sou · GRB311 · 2004-01-01 00:00:00 — Utredningen ser därför framför sig att det i samhället kommer att finnas ett informationssystem inriktat på krisinformation samt ett antal särskilda informationssystem för myndigheternas speciella krav i deras vardagsverksamhet men också i kris och under höjd beredskap. De olika systemens relation till varandra åskådliggörs schematiskt i figur 4. system som t.ex. Storm,t r , händelser/krisl / is Schematisk bild över informationssystemens inbördes relation. Utredningen vill betona att ett informationssystem oavsett vilken utformning det ges enbart skall vara ett av medlen att sprida information under kris. Alternativ och kompletterande informationsvägar skall eftersträvas. Utredningen lämnar mot denna bakgrund följande förslag. Utredningen föreslår att statliga myndigheter, som kan få en roll i samhällets krishantering, på sina hemsidor inrättar en öppen krisinformationssida för information till allmänhet och massmedia vid kriser i fredstid och/eller under höjd beredskap. Utredningen föreslår vidare att KBM får i uppdrag att verka för att kommuner och landsting inrättar motsvarande krisinformationssidor. Avslutningsvis föreslår utredningen att KBM får i uppdrag att ta fram minimikrav för krisinformationssidor. har den tekniska utvecklingen varit mycket snabb inom IT-området. Framför allt har en snabb utveckling skett gällande Internet och webbtekniken. är Internet en mycket vanlig, och viktig, bärare av tjänster och information av olika slag. Webbgränssnittet är för många ett mycket välbekant gränssnitt som man finner i intranät, extranät och på är allt mer vanligt förekommande, vilket leder till mer betydelsefull roll som informationskanal. utveckling som sker inom ramen för projektet 24-timmarsmyndigheten förstärker ytterligare denna roll. Vid en stor olycka eller kris har allmänheten ett stort behov av information. Utredningens bedömning är att hemsidor skall användas för att sprida information till allmänheten. Hemsidor ska dock inte utgöra den enda kanalen. Fördelen med att använda hemsidor som är åtkomliga för allmänheten är att även andra, t.ex. media och andra aktörer kan nå samma information den vägen. Det har också visat sig att när hemsidor används så har trycket på andra informationskanaler minskat - t.ex. på kommunernas telefonväxlar. Detta gäller framför allt om krisen drar ut , och allmänheten hittat hemsidan som informationskanal. En möjlighet som öppnar sig med hemsidor är att man även kan kommunicera med allmänheten. Utredningen föreslår mot denna bakgrund att statliga myndigheter, som kan få en roll i samhällets krishantering, på sina hemsidor inrättar en öppen krisinformationssida för information till allmänhet och massmedia vid kriser i fredstid och/eller under höjd beredskap. Utredningen föreslår vidare att KBM får i uppdrag att verka för att kommuner och landsting inrättar motsvarande krisinformationssidor. I KBM:s uppdrag bör ingå att ta fram minimikrav för krisinformationssidor. Utredningen bedömer att en viss likformighet mellan sådana sidor för en kris är av betydelse för att få sidorna allmänt kända. Det är också viktigt att en hemsida för kris inte göms undan i den stora informationsflora som normalt finns på en hemsida. En sådan sida kan gärna även användas av räddningstjänsten för informationsspridning om mer vardagsnära händelser. En relativt vanligt återkommande synpunkt gällande att informera om en kris via hemsidor är att det kan vara svårt att hantera ett stort antal besökare. Kapaciteten för hemsidan skulle inte räcka till. Utredningen anser här att den kapacitet som man skall bygga upp bör styras utifrån en bedömning av förväntad användning av kommunens övriga hemsidor. Erfarenheterna från terrordåden i har visat att det går att hantera en stor mängd besökare under förutsättning att man skapar en nödsida, som enbart innehåller text. Alla färger, bilder, funktioner, knappar etc. tas bort och enbart nödsidan publiceras. Kravet på bandbredd