sou · GRB342d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Legitimiteten i systemet skulle sannolikt minska om staten skulle subventionera återbetalningen av underhållsstöd för bidrags- skyldiga föräldrar som redan fått sitt grundbehov täckt som sammanboende föräldrar, hur dålig ekonomi de än har, aldrig är berättigade till motsvarande stöd. Mot att låta överskottet utnyttjas för återbetalningsskyldigheten talar de marginaleffekter som då kan uppstå för de bidragsskyldiga. Det går emellertid knappast att konstruera ett system som syftar till att särlevande föräldrar – sedan de fått sina egna nödvändiga be- hov tillgodosedda – skall ta ansvar för sina barns försörjning utan att det uppstår marginaleffekter. När föräldrar bor ihop med sitt barn är det naturligt att en in- komstökning i första hand används för att tillgodose barnets grundläggande behov. Enligt finns det inte någon anledning till varför samma förhållande inte skall gälla för föräldrar som inte bor tillsammans med sina barn och för det offentligrättsliga stödet. För de allra flesta särlevande föräldrar torde detta också vara det naturliga. Ett av målen med underhållsstödet är att betona att det är föräld- rarna som i första hand har det ekonomiska ansvaret för sina barns försörjning. Häri ligger att underhållsstödet skall återbetalas av den bidragsskyldige så långt det är möjligt. I vissa fall saknar bidrags- skyldiga förmåga att återbetala underhållsstödet. Någon återbetal- ningsskyldighet föreligger då inte. Staten medger i sådana fall – som det ibland uttrycks – att den bidragsskyldige får en subvention (se prop. 1998/99:78 s. 14 f.). Det som gör att återbetalningsskyldigheten i underhållsstöds- systemet kan upplevas som marginaleffekter på ett annat sätt än en skyldighet att betala underhållsbidrag direkt till barnet, är – som framhållit (SOU 2001:24) – troligen att betal- ningen sker till , utan att barnets situation direkt och synbart påverkas. anser mot bakgrund av det nu an- förda att reglerna om återbetalning av underhållsstöd även i fort- sättningen i första hand bör ses som en subvention av betalnings- Grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar ansvaret för bidragsskyldiga föräldrar med låg betalningsförmåga (prop. 1998/99:78 s. 15, bet. 1998/99:SfU9). kan återbe- talningen ses som en marginaleffekt. Denna kan dock betraktas som försvarbar i detta sammanhang. Nämnas kan dock att utredningen – i syfte att se om det går att undvika tröskeleffekter – övervägt dels en ordning med ett lägre förbehåll i kombination med en lägre uttagsprocent än vad som föreslås, dels en ordning med de valda förbehållen men lägre ut- tagsprocent, se bilaga 7. Av beräkningarna framgår att sådana justeringar skulle innebära endast smärre förbättringar av tröskeleffekterna. Någon anledning att av hänsyn till sådana effekter ta i anspråk endast en del av överskottet när återbetalningsskyldigheten bestäms finns därför inte. Att sänka förbehållsbeloppet under den nivå utredningen förordar skulle dessutom – även om endast låga ekonomiska krav ställs på föräldrar med låga inkomster – strida mot grundtanken bakom förbehållet, nämligen att bidragsskyldiga föräldrar inte skall åläggas återbetalningsskyldighet innan de har medel till den egna försörjningen. Och att subventionera återbetalningen av under- hållsstöd för bidragsskyldiga föräldrar som redan fått sitt grund- behov täckt skulle, som sagts, sannolikt minska legitimiteten i systemet. förordar alltså att hela överskottet efter avdrag för inkomstskatt () läggs till grund för be- räkning av den bidragsskyldiga förälderns återbetalningsskyldighet. Utredningens förslag: Om det totala månadsbeloppet för samtliga barn blir lägre än bortfaller återbetalningsskyl- digheten. Om månadsbeloppet för ett barn blir lägre än bortfaller återbetalningsskyldigheten (24 § USL). Detta innebär om en bidragsskyldig har flera barn som får underhållsstöd att belopp som inte är helt ringa kan falla bort trots att betalningsförmåga anses finnas. Det kan också framstå som