sou · GRB385d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Denna princip har sin grund i framförallt livräntetekniken i äldre statliga pensionsavtal men är inte förenlig med ett system där varje arbetsgivare skall belastas med de fulla kostnaderna för avtalsför- Då livräntetekniken i PA03 har ersatts av fribrevsteknik förordar SPV att sistahandsansvaret inom koncernen staten upphör att gälla. SPV:s nuvarande tillämpning bygger på bestämmelser i ning (2002:869) om utbetalning av statliga tjänstepensions- och grupp- livförmåner. Förordningen inleds med: SPV betalar ut förmåner som bekostas av staten. I § 6 sägs att osv. skall betala vad som motsvarar myndighetens andel av de förmåner --- Finansieringen följer förmånen och har det betraktats som en förmån om en individ först har varit anställd vid en statlig myndig- het och därefter anställts av ett affärsverk eller omvänt. Detta syn- sätt grundar sig på den tidigare livräntetekniken. En livränta har tjänats in vid den statliga myndigheten, men denna upphör att gälla då individen ånyo fått statlig pensionsrätt genom sin anställning hos affärsverket och följaktligen har affärsverket fått stå för hela kostnaden för förmånen. Det omvända förhållandet gäller om den första anställningen var hos ett affärsverk och anställningen som individen pensioneras från är hos en statlig myndighet. Genom PA03:s bestämmelser om fribrevsteknik kommer situa- tionen i en annan dager. Ett fribrev tjänas in kontinuerligt månad för månad och upphör inte att gälla när individen får en annan anställning med statlig pensionsrätt. Livräntan däremot beräknas först vid avgång från en anställning med statlig pensionsrätt och rätten till livräntan upphör under vissa förutsättningar t.ex. vid åter- anställning hos en myndighet. Då uppgifter nu finns om den in- tjänade förmånen hos varje arbetsgivare är det naturligt att betrakta varje intjänat fribrev hos en arbetsgivare som en förmån och med synsättet att varje intjänad del är en separat förmån också låta varje arbetsgivare finansiera sin del av förmånen. Detta synsätt har störst betydelse för affärsverk eftersom de skuld- för sina pensionsåtaganden. För en myndighet som betalar för sina åtaganden finansieras förmånerna av ett anslag på stats- budgeten, så finansieringen mellan myndigheter påverkas inte. Där- emot skulle exempelvis stiftelsehögskolan tekniska hög- skola påverkas vid en eventuell anslutning till PA03. Eftersom de också skuldför sina åtaganden skulle situationen för dem bli likartad den som affärsverken får om SPV:s förslag genomförs. Det ovan beskrivna betraktelsesättet stämmer helt överens med vad som överenskommits mellan staten och exempelvis bolagiserade affärsverk såsom . Staten har till bolaget överfört till- gångar motsvarande det tidigare pensionsåtagandet och bolaget har därefter finansierat alla utbetalda förmåner hänförliga till affärsverks- tiden. Om en anställd vid övergår till en anställning hos en myndighet finansierar förmånen som intjänats och bolagstiden medan staten finansierar den in- tjänade förmånen . Försäkringsmodellen byggdes upp så att arbetsgivarna betalar in en preliminär myndighetsdifferentierad avgift till SPV. Premien fastställs av NSA före premieåret och grundar sig på anställningsuppgifter för premieåret – . Arbets- givaren betalar in premien under premieåret och skickas en prognos över den slutliga premien ut. Progno- sen grundar sig på anställningsuppgifter för premieåret – 1år. Progno- sen grundar ingen rätt eller möjlighet till betalning utan är endast en upplysning för myndigheten inför kommande års budgetarbete och för årsredovisningen. Årliga slutliga fastställs av NSA året efter premieåret och regleras per arbetsgivare mot inbetald preliminär avgift. De slutliga premierna grundar sig på an- ställningsuppgifter för premieåret. Sammantaget gör SPV, för ett premieår, tre olika premieberäkningar grundade på tre olika års an- ställningsuppgifter. Förmåner för vilka inte betalas tas upp i arbetsgivarens balansräkning och garantiavgift betalas. NSA beslutar om garanti- avgift. Statens totala pensionsåtagande redovisas av SPV i verkets års- redovisning. Ingen fondering