etc. minskar därmed. KBM bör även beskriva denna typ av lösning. Resonemangen ovan har fokuserats på information vid kris i fredstid. Under höjd beredskap kan det bli större och fler händelser att informera om, men informationsbehovet till allmänheten är i princip detsamma. Utredningen anser därför att den ovan föreslagna informationskanalen med öppna krisinformationssidor även kan användas under höjd beredskap som en av flera informationskanaler. Det finns dock anledning att överväga eventuella restriktioner i vad som skall redovisas på hemsidan i en sådan situation eftersom motståndaren ges tillgång till samma information. 4.2.NATIONELL PORTAL FÖR KRISINFORMATION Utredningen föreslår att KBM ges i uppdrag att i samverkan med berörda aktörer inrätta en nationell portal för krisinformation. Utredningen har visat (avsnitt 2.3) att ett stort antal aktörer vanligtvis blir involverade vid en kris. Krisens art, utbredning etc. påverkar vilka aktörer som involveras. det är mycket svårt att få en samlad bild över krishantering, dvs. vilka aktörer som kan bli involverade och vilka som har ett ansvar vid en viss typ av kris. Det är också svårt att finna övergripande information om hur man skall agera vid en sådan situation och vart man kan vända sig för att få mer information eller svar på sina frågor. De flesta myndigheter och andra aktörer använder hemsidor för att delge information. Delar av denna information är av sådan art att den riktar sig till yrkesverksamma inom området medan andra delar riktar sig till allmänheten. Informationen är av naturliga skäl utformad utifrån den enskilda aktörens verksamhetsansvar och uppgift. Utredningen föreslår att KBM får i uppdrag att i samverkan med berörda aktörer inrätta en nationell portal för krisinformation. Portalen ska rikta sig mot allmänheten med information om samhällets krishantering. Portalen skall beskriva krishanteringen i samt ha länkar till myndigheters, kommuners och andra aktörers hemsidor och hemsidor i övrigt av betydelse för krishantering. Härigenom underlättas överblicken av vilka aktörer som kan bli involverade vid en kris och vilken information av betydelse för krishantering de förmedlar. Under en kris kan man via portalen nå de berörda aktörernas hemsidor för att få information om aktuellt läge och om vad de gör. I portalen bör även ges information om krishändelser av övergripande karaktär och annat av betydelse för krishantering. Intressanta exempel på portaler finns internationellt, bl.a. i () och (). I arbetet med att skapa portalen bör KBM samverka med berörda aktörer och med Statskontoret i dess arbete med utvecklingen av portalen . 4.3.WEBBASERAT INFORMATIONSSYSTEM FÖR AKTÖRER I KRISHANTERING Utredningen föreslår att KBM får i uppdrag att anskaffa och centralt tillhandahålla ett skyddat webbaserat informationssystem för myndigheter och andra aktörer som deltar i krishantering i fred och/eller under höjd beredskap. Vid utvecklingen av systemet skall KBM samverka med berörda aktörer. Systemet skall vara åtkomligt över Internet. Den kartläggning som utredningen genomfört visar att ett dagboksystem behövs för att kunna dela information mellan aktuella aktörer och för att öka möjligheten till att samordna information till allmänheten. De webbaserade system som tagits fram i form av Kärnporten/Generalen, och dagbokssystemet på i visar också på detta behov. Utredningen menar att en central samordning av denna typ av system är nödvändig för att tillförsäkra säker drift och vidareutveckling. Utredningen anser också att ett möjligheter för alla berörda aktörer såsom kommuner, landsting, länsstyrelser, myndigheter, organisationer m.fl. skall kunna använda Utredningen föreslår att KBM får i uppdrag att anskaffa och centralt tillhandahålla ett skyddat webbaserat informationssystem för myndigheter och andra aktörer som deltar i krishantering i fred och/eller under höjd beredskap. Vid utvecklingen av systemet skall KBM samverka med berörda aktörer. Systemet skall