orättvist att en bidragsskyldig med två barn och ett återbetalningsbelopp på per barn och månad eller totalt helt slipper betala medan en bidragsskyldig med ett barn och ett återbetalningsbelopp på måste betala. Grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar Även anser att det behövs en spärregel för att förhindra att mycket små belopp fastställs i åter- betalningsskyldighet. För att göra systemet mer rättvist och för att minska statens kostnader för underhållsstödet föreslår utredningen att återbetalningsskyldigheten skall falla bort om det sammanlagda månadsbeloppet blir lägre än . Ändringen beräknas innebära ökade intäkter på för staten vid oförändrade regler i övrigt. 12.14Beskrivning av det nya systemet 12.14.1Vad innebär de valda förbehållen i bruttoinkomsttermer? Utifrån de valda förbehållsbeloppen har Underhållsstödsutred- ningen gjort beräkningar av vilka inkomstnivåer som krävs för att lönen efter avdrag för skatt skall räcka till det egna behovet. Sedan denna omräkning gjorts av förbehållsbeloppen väljer ut- redningen att tala om grundavdrag i stället. Grundavdragen uppgår till (och Stor- ), till (kommuner med fler än 75 000 invånare) respektive till (övriga kommuner). Den förordade metoden bygger i huvudsak på samma principer som nuvarande system men med ett högre grundavdrag och högre procentsatser. En bidragsskyldig skall inte behöva återbetala underhållsstöd förrän det egna behovet har täckts. Det egna be- hovet tillgodoses genom att en bidragsskyldig tillåts göra ett s.k. grundavdrag från sin inkomst. Grundavdraget varierar beroende på var i landet den bidragsskyldige är bosatt. Överskottet (netto efter skatt ), dvs. av inkomsten över grundav- draget, fördelas lika mellan samtliga barn som den bidragsskyldige är underhållsskyldig för enligt 7 kap. 1 § FB. Återbetalningsskyl- digheten får dock givetvis aldrig överstiga det belopp som lämnats i underhållsstöd till barnet. Grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar Tabell 12.4 Återbetalningsprocent efter totalt antal barn av överskottet /barn Det nya beräkningssättet kan åskådliggöras med följande exempel. En förälder har tre barn för vilka han är underhållsskyldig enligt 7 kap. 1 § FB. Ett av barnen bor med sin andra förälder och får underhållsstöd. Den återbetalningsgrundande inkomsten uppgår till . Den bidragsskyldige antas bo i . Återbetalningsbeloppet blir: (180 000 – 153 900) x = eller . Hade föräldern haft endast ett barn och hade återbetalningsskyl- digheten gällt detta barn hade återbetalningsbeloppet, allt annat lika, blivit (180 000 – 153 900) x = eller , dock högst det belopp barnet får i underhållsstöd (vanligen ). 12.15Konsekvenser av de förordade återbetalningsreglerna 12.15.1Ekonomiska effekter för de bidragsskyldiga – skillnaden mellan dagens regler och de förordade reglerna Med nuvarande regler finns det cirka 7 000 (3,) återbetal- ningsskyldiga föräldrar i underhållsstödssystemet som lever i hus- håll med en disponibel inkomst under skälig levnadsnivå. Med de höjningar av grundavdragen som för- ordar kommer antalet att minska från till , dvs. med cirka 4 200 bidragsskyldiga föräldrar. I det följande redovisas de ekonomiska effekterna för bidrags- skyldiga föräldrar av rekommenda- tion om ändrade regler för återbetalning av underhållsstöd. Grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar skrivs följderna av en höjning av grundavdraget från nu gällande till respektive i kombination med den föreslagna regeln om att återbetalningsskyldigheten faller bort om återbetalningsbeloppen för en månad sammantaget understiger . bortfaller skyldigheten om beloppet är lägre än per barn. Tabellerna anger endast de fall där återbetalningsbeloppet per barn uppgår till . De fall där återbetalningsbeloppet per barn blir lägre än framgår alltså inte. Med de av utredningen förordade reglerna kan återbetalningsskyldighet dock, som fram- gått, i vissa fall åläggas också i de fallen. I tabellerna redovisas de återbetalningsbelopp som beräknas per barn vid olika barnantal och