sou · GRB3130d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Vid synnerliga skäl, till exempel förlängd studietid på grund av funktionshinder eller andra mycket speciella situationer, kan dock stöd lämnas under ytterligare någon tid. Den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel är . Det är samma gräns som gällde för de äldre vuxenstudiestöden. För stu- diemedel var dock gränsen före reformen . Bidragsdelen kan, under vissa omständigheter, lämnas till perso- ner som är när det gäller yrkesutbildning inom vissa områden där det råder brist på arbetskraft. Denna möjlighet gäller, som längst, till och med det år som den studerande fyller . Rätten till studielån begränsas i det nya systemet från och med det år som den studerande fyller . Vid denna ålder ges rätt till studielån (11 terminer), vilket, jämfört med maximala antalet veckor, innebär en reducering (1 termin). Därefter minskas tiden för rätt till lån med för varje efterföljande år. Den som påbörjar studier kan alltså låna till studier. Motivet till gällande åldersgränser och de begränsade lånemöjlig- heterna är att studiemedelssystemet bygger på principen att stu- dielån skall kunna betalas tillbaka i sin helhet. Studiemedel kan lämnas för heltidsstudier och för deltidsstudier på halvfart eller trekvartsfart. Studiemedlen inkomstprövas, dvs. rätten till stöd är beroende av den studerandes inkomst. Stödet reduceras av den inkomst som överstiger det s.k. fribeloppet under ett kalender- halvår. Minskningen av studiemedlet sker proportionellt mot bidrag och lån. I ansökan om studiemedel skall den sökande lämna uppgift om beräknat överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverk- samhet och kapital. Inkomsten beräknas i stort sett på samma sätt som i skattedeklarationen. Fribeloppets storlek beror på hur många veckor man får studie- medel. Fribeloppet uppgår vid heltidsstudier till av prisbasbeloppet . Detta motsvarar prisnivå. Beräkningen sker halvårsvis. I samband med reformen 2001 höjdes fribeloppet kraftigt, från 1,5 till 2,5 prisbasbelopp, för 40 veckors studier. Studiemedel kan vid fortsatta studier, i princip, endast beviljas om de tidigare studieresultaten är tillräckliga. Prövningen av studie- resultaten sker mot studie- och utbildningsplan. Reglerna om vil- ken takt som krävs skiljer sig beroende på skolform. Vid bedömningen accepteras vissa förseningar och hänsyn tas också till personliga förhållanden som kan ha inverkat på studie- resultaten. Veckor som den sökande har studiemedel under sjukdom, tillfäl- lig vård av barn eller vård av närstående räknas inte med vid pröv- ningen av studiemedel. Pensionsrätt för studier får tillgodoräknas studerande som uppbär studiemedel enligt studiestödslagen . Beräkningen sker automatiskt utan ansökan. Bidragsdelen är visserligen inte skatte- pliktig men vid beräkningen beaktas bidraget som ett pensions- grundande belopp. Det pensionsgrundande beloppet motsvarar av det studiebidrag som den studerande mottagit . Genom studiestödsreformen infördes alltså pensionsrätt för alla studiemedelstagare med viss retroaktiv verkan. Sedan tidi- gare hade vuxenstuderande som finansierat sina studier med vuxen- studiestöd – särskilt vuxenstudiestöd för vuxna, särskilt vuxenstu- diestöd för arbetslösa eller utbildningsbidrag – fått tillgodoräkna sig pensionsrätt för studier eftersom dessa bidrag var skattepliktiga. Studiemedel vid sjukdom m.m. Inom studiemedelssystemet finns ett särskilt system som erbjuder studerande en viss trygghet vid egen sjukdom, vid tillfällig vård av barn eller närstående. En studerande har i sådana situationer rätt att behålla studiemedlet om vissa förutsättningar är uppfyllda. Studie- medel som en studerande fått behålla räknas inte med i den längsta tid som den studerande har till förfogande. Dess- utom kan