man delat upp gruppen utrikes födda i tolv mindre och mer homogena grupper för att så långt möjligt undvika generaliseringar. De tolv grupperna är invandrare från: 1.OECD-länder (inklusive , , , Nya Zee- land, och ) 3.Sydeuropa (, , , , och f.d. ) 8.Latinamerika (är det största landet) 9.Irak och arabisktalande länder 11.Östeuropa (inklusive f.d. ) Resultaten visar att det finns stora skillnader i hälsa både mellan olika etniska grupper och mellan svenskfödda och vissa etniska grupper. Flera av de stora invandrargrupperna har en markant ökad risk för hjärt- och kärlsjukdomar samt en större psykisk ohälsa jämfört med svenskfödda. Det är också så att det är samma invand- rargrupper som är utsatta i samtliga studerade områden. konstaterar man att situationen ser helt annorlunda ut för andra invandrargrupper; några har överlag samma hälsotillstånd som svenskfödda medan andra i vissa fall har en bättre hälsa jämfört med både andra etniska grupper och med svenskfödda. I rapporten pekar man på att det är anmärkningsvärt att flera stora invandrargrupper har betydligt högre risk för att insjukna i hjärt-kärlsjukdomar och för psykisk ohälsa jämfört med svensk- födda. De människor som flyttar från sitt hemland till en annan del av världen är oftast friskare än de som stannar kvar. Invandrarmän från , , samt löper 8 36 procents högre risk att drabbas av hjärt-kärlsjukdomar Vård och omsorg om äldre invandrare Iranska, afrikanska och latinamerikanska invand- rarmän har däremot 17 37 procents lägre risk än svenskfödda. har det skett en kraftig minskning av insjuknande i hjärt-kärlsjukdomar bland svenskfödda, en minsk- ning som inte har observerats bland utlandsfödda. Kvinnor födda i , , , , , och bibehåller sin låga risk för bröstcancer i , medan kvin- nor från , och uppvisar en högre risk sedan de flyttat till . För invandrarkvinnor från och andra är risken lika stor att insjukna i bröstcancer som för svenskfödda kvinnor. Risken för prostatacancer är lägre för samtliga invandrarmän oavsett födelseland, jämfört med svenskfödda. När det gäller psykisk ohälsa tyder nästan alla redovisade indika- torer på att många invandrargrupper har mycket sämre psykisk hälsa än svenskfödda. De indikatorer som studerats är: vård på psykiatrisk avdelning, insjuknande i schizofreni, andra psykoser och förstämningssyndrom, alkoholberoende samt självmordsför- sök och självmord. Speciellt dålig psykisk hälsa redovisas bland finska invandrare, den största invandrargruppen i . När det gäller psykisk ohälsa finns det skäl att ta upp post- traumatiskt stressyndrom (PTSD). PTSD kan uppstå efter svåra traumatiska eller livshotande upplevelser i samband med olyckor, fysiska och sexuella övergrepp, naturkatastrofer eller krig. Enligt rapporten finns det två svenska studier som beskriver hur utsatthet för tortyr kan ge upphov till PTSD. Den ena studien visade att var fjärde flykting från hade utsatts för tortyr. I den andra, bestående av ett urval av 120 bosniska kvinnor som har varit i exil i i 2 , visade symtom på PTSD. Ingen av de svenska kontrollpersonerna visade symtom på PTSD. Det finns också stora skillnader när det gäller levnadsvanor. I de flesta invandrargrupper är andelen rökare större än bland svensk- födda. Andelen rökare bland invandrarmän är mycket större än bland svenskfödda män. Skillnaderna är väsentligt mindre mellan invandrarkvinnor och svenskfödda kvinnor. Det är bara invandrar- kvinnor från och som har en högre andel daglig- rökare, medan andelen invandrarkvinnor från som röker är mycket låg. Förklaringen till de hälsoskillnader som man redovisat är ett komplicerat samspel mellan olika faktorer på individ- och grupp- nivå samt samhällsfaktorer både i hemlandet och i . Vård och omsorg om äldre invandrare exempel ges låg social status, stor arbetslöshet, och olika levnads- vanor som rökning och fysisk inaktivitet. Det innebär att många av de faktorer som spelar en avgörande roll för invandrares hälsa är påverkbara. 4 Lagstiftning inom vård och omsorg