i olika inkomstlägen. Det bör observeras att det inte är exakta inkomstgränser där för- ändringar inträffar som kan utläsas av tabellerna, utan ungefärliga gränser. Olika avrundningsregler förklarar varför uppgifter i de kommenterande texterna kan avvika med någon krona från vad som anges i tabellerna. I tabell 12.5 beskrivs de nuvarande återbetalningsreglerna. Av tabellen framgår att bidragsskyldiga med en återbetalningsgrundan- de inkomst som understiger inte är återbetalnings- skyldiga . Om månadsbeloppet för ett barn blir lägre än bortfaller återbetalningsskyldigheten (se 24 § USL). Det förklarar varför bidragsskyldiga med en inkomst på inte behöver återbetala något underhållsstöd trots att inkomsten ligger över den nuvarande grundavdragsnivån, . Vid en inkomst på skulle återbetalningsbeloppet bli per barn och månad. Vidare kan man av tabellen utläsa att en bidragsskyldig förälder med fyra barn och en inkomst på får återbetala om han eller hon bor tillsammans med tre av barnen och är återbetalningsskyldig för ett. Är han eller hon däremot återbe- talningsskyldig för alla fyra barnen är återbetalningsskyldigheten (4 x ) . Av tabellen framgår också vid vilken årsinkomst som en bidrags- skyldig förälder är skyldig att återbetala hela underhållsstödet () vid olika barnantal. För ett barn är gränsen för full återbetalningsskyldighet , för två barn cirka Grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar , för tre barn och för fyra barn . Det totala bidragsbelopp som lämnas för fyra barn uppgår till . Med nuvarande regler får den bidrags- skyldiga föräldern vid en återbetalningsgrundande inkomst på återbetala och är ett rent bidrag från staten. Tabell 12.5 Återbetalningsbelopp per barn och månad efter totalt antal barn och återbetalningsgrundande inkomst. Grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar Tabell 12.6 Återbetalningsbelopp per barn och månad efter totalt antal barn och återbetalningsgrundande inkomst. Underhållsstödsutred- ningens rekommendation för bidragsskyldiga som bor i eller I tabell 12.6 beskrivs de av utredningen förordade återbetalnings- reglerna för bidragsskyldiga föräldrar som bor i eller , dvs. för de bidragsskyldiga som föreslås få ett grundavdrag på . Grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar Bidragsskyldiga med inkomster är i det för- ordade systemet inte skyldiga att återbetala underhållsstöd. Även vid en inkomst på kan återbetalningsbeloppet bli noll kr, nämligen i de fall en bidragsskyldig har fyra (eller fler) barn och är återbetalningsskyldig för endast ett av barnen. Återbetalnings- beloppet blir då lägre än () och återbetalningsskyldig- heten faller bort. Om en bidragsskyldig förälder som har en in- komst på skall återbetala underhållsstöd för fyra barn blir återbetalningsbeloppet (4 x ) . På motsvarande sätt som i föregående exempel kan man också utläsa att med det förordade systemet får en bidragsskyldig med en inkomst på och fyra barn betala om han eller hon bor tillsammans med tre av barnen och är återbetal- ningsskyldig för ett. Är han eller hon däremot återbetalnings- skyldig för alla fyra barnen blir återbetalningsskyldigheten (4 x 232) vilket kan jämföras med enligt nuvarande regler. Av tabellen framgår också vid vilken årsinkomst som en bidrags- skyldig förälder är skyldig att återbetala hela underhållsstödet vid olika barnantal. För ett barn är gränsen för full återbetalningsskyl- dighet , för två barn , för tre barn och för fyra barn . Det totala bidragsbelopp som lämnas för fyra barn uppgår till . Med de förordade reglerna skall den bidrags- skyldige vid en återbetalningsgrundande inkomst på återbetala och det rena bidraget från staten blir . Grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar Diagram 12.1 Återbetalningsbelopp vid olika återbetalningsgrundande inkomster för bidragsskyldiga som betalar för alla barnen. Nuvarande regler och det av förordade grundavdraget på . Återbetalningsgrundande inkomst (tkr) Kommentar till förklaringsrutan: n = nuvarande system, f = förslag Av