lånedelen skrivas av för sjukperiod som är längre än . Utredningen återkommer i kapitel 6 till reglerna om sjukpen- ningen och den tillfälliga föräldrapenningen med en närmare beskrivning om de aktuella bestämmelserna och samspelet med studiemedelssystemet. Utbetalda studiemedel som en studerande inte haft rätt till kan krävas tillbaka. Om en studerande t.ex. fått studiemedel felaktigt eller med för högt belopp på grund av att inkomsten vid taxeringen är högre än den som legat till grund för beräkningen av studiemed- len, måste den studerande betala tillbaka det som betalats ut för mycket. Återkrävda studiemedel skall genast betalats tillbaka med ränta. Om det finns synnerliga skäl kan CSN låta bli att kräva till- baka beloppet. I det nya studiestödssystemet är det möjligt att överklaga beslut i ärenden om tilldelning eller återkrav av studiestöd. En särskild nämnd – – har inrättats för detta ändamål. Beslut i ärenden om återbetalning av studielån får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Studiestödsreformen 2001 innebar att ett nytt låne- och återbetal- ningssystem infördes. Utgångspunkten i det nya systemet är att alla skall hinna betala tillbaka sina lån. Den enskildes ansvar för upptagna lån har därför förtydligats. Konsekvenserna av långiv- ningen och låneutnyttjandet skall kunna överblickas. finns det inbyggda trygghetsregler som gör att låntagaren inte skall belastas över sin förmåga. Återbetalningen i det nya systemet är annuitetsliknande och kopplad till lånets storlek. Årsbeloppet bestäms varje kalenderår och baseras på skuldens storlek, räntan för året, det antal år som återbetalningen beräknas pågå samt med ett uppräkningstal som uppgår till vid oförändrad ränta. Återbetalningstiden är normalt eller, för dem som är något äldre, det lägre antal år som återstår till dess låntagaren fyller . Små lånebelopp, t.ex. lån studier, skall dock betalas . För den som inte har fullgjort åter- betalningen sträcks tiden ut, dock längst till och med utgången av det år som låntagaren fyller . Återbetalningssystemet erbjuder vissa möjligheter att få årsbelop- pet nedsatt. Motivet till dessa trygghetsregler är att det bl.a. kan bli betungande för låntagare med jämförelsevis låga inkomster att full- göra återbetalningen enligt den bestämda tidsplanen. En låntagare kan, efter ansökan, få nedsättning av årsbeloppet så att det inte utgör av inkomsten. Denna pro- centsats gäller längst till och med det år låntagaren fyller . Från och med kan årsbeloppet sättas ned till ett belopp som motsvarar av inkomsten med ett visst tillägg för för- mögenheten. En förutsättning för att nedsättning skall kunna ske är att års- beloppet minskar med av prisbasbeloppet. I vissa fall kan även hel nedsättning medges. En sådan situation är då låntagaren har så små inkomster att det kan anses oskäligt att begära återbetalning överhuvudtaget. Även i de fall då låntagaren på nytt börjar studera med studiestöd kan hel nedsättning beviljas. Slutligen är det möjligt att få hel nedsättning om det finns synner- liga skäl t.ex. om låntagaren är varaktigt beroende av socialbidrag. Om en skuld återstår skrivs den av. Avskrivning sker också vid dödsfall. Om det finns synnerliga skäl t.ex. vid mer varaktigt nedsatt betalningsförmåga på grund av sjukdom eller handikapp kan avskrivning också ske. Nya och gamla lån Den som har lån både i det gamla och i det nya studiemedelssyste- met kan välja att betala tillbaka varje lån för sig eller föra över äldre lån till det nya systemet. Det finns även möjlighet att ansöka om en sammanläggning av lånen. Att ta lån för en utbildning påverkar naturligtvis den enskildes ekonomiska situation . För många låntagare innebär tidigare skuldsättning en belastning och det kan också innebära svårigheter för enskilda att återkomma i studier. Utredningen har