sou · GRB337d2 · 2004-01-01 00:00:00 — 6Arbetsförmedlingarnas arbete med flyttningsbidragen beviljades sammanlagt 51 000 flyttningsbidrag. Över två tredjedelar av dessa avsåg sökande- eller tillträdesresor. Antalet arbetssökande som tog del av dessa bidrag var betydligt färre. De 23 000 besluten om tillträdesresa, bohagstransport och starthjälp fördelade sig på 12 642 personer. De som beviljas flyttningsbidrag är grupper som överlag har bättre förutsättningar på arbetsmarkna- den än samtliga öppet arbetslösa och i program. Flyttningsbidrags- mottagarna är oftare korttidsinskrivna, yngre och har i större utsträckning lång eftergymnasial utbildning (se tabell 6.1). av dem som fick flyttningsbidrag hade efter- gymnasial utbildning jämfört av de öppet arbets- lösa eller i program. Andelen kvinnor som beviljas flyttningsbidrag motsvarar ande- len kvinnor i obalansen. Pendlingsbidragen är de flyttningsbidrag som i minst utsträckning beviljas till kvinnor vilket framför allt beror på att andelen kvinnor som beviljas veckopendlingsbidrag är låg. Pendlingsbidragen är också de bidrag som i störst utsträckning beviljas till arbetssökande med längre inskrivningstid och till dem . Antalet beviljade pendlingsbidrag är lågt vilket gör det tveksamt att utifrån dagens situation dra alltför långtgående slut- satser om vilken betydelse bidraget kan komma att få framöver. Omkring en tredjedel av flyttningsbidragen bevilja- des till personer som sökte arbete inom specialiserade yrkesområ- den, bl.a. datatekniker, läkare, lärare och ekonomer (se bilaga 4). Mellan av besluten, beroende på bidragsform, beviljades till personer med kort högskoleutbildning, bl.a. tekniker, sjuksköterskor och förskollärare och mellan beviljades till arbetssökande i serviceyrken. Arbetsförmedlingarnas arbete med flyttningsbidragen SOU 2003:37 Karakteristika för de som beviljades flyttningsbidrag 2002, procent 0–6 månader 6 månader–1 år 1–2 år 2–3 år kortare än två år Källa: och . * Månadsgenomsnitt för antalet arbetslösa eller i program. Utredningen har inte kunna särskilja dag- och veckopendlings- bidraget inom gruppen pendlingsbidrag. De båda pendlingsbidra- gen redovisas därför i de följande avsnitten i detta kapitel som en grupp. En återrapportering till regeringen enligt regleringsbrevet beskriver dock hur veckopendlingsbidraget beviljades och . fattades 392 beslut om veckopendling. Bidraget är skevt fördelat könsmässigt. av besluten beviljades till män och till kvinnor. Den könsmässiga snedfördelningen kan dock inte förkla- Arbetsförmedlingarnas arbete med flyttningsbidragen ras av att bidraget enbart riktar sig till mansdominerade yrkesgrup- per. Närmare hälften av besluten avsåg personer med teoretisk specialistkompetens eller kortare högskoleutbildning, bl.a. lärare i grund-, gymnasie- och högskola, journalister, konstnärer, skåde- spelare m.fl., sjukgymnaster, ingenjörer och tekniker, tandhygie- nister samt hälso-sjukvårdsspecialister. av besluten beviljades till hantverksarbetare inom byggverksamhet och till- verkning. Den åldersmässiga fördelningen av veckopendlingsbidra- get var jämn.1 6.2Når flyttningsbidragen målgruppen? Förordningen (1999:594) om flyttningsbidrag ställer något olika krav för de olika bidragsformerna (se tabell 6.2). Generella krav är att de som beviljas bidrag ska vara inskrivna vid arbetsförmedlingen och att de inte får vara under . Bidrag får ges till: Den som är arbetslös och söker arbete genom för- Den som riskerar bli Den som har sökt arbete på Den som fyllt * Den som påbörjar första * Bidraget kan ges till dem som är eller som genomgått treårig gymnasieskola om det finns särskilda skäl för detta. 