diagram 12.1 framgår tydligt skillnaderna mellan det nuvarande regelsystemet och det av förordade systemet. Bidragsskyldiga kan bli skyldiga att återbetala underhållsstöd med vid en inkomst på vilket är den inkomst som – enligt utredningens bedömning – krävs för att täcka den egna försörjningen. Med de förordade reglerna inträder återbetalningsskyldigheten först efter det att föräldern har medel för egna levnadskostnader. Den grupp bidragsskyldiga föräldrar som är återbetalningsskyldiga för fyra barn får dock en skärpning av återbetalningskraven vid inkomster Grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar på mellan cirka 220 000 och . Gruppen får med de nya reglerna återbetala hela underhållsstödet vid en inkomst på vilket kan jämföras med enligt nuvarande regler. Tabell 12.7 Återbetalningsbelopp per barn och månad efter totalt antal barn och återbetalningsgrundande inkomst. Underhållsstödsutred- ningens rekommendation för bidragsskyldiga som bor i en kommun med färre än 75 000 invånare I tabell 12.7 beskrivs de av utredningen förordade återbetalnings- reglerna för bidragsskyldiga föräldrar som bor i en kommun med färre än 75 000 invånare, dvs. för de bidragsskyldiga som föreslås få ett grundavdrag på . En bidragsskyldig förälder blir återbetalningsskyldig vid en lägre inkomst än i föregående exempel, vid jämfört med . Om en bidragsskyldig förälder som har en inkomst på skall återbetala underhållsstöd för fyra barn blir återbe- Grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar talningsbeloppet , vilket kan jämföras med enligt nuvarande regler. På motsvarande sätt som i föregående exempel kan man också utläsa att med det förordade systemet får en bidragsskyldig med en inkomst på och fyra barn betala om han eller hon bor tillsammans med tre av barnen och är återbetal- ningsskyldig för ett. Är han eller hon däremot återbetalningsskyl- dig för alla fyra barnen blir återbetalningsskyldigheten (4 x 408) vilket kan jämföras med en- ligt nuvarande regler. Hela underhållsstödet, , skall i detta fall åter- betalas för ett barn vid en återbetalningsgrundande inkomst kring , för två barn vid , för tre barn vid och för fyra barn vid en inkomst kring . Det innebär att föräldrar som är återbetalningsskyldiga för fyra barn får återbetala hela underhållsstödet vid inkomster som är lägre än med nuvarande regler där hela underhållsstödet återbetalas först vid en årsinkomst på . Det totala bidragsbelopp som lämnas för fyra barn uppgår till . Med de förordade reglerna skall den bi- dragsskyldiga föräldern vid en återbetalningsgrundande inkomst på återbetala och det rena bidraget från staten blir . Grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar Skillnader i återbetalningsbelopp mellan nuvarande regler och systemet med grundavdrag på Tabell 12.8 Återbetalningsbelopp per barn och månad efter totalt antal barn och återbetalningsgrundande inkomst. Skillnad mellan nuvarande regler och rekommendation om ett grundavdrag på Kommentar: Under strecket inne i tabellen höjs återbetalningsbeloppen Av tabell 12.8 framgår hur återbetalningsbeloppen kommer att förändras med de förordade reglerna och vid ett grundavdrag på . De förordade reglerna innebär påtagliga förbättringar för bi- dragsskyldiga med återbetalningsgrundande inkomster på . Med förslaget slipper dessa, i likhet med dem som har inkomster som är eller lägre, helt att återbetala underhållsstöd. Som exempel kan tas en bidragsskyl- dig förälder som är återbetalningsskyldig för fyra barn och har en återbetalningsgrundande inkomst på . Han eller hon är med de förordade reglerna inte återbetalningsskyldig. Grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar varande reglerna är återbetalningsskyldigheten eller . Som framgår får även föräldrar med inkomster förbättringar. Föräldrar med ett barn och inkoms- ter i intervallet 153 900–får sänkta återbetalningsbelopp. Tabellen visar också att föräldrar som har två barn får sänkta åter- betalningsbelopp i inkomstläget 153 900–. Man skall hålla i minnet att beloppen