vara åtkomligt över Internet. Systemet ska innehålla ett dagbokssystem som utan kostnad ska kunna användas av kommuner, länsstyrelser, andra myndigheter och andra aktörer som KBM tilldelar rättigheter. Dagbokssystemet bör möjliggöra att en grupp av aktörer skapar en hierarkisk dagboksmodell med dagböcker och huvuddagböcker. Flera olika grupper av aktörer skall kunna arbeta , och även kunna dela information mellan varandra. Utformningen av dagbokssystemet som en webbapplikation innebär att användarna endast behöver ha en webbläsare på klienten. Detta medför att ingen installation av programvara för dagbokssystemet behövs ute hos användarna, utan användarna kan nyttja den teknik som man normalt använder. Det innebär också en stor flexibilitet genom att användarna inte är bundna till bestämda arbetsplatser. De erfarenheter som KBM har av dagboksystemet i samt erfarenheterna av Kärnporten/Generalen, och dagbokssystemet i bör tas tillvara när ett nytt system skall anskaffas. Att direkt överta och driftsätta något av dessa system för nationell användning torde inte vara möjligt, bl.a. utifrån kapacitetssynpunkt och vald teknik. Arbete har bedrivits hos KBM m.fl. med att införa KrisSam i hela landet. Detta arbete avbröts i avvaktan på denna utredning. Utredningen ser inte något hinder i att motsvarande KrisSams funktionalitet ingå i det föreslagna webbaserade informationssystemet. Eftersom det föreslagna skyddade informationssystemet är ett nationellt informationsförsörjningssystem för krishanering i fred och under höjd beredskap är det nödvändigt att potentiellt berörda centrala myndigheter, länsstyrelser, landsting, kommuner m.fl. aktörer är anslutna. För statliga myndigheter bör detta vara en skyldighet. Utredningen har i detta sammanhang betraktat FM som en av flera viktiga krishanteringsmyndigheter. Vad gäller FM:s medverkan under höjd beredskap krävs ytterligare överväganden mellan KBM och FM. Kommunernas medverkan bör hanteras i samband med kommande förhandling om kommunernas ersättning för planering m.m. vid extraordinära händelser i fred och under höjd beredskap. I KBM:s uppdrag bör ingå att svara för förvaltning, support, utbildning och central drift av systemet. KBM bör inom ramen för detta bl.a. utreda driftsorganisation, lokalisering och vad som är lämplig nivå på driftsäkerheten och andra säkerhetsfrågor. Nivån på säkerheten bestäms bl.a. av vilken typ av information som ska hanteras i systemet. finns olika uppfattningar om hur känslig informationen kan informationen inte behöver sekretessbeläggas. dock att hemlig information hanteras i systemet. Genom hemligstämpling av information uppstår ökade skyddskrav och därigenom krav på hantering av informationen. Detta gäller bl.a. när hemlig information görs tillgänglig för organisationer utanför den egna. Utredningen anser att kvalificerat hemlig information inte ska hanteras i detta system. Tydliga anvisningar om hur hemlig information ska hanteras måste dock finnas. Det ankommer på KBM att ta fram dessa anvisningar samt att utbilda användarna. Genom att systemet endast skall användas av en begränsad krets av aktörer samt kan innehålla hemlig information måste tillgången till systemet skyddas. KBM bör därför utreda vilka som skall ha tillgång till systemet samt lämplig nivå på identifiering av användarna. En annan del som bör utredas är skyddet av själva informationen vid kommunikation. Här finns olika tekniker för att skydda data (t.ex. kryptering). I denna fråga bör KBM följa utredningen (Dir 2002:103) angående vissa frågor om informationssäkerheten i samhället. Utredningen bedömer att Internet som bärare av tjänster är så pass tillförlitligt att denna lösning är möjlig att använda. Utredningen inser givetvis att det finns svagheter även i detta sätt att kommunicera, i likhet med andra sätt. Regeringen anför i proposition 2001/02:158 (sidan 101) att Internet i grunden är robust och att Internet har stora möjligheter att kunna fungera även under svåra förhållanden