1 AMS (2993): Uppdrag: Återrapportering Veckopendlingsstöd, Dnr Pro 03-0000221-20. Arbetsförmedlingarnas arbete med flyttningsbidragen Krav på arbetslöshet eller risk för arbetslöshet Flyttningsbidrag får beviljas till den som är arbetslös och som söker arbete genom förmedlingen. För respenningen är detta krav mildrat till att också omfatta de som riskerar att bli arbetslösa vil- ket betyder att bidraget också i vissa fall kan ges till ombytes- sökande. Både för starthjälp och pendlingsstöd gäller däremot att den som söker ska vara arbetslös. konstaterade i sin utvärdering att en fjärdedel av dem som mottog starthjälp hade arbete och var därför inte berättigade till stödet.2 2001 och 2002 var andelen som hade tillfälligt arbete eller som var ombytessökande fortfarande hög för dem som fick starthjälp och för dem som fick pendlingsbidraget. av dem som fick starthjälp och av dem som fick pendlingsbidrag var registrerade som ombytessökande vid tid- punkten för beslutet.3 Krav på att den arbetssökande söker arbete genom förmedlingen Respenning, dvs. ersättning för sökande- eller tillträdesresa och bohagstransport, får enligt förordningen endast beviljas till dem som söker arbete genom förmedlingen. konstaterade i sin utvärdering att av dem som fick ersättning för bohagstransport eller starthjälp inte fick information om det nya jobbet genom arbetsförmedlingen. Uppfattningen vid arbetsförmedlingarna var att de flesta av flyttningsbidragsmotta- garna först söker arbete på annan ort och sedan uppsöker arbets- förmedlingen för att söka flyttningsbidrag.4 Inskrivningstiden vid beviljandet av flyttbidraget kan ge en indi- kation i vilken utsträckning flyttningsbidragen är en integrerad del av förmedlingsarbetet. Andelen som fått beviljat flyttbidrag i samband med att de skrev in sig, dvs. , var för de som fick ersättning för sökande- och tillträdesresa respektive för dem som fick ersättning för bohagstrans- port (se tabell 6.3). En tiondel av alla de som fick bidrag om bohagstransport hade varit inskrivna kortare än . 2 (2001): Arbetsförmedlingarnas arbete med geografisk rörlighet, Effektivitetsrevisionen RRV 2001:20, . 4 (2001): Arbetsförmedlingarnas arbete med geografisk rörlighet, Effektivitetsrevisionen RRV 2001:20, . Arbetsförmedlingarnas arbete med flyttningsbidragen Andel bidrag beviljade inom vissa inskrivningsintervall , procent Källa: och . I förordningen om flyttningsbidrag finns också en regel om att den arbetssökande inte ska bedömas kunna få arbete i eller nära hem- orten (se tabell 6.4). Frågan är om det kan antas vara troligt att handläggaren och den arbetssökande har hunnit undersöka vilka möjligheter den arbetssökande har att få arbete i hemregionen när beslut om bidrag fattas efter inskrivningen. Det kan ibland vara uppenbart att en person inte kommer att kunna få arbete i en viss region eftersom det inte har funnits arbeten utannonserade inom det sökta yrket. Men det är också troligt att ett förfarande där bidrag beviljas i samband med inskrivningen ökar risken för att flyttningsbidragen ges till person- er som egentligen inte är i behov av förmedlingens tjänster. De arbetssökande kan också ha varit inskrivna vid förmedlingen tidigare men det finns likväl ett krav att pröva dem på den lokala arbetsmarknaden innan de beviljas flyttningsbidrag. Arbetsförmedlingarnas arbete med flyttningsbidragen Andel av resp. bidrag, procent Andel beslut om flyttningsbidrag 2002 efter bidragsform och den arbetssökandes inskrivningstid för beslutet. Antalet beslut om flyttningsbidrag avtar kontinuerligt i takt med att den arbetssökande uppnår fler inskrivningsdagar (se figur 6.1). Detta är också fallet när antalet beslut relateras till antalet personer i obalansen. Resultatet indikerar att flyttningsbidragen inte heller används särskilt aktivt i samband med att handläggarna skärper kraven på geografisk rörlighet efter det att den arbetssökande upp- når . Pendlingsbidraget är det bidrag som beviljas jämnast över inskrivningstiden. Enligt 6 § i förordningen (1999:594) om flyttningsbidrag så kan den som bor inom stödområde som anges i samma förordning beviljas respenning om flyttningen förbättrar möjligheterna för annan arbetssökande som har svårt att byta bostadsort att få arbete inom stödområdet. Paragrafen nämns inte i AMS allmänna råd. tar upp den under regler och