i tabellen avser återbetal- ning för ett barn. För bidragsskyldiga som återbetalar underhålls- stöd för tre eller fyra barn och som har inkomster på innebär förslaget att återbetalnings- beloppen sänks med eller . Bidragsskyldiga med fler barn får påtagliga förbättringar även vid högre inkomster. Som exempel kan nämnas att en återbetalnings- skyldig förälder med en inkomst på som skall återbetala underhållsstöd för fyra barn får återbetalningsbeloppet sänkt med (4 x ) eller . Av tabellen framgår också att bidragsskyldiga med fyra barn och inkomster kan få något höjda återbetalningsbelopp (under linjen inom tabellen). Det rör sig dock om mindre höjningar; per barn och månad vid en inkomst på , vid en inkomst på och vid en inkomst på . Grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar Skillnader i återbetalningsbelopp mellan nuvarande regler och systemet med grundavdrag på Tabell 12.9 Återbetalningsbelopp per barn och månad efter totalt antal barn och återbetalningsgrundande inkomst. Skillnad mellan nuvarande regler och rekommendation om ett grundavdrag på Kommentar: Under strecket inne i tabellen höjs återbetalningsbeloppen Av tabell 12.9 framgår hur återbetalningsbeloppen kommer att förändras med de förordade reglerna och vid ett grundavdrag på . I inkomstlägen mellan och bortfaller återbetalningsskyldigheten och förbättringarna är desamma som i föregående tabell. Vid inkomster däröver blir sänkningarna av åter- betalningsbeloppen något lägre jämfört med ett grundavdrag på . Den kraftigaste sänkningen ligger vid inkomster kring där en bidragsskyldig förälder som har ett barn och som återbetalar underhållsstöd för detta, får en sänkning med i Grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar Vid samma inkomst får en förälder som är återbetalningsskyldig för fyra barn en sänkning med (4 x ) eller . I vissa in- komstlägen kommer återbetalningsbeloppen att höjas (under linjen). Av tabellen framgår att bidragsskyldiga med återbetalnings- grundande inkomster i intervallet 160 000–och färre än fyra barn kan få höjningar med per barn och månad. Den största höjningen får bidragsskyldiga med en återbetalningsgrundande inkomst på som betalar för fyra barn; (4 x ) . Tabell 12.10 Bidragsskyldiga föräldrar fördelade efter taxerad inkomst och efter kön. Tabell 12.10 visar de bidragsskyldiga föräldrarna fördelade efter kön och den senaste taxerade inkomsten (). Den taxerade inkomsten avviker på vissa punkter från den återbe- talningsgrundande inkomsten. Det gäller främst egenföretagare där vissa avdrag som har karaktär av vinstdispositioner återläggs och ingår i den återbetalningsgrundande inkomsten. av de bidragsskyldiga föräldrarna är kvinnor. Bland kvinnorna har närmare en tredjedel () en taxerad inkomst och två tredjedelar () har en taxerad inkomst som understiger . Cirka hälften av männen har en taxerad inkomst under Grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar av männen har inkomster vilket kan jämföras med drygt en procent av kvinnorna. Trots att inkomstgränserna i tabellen inte överensstämmer med grundavdraget i det nu gällande systemet () kan man dra slutsatsen att majoriteten av de bidragsskyldiga föräldrarna finns i de inkomstlägen som ges de största förbättringarna med de nya reglerna. Majoriteten av de bidragsskyldiga föräldrarna i inkomst- intervallet 50 000–är med nuvarande regler inte återbe- talningsskyldiga. Med de förordade reglerna kommer detta att gälla även för bidragsskyldiga föräldrar i inkomstintervallet 100 000– . Cirka två tredjedelar av kvinnorna och hälften av män- nen kommer alltså inte att vara återbetalningsskyldiga. Cirka en fjärdedel () av kvinnorna och av männen finns i in- komstintervallet 150 000–vilket är den grupp som får de största förbättringarna i kronor räknat. Diagram 12.2 Andel bidragsskyldiga i underhållsstödssystemet fördelade efter senaste taxerade inkomst () och kön. Procent i respektive grupp Grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar Diagram 12.2 visar att männens taxerade inkomster