dock inom ramen för sitt arbete inte kunnat analysera effekterna av de olika återbetalningssystemen som alltjämt löper parallellt på studiestödsområdet närmare. kompletteras studiestödssystemet med ett nytt rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Stödet är avsett att vara ett verktyg som landets kommuner skall kunna använda i sin uppsökande verksamhet när det gäller att stimulera till studier på grundskole- och gymnasienivå. Rekryteringsbidrag kan lämnas till personer som har kort tidigare utbildning och som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som har ett funktionshinder. Personer som har studerat med studie- stöd kan dock inte komma ifråga för stödet. Bidraget kan bara läm- nas för studier på grundskole- och gymnasienivå. Rekryteringsbidrag får lämnas . Stödet kan lämnas för heltidsstudier eller deltidsstudier som omfattar minst 20, av heltid. Rekryteringsbidraget består endast av ett skattefritt och pen- sionsgrundande bidrag men det finns två bidragsnivåer: Det generella bidraget gäller alla och motsvarar studiemedlets totalbelopp och uppgår till . Det högre bidraget uppgår till . Förutsättningarna för att få det högre bidraget har utformats på motsvarande sätt som möjligheten att få tilläggslån inom studie- stödssystemet. Denna högre nivå riktar sig således till personer som innan studierna har haft en normal heltidsinkomst. Till skillnad från studiemedlen lämnas rekryteringsbidrag endast i mån av tillgängliga resurser. Även om rekryteringsbidraget inte har inordnats i studiemedels- systemet harmonierar det nya bidraget i stora delar med studiestö- det. Avsikten är att underlätta rekryteringsbidragets uttalade syfte: att stimulera till fortsatta studier. Reglerna om inkomstprövning och samordning med andra stödformer överensstämmer därför med studiemedelssystemets bestämmelser härom. Studerande som får rekryteringsbidrag har samma möjlighet som studiemedeltagare att behålla stödet vid sjukdom, tillfällig vård av barn eller vård av närstående. Den som använder sig av nämnda möjlighet fortsätter dock att konsumera av det maximala antalet bidragsveckor som står till förfogande. Som redan nämnts fokuserar utredningen sin analys på studie- medelssystemet. Utredningens bedömningar och slutsatser har i tillämpliga delar även bäring på rekryteringsbidraget. 5.5Samspel med andra trygghetssystem Studiemedelssystemet är generellt till sin karaktär. Alla som omfattas av systemet har i princip rätt till lika stort studiestöd oavsett ålder, familjesituation eller bostadsort. Stödet är ett utbildningspolitiskt motiverat studiesocialt stöd som endast är avsett att bidra till den studerandes egen försörjning. En grundläggande princip är att speciella behov föranledda av t.ex. bostadskostnader, barn eller särskilda kostnader på grund av funk- tionshinder skall tillgodoses inom ramen för andra system. I den följande kartläggningen av andra förmånssystem kommer utred- ningen att lyfta fram situationer som visar hur samspelet mellan systemen löper. Det finns flera regler både inom studiestödssystemet och i andra trygghetssystem som rör samordningen mellan olika ersättningar. Samordningen beaktas vid bestämmande av de olika stöden eller ersättningarna. Ersättningar som är sammanfallande, dvs. som läm- nas för att tillgodose samma syfte, kan inte uppbäras . Bestämmelserna syftar till att en studerande inte skall överkompen- seras. Studiemedel kan därför inte uppbäras som andra studiestöd, t.ex. studiehjälp eller rekryteringsbidrag. Det är inte heller möjligt att få aktivitetsstöd för att delta i ett arbetsmark- nadspolitiskt program, rehabiliteringsersättning eller utbildnings- bidrag för doktorander för vilken det lämnas stu- diemedel. Däremot är det möjligt för en person som t.ex. studerar på deltid med studiemedel att även uppbära rehabiliteringsersätt- ning eller aktivitetsstöd så länge inte ersättningarna beviljas . Det förhållandet att bestämmelserna om samordning inte finns gemensamt samlade gör dock att regelverket är svårt att överblicka. Samordningsregler saknas mellan t.ex. studiemedel och aktivitets- ersättning, som kan ges till unga personer med varaktigt nedsatt arbetsförmåga. Dessa ersättningar kan alltså uppbäras även i de fall aktivitetsersättning lämnas i syfte att bedriva studier. 