och vid störningar i telekommunikationerna. Från regeringen och myndigheter har också olika åtgärder vidtagits för att stärka Internet. PTS har fått ett antal uppdrag som syftar att ytterligare skapa ett säkrare Internet. Den utveckling som pågår av att skapa s.k. 24-timmarsmyndigheter medför också, enligt utredningens bedömning, ökade krav på nationella operatörer att kunna erbjuda ett säkert Internet. I budgetpropositionen (Utgiftsområde 6, Totalförsvar, sidan 108) anges för samverkansområdet Teknisk infrastruktur bl.a. att Internets möjligheter att fungera oberoende och robust ska främjas. I KBM:s uppdrag bör ingå att utreda hur tillgången till dagbokssystemet över Internet ytterligare kan säkras. Det kan här vara fråga om att från driftstället använda flera olika Internetoperatörer, skapa flera anslutningspunkter till Internet, och även olika slag av teknik för anslutning till Internet. Motsvarande analys bör givetvis utföras av de olika aktörerna som ska använda dagbokssystemet. I detta avsnitt redovisas vissa konsekvensanalyser. Avsnitt 5.1 innehåller en kostnadsanalys. Avsnitt 5.2 innehåller utredningens kommentarer gällande konsekvenser för självstyrelse, sysselsättning och för personlig integritet. Kostnadsanalysen omfattar de kostnader som belastar KBM i deras arbete med att ta fram och förvalta portalen och det centralt tillhandahållna webbsystemet. Bedömningarna i detta avsnitt baseras på erfarenheter och uppskattningar. Analysen omfattar inte de kostnader som kan bli aktuella för kommunernas medverkan eftersom denna kommer att bli föremål för förhandling. Analysen omfattar inte heller kostnader för utbildning och övning av dem som ingår i systemen. Analysen av KBM:s kostnader utgår ifrån att KBM redan har en teknisk infrastruktur, driftorganisation och andra funktioner som man kan bygga vidare på. Kostnaderna för att ta fram en portal uppskattas initialt för utredning, samverkan och utvecklingen till 1 till . En investering behövs dessutom för servrar med tillhörande teknik till en kostnad på ca . Tillkommande investeringar i ytterligare servrar tillkommer, men först när portalen är mer känd och använd. De årliga kostnaderna består av kostnader för en Internetanslutning på ca (KBM har en anslutning , men ytterligare en bedöms behövas för att öka tillgängligheten) samt kostnader för vidareutveckling, redaktion, drift och underhåll. Förutom avskrivningar uppskattar utredningen den årliga kostnaden till . Investeringskostnaderna för ett webbaserat informationssystem bedöms bestå av kostnader för utredning, samverkan och utveckling av systemet på 2 till . I dessa kostnader ingår även utbildningskostnader för KBM:s personal. Utredningen bedömer att ett redundant system för drift bör skapas med ett driftställe i och ett andra driftställe på annan plats i . Detta påverkar både investeringskostnaderna och de årliga kostnaderna. Investeringskostnader för servrar med tillhörande teknik beräknas till ca . De årliga kostnaderna består av kostnader för en extra Internetanslutning för (som kan delas med portalen) på ca . Kostnader för placering i ytterligare ett driftställe beräknas till ca och kommunikationslösningen mellan driftställena till ca . Kostnaderna för vidareutveckling, underhåll, drift och support till användare beräknas till ca . Förutom avskrivningar uppskattar således utredningen den årliga kostnaden till ca . kommunala hemsidor med krisinformation och förslaget om att andra aktörer ska använda det dagbokssystem som förslås tillhandahållas av KBM, inbegriper en medverkan. Utredningen har dock inte bedömt att det är nödvändigt att genom lagstiftning ålägga kommunerna detta, utan att det tas med i kommande förhandlingar med . Utredningen ser inte att de lagda förslagen har några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen. Utredningen anser att inte längre skall vidareutvecklas eller införas hos några kommuner eller andra aktörer. Det fåtal personer vid KBM som arbetar med är lokaliserad