relativt sett är högre än kvinnornas om man bortser från dem som har de lägsta inkomsterna, där andelen är i huvudsak lika stor för kvinnor och män. Utredningen har vidare med hjälp av en framskrivning av register- och intervjuundersökningen Hushållens ekonomi 2000 (HEK) gjort en uppskattning av vilka effekter de förordade reglerna kommer att få för de bidragsskyldiga föräldrarna. För att kunna göra en rättvisande jämförelse mellan effekterna av de nu- varande reglerna och de av utredningen förordade har även situationen med nuvarande regler beräknats med hjälp av databasen . Utredningen har valt att exkludera de bidragsskyldiga som har anstånd, helt eller delvis, varför det totala antalet bidrags- skyldiga i tabellen nedan är cirka 20 000 färre än vad som kan utläsas av RFV:s statistik (se bilaga 2). Antalet bidragsskyldiga som med nuvarande regler har återbetalningsbeloppet fastställt till noll kr är i analysen cirka 1 700 fler än vad som redovisas i RFV:s statistik och de som skall återbetala hela stödet är cirka 3 000 färre. I den grupp som har ett framräknat återbetalningsbelopp på mellan och är det cirka 8 000 färre bidragsskyldiga. Majoriteten av de bidragsskyldiga med anstånd finns således i den grupp som har återbetalningsbelopp på . Enligt utredningens uppfattning ger sammanställningen en bra bild av effekterna av de förordade reglerna. Grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar Tabell 12.11 Bidragsskyldiga föräldrar redovisade efter de ekonomiska konsekvenserna av underhållsstödssystemet med nuvarande regler samt vilka effekter de av förordade reglerna kommer att få Bidragsskyldiga som inte är skyldiga att återbetala mellan skyldiga att återbetala hela I det förordade systemet beräknas 29 800 (21,) bidragsskyldiga få sänkta återbetalningsbelopp och 13 900 (9,) bidragsskyldiga få höjda återbetalningsbelopp. Oförändrade återbetalningsbelopp får 97 200 () bidragsskyldiga, därav cirka 35 800 bidrags- skyldiga som med nuvarande regler återbetalar noll kr och 61 400 (43,) bidragsskyldiga som redan nu återbetalar hela under- hållsstödet, . Som framgått tillämpas i olika sammanhang skilda normer för att beräkna den enskildes kostnader för den egna försörjningen. Reg- lerna skulle givetvis bli lättare att överblicka om samma normer an- vändes på alla områden. I vissa fall är det dock önskvärt att uppnå olika resultat. Enligt utredningens mening bör t.ex. som framgått förbehållsbeloppet enligt USL ligga över socialbidragsnivån. Grundavdraget för bidragsskyldiga föräldrar Vid utmätning av lön m.m. godtas i allmänhet de faktiska bo- stadskostnaderna. Konsekvensen av detta förhållande kan bli att kronofogdemyndigheten, särskilt vid villaboende, accepterar högre bostadskostnader än vad som beaktats när grundavdraget enligt USL bestämts. Detta minskar möjligheten att driva in obetalda återbetalningsbelopp. Det ingår dock inte i utredningens uppdrag att överväga de principer som används i exekutionsrättsliga sam- manhang och om de skulle kunna närma sig de normer som an- vänds i andra sammanhang, t.ex. vid bestämmande av underhålls- bidrag enligt FB, eller – med utredningens rekommendationer – vid bestämmande av grundavdraget i USL. ställningstagande till förbehåll för make eller sambo innebär att olika principer kommer att gälla vid fastställande av återbetalningsbelopp enligt USL och vid indrivning av fordringen. Vid utmätning får lön m.m. nämligen tas i anspråk endast till den del den överstiger vad gäldenären behöver för sitt och familjens underhåll. Denna olikhet kommer dock enligt utred- ningens bedömning knappast att innebära några nämnvärda nack- delar i praktiken. Det normala är trots allt att gäldenärens make eller sambo har en egen inkomst. Även ställningstagandet att alla barn till den bidragsskyldige bör vara likställda innebär att olika principer kommer att gälla vid be- stämmande av återbetalningsskyldigheten och vid indrivning av fordringen. Risken för att detta skall leda till att fastställt belopp inte kan drivas in bedöms dock som liten.