5.5.3Inkomster och dess prövning Vissa ersättningar kan uppbäras som studiemedel men beaktas vid den särskilda inkomstprövningen och kan, om förmå- nen är tillräckligt stor, reducera studiestödet. Vilka förmåner som beaktas avgörs i enlighet med inkomstskattelagens bestämmelser. Som inkomst av tjänst räknas exempelvis: lön, pension, skattepliktig ersättning från försäkringskassa och arbetslöshetskassa, periodiskt understöd enligt dom eller avtal samt andra skattepliktiga ersättningar i samband med resor och semes- ter. Även skattepliktiga inkomster som redovisas i inkomstslagen näringsverksamhet och kapital beaktas. Som inkomst räknas inte: barnbidrag, underhåll för barn, underhållsstöd, socialbidrag, bostadsbidrag, handikappersättning och den skattefria delen i vård- bidraget. Bidragsdelen i studiemedel eller skattefria stipendier räk- nas inte heller med. Av utredningens kartläggning framgår att reglerna om inkomst- prövning i studiemedelssystemet inte överensstämmer med mot- svarande regelverk i bostadsbidragssystemet. Studiestöd lämnas under studietid. Studiemedelssystemet hindrar inte att den studerande bedriver studier . Undervis- ningen är dock av tradition ofta förlagd på det sättet att studerande får ett studieuppehåll då de själva måste svara för sin försörjning. Studiemedelssystemet ser den studerande som just studerande endast som man får studie- Alla förmånssystem gör inte alltid samma distinktion. Även om regelsystemen kring t.ex. socialbidrag och arbetslöshetsersätt- ning tydligt anger under vilka förutsättningar en person kan vara berättigad till ersättning – och på så sätt samspelar väl med studie- medelssystemet – kan det uppstå problem vid den praktiska tillämpningen. En person som inte följer undervisning samtliga månader kan i praktiken ändå komma att betraktas som studerande . Studiebidraget är – till skillnad från pensionsgrundande sociala ersättningar – obeskattat för alla studerande. Studiemedelsrefor- men innebar en förändring i den delen att de äldre stödformerna för vuxenstuderande var skattepliktiga och pensionsgrundande. Studiemedelssystemet saknar därför koppling till skattelagstift- ningen och pensionsrätten beräknas på en s.k. fiktiv inkomst. har ett väl utvecklat och i internationell jämförelse generöst system för studiefinansiering. Den viktigaste finansieringskällan för studerande är de statliga studiemedlen. Drygt 470 000 personer fick studiemedel . Det innebär alltså att väldigt många personer ryms i systemet. De eko- nomiska förutsättningarna för studerande är självklart olika efter- som det finns många sätt att finansiera studier och eftersom de studerande har skilda behov. Gemensamt med det faktum att all offentlig utbildning är avgiftsfri innebär dagens studiemedels- system att de flesta studerande klarar sin ekonomi under studie- tiden. De studerande som finansierar sin utbildning med studiemedel gynnades av studiemedelsreformen . Bidragsdelen höjdes med ca för alla, en möjlighet till tilläggslån för vissa infördes och fribeloppet höjdes kraftigt. Det nya studie- medelssystemet är mer modernt och flexibelt till sin karaktär än äldre system. Det högre fribeloppet gör det t.ex. möjligt för stude- rande att bidra till sin försörjning genom eget arbete vid sidan av Vidare är studiemedlet numera kopplat till det antal veckor som man bedriver studier. Det