i . Utredningen bedömer att de förslag som läggs mycket väl kan förvaltas vidare inom KMB:s verksamhet i . Det gäller såväl förslaget om nationell krisportal som förslaget om en centralt tillhandahållet webbaserat informationssystem. Någon negativ påverkan på sysselsättningen innebär således inte de lagda förslagen. Det förslag som gäller ett centralt webbaserat informationssystem kan komma att innehålla personuppgifter, beroende på vad som noteras under en kris. Utredningens bedömning är dock att detta system inte på något sätt avviker från någon annan typ av system där personuppgifter kan noteras. Personuppgiftslagen (1998:204) gäller alltså även för denna typ av system, vilket medför att användarna måste följa gällande lagstiftning. Samordning av informationsförsörjning mellan statliga, kommunala och enskilda aktörer inom det civila försvaret eller som är verksamma vid krishantering i fred Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall analysera behovet av samordning av informationsförsörjning mellan olika aktörer som är verksamma inom det civila försvaret och krishantering i fred enligt förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap. Analysen skall avse behovet inom ramen för den samordning och samverkan som behövs mellan statliga, landstingskommunala, kommunala och enskilda aktörer för det civila försvaret eller som är verksamma vid krishantering i fred. Utredaren skall, utifrån de olika verksamheternas behov av samverkan och samordning, upprätta en kravspecifikation på nödvändig teknik för att knyta samman systemen för informationshantering. Utredaren skall föreslå åtgärder som leder till att berörda aktörers olika tekniksystem kan fungera tillsammans i en krissituation. I förekommande fall skall utredaren beakta de regler om skydd för den personliga integriteten vid behandling av personuppgifter som bl.a. finns i personuppgiftslagen (1998:204). I syfte att förbättra ledningsförmågan inom det civila försvaret vid i första hand höjd beredskap har () drivit ett projekt med detdatorbaserade ledningsstödssystemet . Genom skulle kommuner, länsstyrelser, centrala myndigheter och regeringen kunna få en gemensam lägesuppfattning i ett krisläge. Regeringen uppdrog åt Statskontoret att granska utvecklingen av IT- projekt som bedrivs inom ÖCB och . Statskontoret överlämnade en rapport (Rapport 2001:2). Statskontorets samlade bedömning är följande. deltagande från berörda kommuner och grundas på en fullskalig ledningsövning. Försöksverksamheten bör avslutas med en utvärdering av bl.a. verksamhetsnytta, kostnader, teknisk lösning, säkerhetsbedömningar och genomförbarhet i bred skala. I avvaktan på resultaten av en sådan utvärdering bör inga ytterligare beslut fattas rörande utveckling och införande av . En verksamhets- och informationsanalys bör genomföras vad avser länsstyrelsernas uppgifter och informationsbehov samt hur den framtida kommunikationen med omvärlden bör lösas. 4.Inriktningen och formerna för en förbättrad samverkan mellan berörda aktörer bör övervägas. (Försvarsdepartementet) uppdrog åt en särskild utredare att genomföra en översyn av ledningsstödssystemet . Utredaren rekommenderade i en rapport att inga ytterligare kommuner skulle erbjudas . Han föreslog vidare att en kommitté skulle tillsättas som skall få ansvar för kompletterande analys av ledningsmetodik och kravspecifikation på ledningsstödssystem. Enligt utredaren borde kommittén genomföra testverksamhet av i något eller några län. Kommittén borde även överväga utbildning och stöd till de kommuner som redan hade . Regeringen upphävde målet i regleringsbrevet till ÖCB att aktörer inom det civila försvaret skall kunna kommunicera med hjälp av ledningsstödssystemet senast vid utgången av 2001. Regeringen har vidare beslutat att ÖCB skall upphöra med hos kommuner, länsstyrelser och andra uppgradering av ledningsstödssystemet skall Endast användarstöd till befintligt system får förekomma. fick fortsatt utvecklingsarbete från