sker utanför staten utan premierna tillförs en inkomsttitel och förmånsutbetalningar sker med medel från ett särskilt anslag på statsbudgeten. SPV:s förslag bygger på att endast en definitiv premieberäkning skall äga rum och att beräkning skall ske utifrån aktuella anställ- ningsuppgifter. En annan viktig grundtanke är att skapa enhetlighet för arbetsgivare och för verket genom att behandla de avgifts- bestämda delarna och den förmånsbestämda på ett likartat sätt. För de avgiftsbestämda delarna skickar arbetsgivarna in filer med information till SPV i anslutning till den månatliga löneberäk- ningen. Filerna kommer till SPV den 16–20 varefter de bearbetas och en faktura kommer att skickas ut mellan den 25 och 30 . sker debiteringen av avgift för de avgifts- bestämda delarna genom att arbetsgivaren själv beräknar avgiften och SPV skickar ut OCR-underlag för arbetsgivarens inbetalning. Överläggningar pågår dock för att förändra rutinen till att SPV beräknar beloppet och skickar en faktura. Betalningen kommer in månaden efter premiemånaden. För den förmånsbestämda delen är tanken att etablera ett likartat förfaringssätt. Inför premieåret skickas prognoser, grundade på premieberäkningar, över det kommande årets premiekostnad. Progno- serna kan exempelvis grunda sig på anställningsförhållandena året för premieåret och ligga till grund för myndig- heterna internbudgetar. Prognoserna blir tillförlitliga eftersom de grundar sig på aktuella uppgifter och förändringar i förhållande till prognosen kan endast uppkomma om anställningsförhållandena eller lönerna förändras. Under premieåret beräknas premien direkt efter att arbetsgivarens filer med anställningsuppgifter inkommit och kontrollerats. Beräk- ningen och fakturaframställning äger då rum den 20–25 . Under premieåret sker betalningen en månad i efterskott och alltefter som året går har arbetsgivaren in- syn i hur premien utvecklas och en möjlighet att göra nödvändiga korrigeringar i sin ekonomiska planering, eventuellt efter kontakt med SPV för beräkning med anledning av förändrade förhållanden. När premierna är betalda är åtagandet fullgjort. Endast i situationer då det tillkommer premiepåverkande upp- gifter långt i efterskott, exempelvis en retroaktiv löneförhöjning eller att fel lön har uppgivits, skall en ny premie fastställas. För att en retroaktiv löneförhöjning eller felaktigt uppgiven lön ska påverka premien krävs att retroaktiviteten överstiger mer än ett kalenderår, eftersom pensionsunderlaget är ett medeltal av pensionsunderlagen för de fem åren som föregår beräkningsåret. En risk med den föreslagna lösningen kan vara att den faktiska månatliga debiteringen överstiger den budgeterade, vilket kan leda till ett budgetöverskridande. Risken uppstår först då myndigheten medvetet handlar så att situationen uppkommer. Om myndigheten, trots att den borde ha insyn i premiesituationen och kan få hjälp från SPV med beräkningar, väljer att exempelvis nyanställa några högavlönade utöver vad den budgeterat för, kan det leda till anslags- överskridande. Regleringen av premieberäkningar och premiebetalningar styrs fram- förallt av Förordningen (1997:908) om för statens avtalsför- säkringar och Försäkringsvillkor, försäkringstekniska riktlinjer och beräkningsunderlag för statens avtalsförsäkringar. Även Förord- ning (1999:1170) med instruktion för försäkringar berörs. Förordningen beslutas av regeringen och För- säkringsvillkoren, riktlinjer och beräkningsunderlag av NSA. Förslag till ändringar återfinns i bilaga 1. Lämnandet av matrikelföringsuppgifter till SPV styrs av Förord- ningen (1997:909) om handläggning av ärenden om statliga tjänste- pensionsförmåner. Enligt dess § 5 ges SPV möjlighet att utfärda föreskrifter angående hur arbetsgivarna skall lämna uppgifter som verket behöver för matrikelföring. beslutade SPV fastställa Statens pensionsverks föreskrifter om lämnande av uppgifter till systemet för automatisk matrikelföring, föreskriften är publicerad i AgVFS 2001:1 A1. Förordningen beslutas av regeringen och beslutar om föreskriften. Till föreskriften finns även s.k. överförings- krav, som närmast är en teknisk beskrivning över hur