innebär att studerande kan spara studiestödsveckor för framtida studier. En annan positiv för- ändring är att alla studerande med studiemedel tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp baserat på bidragsdelen. Sammantaget har förändringarna bidragit till att stärka ekonomin för dem som studerar med statligt finansierade studiemedel. Trots förbättringarna finns det fortfarande studerande som t.ex. upplever totalnivån som för knapp och inkomstprövningen som hindrande. Utredningen har i kapitel 4 närmare behandlat studerandes eko- nomi utifrån studiemedlets totalnivå. Kopplingen till inkomst- utvecklingen har också behandlats. Det nya systemet har bara varit i kraft . CSN har regeringens uppdrag att följa utvecklingen och effekterna av det nya systemet. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Utredningen har i sitt arbete observerat några förhållanden som rör gränser inom det nuvarande studiemedelssystemet. Grän- serna är bestämda bl.a. utifrån ett ekonomiskt perspektiv. Vissa studerande menar dock att dessa gränser hindrar deras studier. Utredningen vill fästa uppmärksamheten på dessa förhållanden inför en framtida utvärdering av systemet. Möjligheten till tilläggslån har utnyttjats sparsamt av stude- rande. En förklaring kan vara att reglerna innehåller en inkomst- gräns som är avsedd att underlätta övergången mellan arbete och studier. Inkomstgränsen medför bl.a. att de studerande som närmast före studierna varit föräldralediga sällan kvalificerar sig för att få utnyttja denna utökade lånemöjlighet. Vidare kan lånet lämnas under längst vilket även kan komma att uppfattas som onödigt hindrande av vissa studerande. Utredningen återkommer till reglerna om tilläggslån i kapitel 8 beträffande den ekonomiska situationen för studerande med barn. Det bestämda antalet veckor i det nya systemet innebär att vissa studerande, som t.ex. återkommer i studier eller personer med funktionshinder, kan få svårt att avsluta utbildningen med studie- finansiering. Detsamma gäller studerande som följer en lång utbildning och som tidigare studerat med studiemedel. Studiemedelssystemet innehåller några åldersgränser som utgör vissa ekonomiska hinder för studier redan efter . Grän- serna försvårar för personer att återkomma i studier och delta i livslångt lärande. 5.6.3Gränser till andra trygghetssystem Karaktäristiskt för studiemedelssystemet är att alla studerande behandlas lika oavsett vilken livssituation de befinner sig i. Någon behovsprövning på individnivå sker i princip inte. Som redan fram- gått bygger systemet på att enskildas särskilda behov faktiskt till- godoses på annat sätt. har en omfattande utbyggnad skett av högre utbildning, kvalificerad yrkesutbildning och vuxenutbildning. Studerandeantalet har stigit vilket har bidra- git till att de studerande nu skiljer sig åt i fler avseende . Det faktum att studerandegruppen är heterogen med skiftande behov ställer större krav på att studiemedelssystemet faktiskt fun- gerar väl tillsammans med övriga förmånssystem. Utredningen har i sitt arbete funnit att det finns ett behov av att i vissa fall förtydliga eller möjligen förändra nuvarande gränser mellan studiemedelssystemet och andra trygghetssystem. Stude- randebegreppet behöver definieras tydligare. Bestämmelserna kring samordningen mellan de olika systemen, dvs. vilka ersättningar som kan uppbäras , är varken enkla eller konsekventa och kan därför behöva förtydligas. Regelverken kring inkomstbegrep- pet, dvs. vilka ersättningar som skall beaktas vid beräkningen av en förmån, är inte enhetliga. En översyn av inkomstbegreppet är där- för enligt utredningen motiverad. Utredningen återkommer i det följande till de situationer där förändringar enligt utredningens mening skulle behövas för att samspelet mellan systemen skall löpa mer smidigt.