policy. Arbetsförmedlingarnas arbete med flyttningsbidragen hur denna paragraf tillämpas i praktiken. Tillämpningen av regeln kräver i princip att den som avser att byta jobb har kännedom om paragrafen. Eftersom personen är ombytessökande är denne inte nödvändigtvis registrerad som arbetssökande på arbetsförmed- lingen varvid det är tveksamt om informationen når fram den vägen. Det krävs också att det finns annan arbetssökande på orten som är arbetslös och som dessutom har rätt kompetens för jobbet. Åldersgräns på 25 år En generell regel är att flyttbidrag endast får ges till den som har fyllt . Undantag får dock medges om det finns risk för lång- tidsarbetslöshet eller om den sökande har deltagit i en arbetsmark- nadspolitisk åtgärd och inte kan få arbete på hemorten. Riksrevi- sionsverkets utvärdering visar att av dem som fick flytt- ningsbidrag 1999 var . Åldersregeln infördes men andelen under skiljde sig inte mellan första och vilket indikerar att förändringen i regelverket ännu inte hade börjat tillämpas ute på arbetsförmedlingarna. var andelen som beviljas ersättning för bohagstransport respektive starthjälp och som var , . Detta tyder på att regeln om särskilda skäl har börjat tillämpas något mer restriktivt. I vissa av länsarbets- nämnders riktlinjer till arbetsförmedlingarna framhålls att en sökande inte behöver ha varit arbetslös (1 månad före det att långtidsarbetslöshet för ungdomar inträffar) för att denna ska anses riskera långtidsarbetslöshet. Bedömningen av denna risk kan göras . Tolkning är förenlig med AMS allmänna råd och öppnar för en generös tillämpning av regeln om särskilda skäl. Pendlingsbidraget är det bidrag som i minst utsträckning beviljades till (se tabell 6.1). fann att tolkningen av vad som utgör särskilda skäl i beviljning av flyttningsbidrag skiljer sig åt mellan olika Länsarbetsnämnder. Vissa tolkade reglerna i enlighet med AMS allmänna råd, medan andra tolkade dem betydligt generösare. Även förmedlingarnas tolkningar skiljer sig åt. En förmedling menade att särskilda skäl innebär att det inte fanns något ledigt arbete på hemorten. Andra ansåg att långtidsarbetslöshet inte ska anses som särskilda skäl. Det finns fortfarande stora skillnader mellan län i hur stor andel av bidragen som beviljas till dem under Arbetsförmedlingarnas arbete med flyttningsbidragen Både i Västerbottens-, och är andelen under fortfarande hög med mellan för bohagstransport och starthjälp. I är andelen lägst . 6.3Geografiska kriterier vid beviljning av flyttningsbidrag I förordningen (1999:594) om flyttningsbidrag finns en rad krite- rier avseende den avsändande och mottagande regionen som ska vara uppfyllda för att flyttningsbidrag ska få lämnas (se tabell 6.4). Geografiska kriterier för beviljning av flyttningsbidrag Bidragen får ges till: Brist på arbete på Den som ej bedöms kunna få arbete i arbete i eller nära Den mottagande ortens belägenhet i förhål- lande till hemorten: på ort dit det ort som ligger på som ligger på ett fått bostad i dess för en resa inom Brist på arbetskraft i Den som bor på en heten inom yrket är hög och som har fått arbete i en region där det finns * I AMS allmänna råd ställs krav på att den som handlägger ärende om veckopendlingsbidrag kontaktar arbetsförmedlingen på mottagarorten för att förvissa sig om att det råder brist på arbetskraft i det yrke som den sökande har. Arbetsförmedlingarnas arbete med flyttningsbidragen Krav på arbetsbrist i hemregionen Ett krav som avser samtliga bidragsformer är att den som får flytt- ningsbidrag inte ska bedömas kunna få arbete i eller nära hemorten. konstaterar i sin undersökning att endast hälf- ten av dem som mottog bidrag i form av ersättning för bohags- transport eller starthjälp ansåg att deras möjligheter att få arbete på orten var dåliga eller obefintliga. ansåg rent av att de hade goda möjligheter.5 Andelen beviljade flyttningsbidrag speglar till viss utsträckning arbetslösheten i riket (se bilaga 5). Antalet beslut per 100 i obalansen är hög i