version R2 till R3 fortgå till dess en testbar version av R3 fanns. Utredaren skall analysera behovet av samordning av informationsförsörjning mellan olika aktörer som är verksamma inom det civila försvaret och krishantering i fred enligt förord- ningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap. Analysen skall avse behovet inom ramen för den samordning och samverkan som behövs mellan statliga, landstingskommunala, kommunala och enskilda aktörer som är verksamma inom det civila försvaret eller vid krishantering i fred. Analysen skall utföras i samverkan med myndigheter som använder informationssystem av betydelse för totalförsvaret eller för krishantering i fred. Utredaren skall, utifrån de olika verksamheternas behov av samverkan och samordning, upprätta en kravspecifikation på nödvändig teknik för att knyta samman systemen för informationshantering. Utredaren skall föreslå åtgärder som leder till att berörda aktörers olika tekniksystem kan fungera tillsammans i en krissituation. I förekommande fall skall utredaren beakta de regler om skydd för den personliga integriteten vid behandling av personuppgifter som bl.a. finns i personuppgiftslagen (1998:204). Uppdragets genomförande och tidsplan Utredaren skall till regeringen redovisa behovet av samordning av informationsförsörjning inom ramen för den samordning och samverkan som behövs mellan statliga, landstingskommunala, kommunala och enskilda aktörer för det civila försvaret eller som är verksamma vid krishantering i fred. En slutrapport med förslag till åtgärder och teknik för den gemensamma informationshanteringen skall lämnas till regeringen . (ersättare för ), , (ersättare för ), , SAMMANFATTNING AV ÅTTA SYSTEM I denna bilaga görs en redovisning av de åtta system som valts ut för en djupare genomgång. Redovisningarna baseras på de intervjuer som genomförts av utredningen samt skriftlig av beskrivningar av systemen. () har upphandlat och anpassat det engelska systemet STORM för svenska förhållanden. Systemet är ett ärendehanterings- och ledningssystem avsett för internt bruk inom polisen. Det används främst av länspolismyndigheternas kommunikationscentraler (KC) i det dagliga utryckningsarbetet. STORM är ett relativt omfattande och tekniskt komplext system. Det är helt integrerat med systemet Cortex som hanterar telefon- och radiosamtal samt är kopplat till polisens KC karta. STORM är ett klient/server-system som körs i polisens eget slutna nät. Inga kopplingar finns till några externa system, men integrationer planeras till och . Systemet har funktioner för att registrera de ärenden (anmälningar) som kommer in till KC och för att leda, bevaka och följa upp de åtgärder som vidtas. I STORM finns stödfunktioner som med hjälp av systemets omfattande grundinformation underlättar KC: s arbete. Det finns också funktioner för planering och ledning av insatser kopplade till olika objekt samt statistikinformation för uppföljning och analys. Systemet inklusive anpassningar och integration med Cortex har kostat ca och den totala investeringen för polisen är 200 – . Den årliga underhålls- kostnaden är 15 – . RPS är huvudman för systemet inom den svenska polisen och svarar för införande, förvaltning, utbildning och support av systemet. Systemet ägs av (f.d. ). i har utvecklat Cortex och integrationen med STORM. Första installationen gjordes 1998 och vid utgången av 2002 har samtliga länspolismyn- digheter systemet i drift. () har utvecklat systemet LUPP som stöd för de kommunala rädd- ningstjänsterna vid ledning och uppföljning av större räddningsinsatser. Det används för att dokumentera händelseförloppet före, under och efter en räddningsinsats och förser beslutsfat- tare med aktuell information, prognoser över möjliga scenarier och dess konsekvenser. LUPP levereras som en del av SRV:s RIB-koncept (Integrerat beslutsstöd för skydd mot olyckor). Grunden i systemet är dagboksfunktionen som används för att löpande dokumentera händelse- förloppet under en insats.