många av Norrlands- regionerna och låg bl.a. i storstadsregionerna (se figur 6.2 och figur 6.3). Ett undantag är framför allt lokala arbetsmarknad som har ett betydligt högre antal bidrag per arbetssökande i obalansen, både för bohagstransport och för starthjälpen, än vad de kan för- väntas ha med hänsyn tagen till andelen arbetslösa. Mer än tre fjärdedelar eller fler av dem som flyttar från med hjälp av bohags- och starthjälp har någon form av eftergymnasial utbildning vilket kan jämföras med andelen som mottog ersättning bohags- transport eller starthjälp i hela riket på . Två tredjedelar är . Det är också en stor andel beslut, för bohagstransporten och för starthjälpen, som beviljas till personer som har varit inskrivna vid förmed- lingen för beslutet. får beslut om bohagstransport . Det tveksamt om arbetsförmedlingen kan antas ha hunnit prövat den arbetssökandes förutsättningar att få jobb i hemregionen när beslut om flyttnings- bidrag lämnas så kort efter inskrivningen. Andra regioner som har en relativt hög andel beviljade stöd för bohagstransport och starthjälp i förhållande till sin arbetslöshets- nivå är , , , och (vad gäller starthjälp). De sydvästra delarna av har överlag få beviljade flyttningsbidrag per person i obalansen. är den region som beviljar flest pendlingsbidrag i absoluta tal medan antalet pendlingsbidrag per 100 i obalansen är högst i , samt . 5 (2001): Arbetsförmedlingarnas arbete med geografisk rörlighet, Effektivitetsrevisionen RRV 2001:20, . Arbetsförmedlingarnas arbete med flyttningsbidragen Antal beslut om tillträdesresa respektive ersättning för bohagstransport per 100 i obalansen 2002, efter den arbetssökandes bostadsregion för beslutet. Arbetsförmedlingarnas arbete med flyttningsbidragen Antal beslut om starthjälp respektive pendlingsbidrag per 100 i obalansen 2002, efter den arbetssökandes bostadsregion för beslutet. Arbetsförmedlingarnas arbete med flyttningsbidragen Krav på den mottagande regionens belägenhet i förhållande till hemorten Ersättning för bohagstransporten omfattas enbart av krav på att den som flyttar ska flytta till annan ort medan övriga bidrag hand- lar om flytt eller pendling utanför normalt pendlingsavstånd. Detta innebär i princip att bidrag för bohagstransport även kan lämnas för flytt inom pendlingsavstånd. För att få starthjälp krävs däremot att det inte ska vara möjligt att resa till arbetsorten medan både dag- och veckopendlingsbidraget endast ges till den som fått anställning på en ort som ligger utanför pendlingsavstånd (se tabell 6.5). Avståndet mellan den skickande och den mottagande kommu- nen ger en indikation om i vilken utsträckning flyttningsbidragen beviljas för flytt respektive pendling inom normalt pendlingsav- stånd. Endast en procent av alla som fått ersättning för bohags- transport respektive starthjälp har fått det för flytt inom ett avstånd på fågelvägen från hemorten. Avståndet fågelvägen kan vara betydligt kortare än avståndet längs väg. Pendlingsbidraget utgör ett undantag beviljade inom fågelvägen. Beviljade bidrag efter avståndet enkel resa mellan den skickande och den mottagande regionen respektive 2001 och 2002, procent Kommentar: Avståndet har beräknats fågelvägen utifrån befolkningstyngdpunkten i den skickande respektive den mottagande regionen Arbetsförmedlingarnas arbete med flyttningsbidragen En genomgång av flyttningsbidragen efter hur stor andel av flyttarna som beviljats för rörlighet över lokal arbetsmarknadsgräns uppvisar ett liknande mönster. Andelen som har beviljats ersättning för bohagstransport respektive starthjälp för flytt inom en och samma lokal arbetsmarknad är endast en procent. Pendlingsbidra- get har i betydligt större utsträckning beviljats för resor inom samma lokala arbetsmarknadsområde. av dem som fick pendlingsbidraget fick det för resor inom en och samma lokala arbetsmarknad. Andelen pendlingsbidrag som beviljats inomregio- nalt var också relativt stort i , där resor mellan (31), (31) och Sträng- näs-Södertälje (54) dominerade. Det är svårt att säga om dessa beslut är förenliga med regelverket. När pendlingsbidraget lämnas måste hänsyn tas till om den arbetssökande har egen bil eller var den arbetssökande bor i förhållande till kollektivtrafikens sträck- ning. Krav på arbetskraftsbrist i den mottagande regionen Det är enbart veckopendlingsbidraget som ställer krav på att det ska råda brist på arbetskraft i yrket på den ort dit den arbets- sökande flyttar. Övriga flyttningsbidrag kan alltså ges både för pendling och flyttar till regioner där det redan finns arbetssökande med samma kvalifikationer. För bohagstransporten och starthjäl- pen kan detta också innebära att människor med liknande kompe- tens flyttas både in och ut ur samma region. Beviljningen av ersätt- ning för bohagstransport och starthjälp visar att av flyttarna på lokal arbetsmarknadsnivå var överlappande i bemärkelsen att arbetsförmedlingarna flyttade in personer i en lokal arbetsmarknad där de också hade flyttat ut personer med samma sökta yrke. Den grupp som till antalet uppvisade störst överlappning var försäljare inom fackhandeln.6 Av 313 försäljare som flyttade med ersättning för bohagstransport eller starthjälp arbetssökande flyttades 113 in i regioner där lika många fackhandlare också flyttades ut. (Andelen överlappande flyttar var för detta yrke såle- des ). Studerat per yrke på femsiffernivå och för de 100 lokala arbets- marknaderna så handlade det om överlappande flöden på som mest 6 AMSYK 522210. Arbetsförmedlingarnas arbete med flyttningsbidragen ett femtontal personer vilket antyder att problemet överlag inte är särskilt stort. Frågan är också i vilken utsträckning flyttarna verkli- gen är överlappande i praktiken. Även inom samma yrkesgrupp kan kompetensen variera på ett sätt som gör att de som flyttades ut inte skulle ha kunnat ersätta de som flyttades in. Det kan också finnas förklaringar till överlappningen som hänger samman med konjunktursvängningar på arbetsmarknaden. Ett exempel är nedgången inom IT-branschen då inflyttningen av systemerare till ersattes av en utflyttning från till övriga landet. Vad som möjligen är ett större problem ur samhällsekonomisk synvinkel är när ersättningen för bohags- transport och starthjälpen bidrar till att flytta arbetssökande till regioner där det redan finns arbetssökande med de efterfrågade kvalifikationerna. 6.4Flyttningsbidragen och det naturliga flyttmönstret Utredningen har fått i uppdrag att göra en översyn av hur bidragen kan utformas för att stimulera arbetsmarknadsrelaterade rörlighet utanför det naturliga flyttmönstret. Med det naturliga flyttmönst- ret menas de åldersvisa och geografiska flyttmönster som domine- rar i befolkningen. Genom att stödja flyttningar utanför det natur- liga flyttmönstret antas dödviktseffekten minska, dvs. risken för att bidragen ges till personer som skulle ha flyttat även utan bidrag. Strävan att endast stödja flyttningar utanför det naturliga flytt- mönstret utgör motivet till regeln om att endast de får beviljas flyttningsbidrag. 25-årsgränsen bidrar till att flytta fram puckeln i antalet beviljade bidrag men följer i övrigt den åldersvisa fördelningen av inrikes flyttare i befolkningen relativt väl (se figur 6.4). Andelen beviljade beslut om respenning avtar liksom de inrikes flyttningarna kraftigt i åldrarna . Besluten om flyttningsbidrag följer också flyttkurvan för inrikes flyttningar såtillvida att de är något mer koncentrerade till åldrarna under för kvinnor än för män. Bilden är densamma om antalet beslut relateras till antalet personer i obalansen. Flyttningsbidragen, med undantag av pendlingsbidra- get, riktar sig alltså trots 25-årsgränsen, i första hand till de ålders- grupper där flyttbenägenheten i befolkningen är hög. Arbetsförmedlingarnas arbete med flyttningsbidragen Andel av respektive grupp, procent Inrikes flyttare över kommungräns 18 20 22 24 26 28 30 32 34 36 38 40 42 44 46 48 50 52 54 56 58 60 62 64 Andel av respektive grupp, procent Inrikes flyttare över kommungräns Beviljade flyttningsbidrag , efter bidragsmottagarnas ålder. Flyttningar över kommungräns: SCB. Arbetsförmedlingarnas arbete med flyttningsbidragen Beslut om pendlingsbidrag per 100 i Andel pendlare över kommungräns i befolkningen (pendlingsfrekvens), procent Pendlingsfrekvens i olika åldrar 2002, med och utan pendlingsbidrag. Även pendlingsbidragen följer den åldersmässigt mer utjämnade pendlingsfrekvensen hos befolkningen relativt väl (se figur 6.5). Andelen som beviljats pendlingsbidrag och som var var , en siffra som var betydligt högre än samma andel för dem som fick ersättning för bohagstransport och starthjälp. Det geografiska kriteriet om att pendlingsbidrag enbart får beviljas för pendling utanför normalt pendlingsavstånd innebär att bidraget stimulerar rörlighet utanför vad som för merparten av befolkningen kan betraktas som det naturliga pendlingsmönstret. Det finns flera olika definitioner av normalt pendlingsavstånd inom AMV. AMS föreskrifter om lämpligt arbete säger att ett arbete är att betrakta som lämpligt för de utan minderåriga barn om den dagliga bortovaron från hemmet inte överstiger , dvs. ungefär 1,5 timmars pendling enkel väg. Varje arbetsförmedlings- kontor har vidare specificerat de kommuner som ingår i kontorets pendlingsomland. Denna uppgift finns inlagd i . I betraktas t.ex. hela länet som normalt pendlingsavstånd. Arbetsförmedlingarnas arbete med flyttningsbidragen Ett sätt att stimulera det som i direktiven till utredningen benämns flyttningar utanför det naturliga flyttmönstret är att rikta bidra- gen mot arbetssökanden som har en svagare position på arbets- marknaden, t.ex. mot arbetssökande som har varit inskrivna längre än . Långa inskrivningstider skulle kunna vara ett utslag av att individer inte är tillräckligt geografiskt rörliga. Men kan en sådan restriktion innebära att arbetslöshetstiderna blir onödigt långa. Kanske finns det inte heller något egenvärde i att flyttningsbidragen riktar sig enbart till de något mer trögrörliga grupperna i befolkningen. Ur ett regionalpolitiskt perspektiv kan det också handla om att stimulera flyttströmmar utanför vad som ur ett geografiskt perspektiv kan anses vara de dominerande flytt- strömmarna. De dominerande flyttströmmarna när det gäller geografisk rikt- ning varierar mellan olika åldersgrupper, mellan olika delar av landet och från till ett annat. Här diskuteras endast resultatet av flyttströmmarna i form av flyttnetton på lokal arbetsmarknadsnivå. Det bör dock framhållas att bakom dessa flyttnetton finns i många fall betydligt större flyttströmmar som bidrar till att förbättra de lokala arbetsmarknadernas funktionssätt även om de inte resulterar i positiva flyttnetton. Den mest påtagliga trenden för hela befolkningen under 1990- talet har varit att storstadsregionerna och högskoleregionerna har positiva flyttnetton. Storstadsregionerna har haft positiva flytt- netton . Men sista år hade också många av högskoleorterna negativa flyttnetton.7 En tredjedel av de lokala arbetsmarknaderna hade ett positivt flyttnetto 2002 avseende de som flyttade över lokal arbetsmark- nadsgräns med ersättning för bohagstransport, starthjälp, eller med både och (se figur 6.6). 2001 hade endast en femtedel av regionerna positivt flyttnetto. Sju av regionerna med flyttningsöverskott fanns i med ett positivt flyttnetto på som mest 35 personer i Åre. Andra regioner med positiv nettoinflyttning var , , , och , regioner som också ett positivt flyttnetto . och var de regioner som hade störst nettoinflyttning med 2 350 respektive 580 personer. Sammantaget dominerar framför allt 7 SOU 2000:87 Regionalpolitiska utredningens slutbetänkande, Slutbetänkande från regionalpolitiska utredningen. Arbetsförmedlingarnas arbete med flyttningsbidragen inflyttningen medan merparten av de regionala centra uppvisar en nettoutflyttning av arbetssökande. Flyttnetto för personer som antingen fick starthjälp eller bohagstransport och som flyttade över lokal arbets- marknadsgräns