uppgiftsläm- nandet skall ske. Överföringskraven beslutas av verkets general- direktör. SPV ser inget behov av ändring i förordningstexten. För- slag till ändring av föreskriften återfinns i bilaga 4. Sistahandsansvaret mellan arbetsgivare inom försäkringsmodellen regleras i Förordningen (2002:869) om utbetalning av statliga tjänste- pensions- och grupplivförmåner. SPV ser inget behov av förändring i förordningen utan avser att ändra de interna rutinerna om för- slaget till reglering av kostnaderna mellan olika arbetsgivare inom försäkringsmodellen vinner gehör. Det övergripande ansvaret för att försäkringsmässigt korrekta pre- mier beräknas ligger på en nämnd, NSA, som inrättades 1998 som en nämnd inom SPV. har NSA blivit en egen myndighet. nämndens ansvar ingår bl.a. att självständigt besluta om försäkrings- tekniska riktlinjer och beräkningsunderlag, att fastställa preliminära och slutliga för myndigheterna och att besluta om anslut- ning av icke-statliga arbetsgivare till statliga avtalsförsäkringar. Nämnden fastställer även grunderna för garantiavgiften och beslutar om premie för varje berörd myndighet samt beslutar om årlig redo- visning av statens avtalsförsäkringar. Nämnden består av fyra leda- möter och fyra ersättare, alla tillsatta av regeringen. Ordföranden och en av ledamöterna är tillsatta på förslag av . I och med SPV:s förslag skulle nämndens roll fortfarande vara att ha det övergripande ansvaret för att försäkringstekniskt korrekta kostnader beräknas. NSA skulle besluta om de försäkringstekniska riktlinjerna för premieberäkningen samt om återbäring. Då själva premie- och skuldberäkningen följer av dessa riktlinjer finns något behov av att NSA ska fatta beslut om varje månads premie. I övrigt skull NSA ha kvar de uppgifter den har såsom beslut om anslutning av icke-statliga arbetsgivare och årlig redovis- ning. I anslutning till att den årliga redovisningen har fastställts och konsolideringsnivån har konstaterats skulle NSA fatta beslut om återbäring. NSA:s föreslagna roll blir därmed mer likartad med den roll ett försäkringsbolags styrelse har. SPV:s förslag att träda i kraft , bilaga 1 Förordning (1997:908) om för statens avtalsförsäkringar 1 § Denna förordning gäller för myndigheter under regeringen. 2 § En myndighet skall betala för sina anställdas förmåner enligt den statliga tjänstepensioneringen, grupplivförsäkringen och personskadeförsäkringen samt, såvitt gäller pensionsersättning och särskild pensionsersättning, enligt det statliga trygghetsavtalet. 3 § Premierna bestäms enligt grunder som fastställs av . Premierna skall också täcka kostnaderna för administration av för- månerna. I premien för grupplivförsäkring skall det ingå ett belopp mot- svarande särskild premieskatt enligt lagen (1990:1427) om särskild premieskatt på grupplivförsäkring. Beloppet skall uppgå till den an- del av premien, utan pålägg enligt detta och föregående stycke, som skatten skall utgöra av skatteunderlaget enligt 5 § nämnda lag. Till premierna för tjänstepensionering, pensionsersättning och sär- skild pensionsersättning skall det läggas belopp motsvarande särskild löneskatt enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensions- kostnader. Beloppen skall uppgå till den andel av dessa som skatten skall utgöra av skatteunderlaget enligt 1 § nämnda lag. Förordning (1999:1172). Beräkning och betalning av 4 § för förmåner till anställda för vilka pensionsavtalet PA-03 skall tillämpas, skall betalas som månatliga definitiva . Be- stämmelser om beräkning och betalning av månatliga definitiva pre- mier finns i 4 a § i denna förordning. för förmåner till anställda för vilka andra pensionsavtal än PA-03 skall tillämpas, skall betalas som preliminära och slutliga pre- Bestämmelser om beräkning och betalning av preliminära och slutliga finns i 5–8 §§ i denna förordning. Första och andra stycket gäller inte om det av ett pensionsavtal eller annars följer att myndigheten skall betala kostnaden för en pension med en engångspremie. Kostnaden för särskild pensionsersättning betalas med en engångs- premie. Premien betalas, då anställningen upphör, av den myndighet där den som kan få rätt till särskild pensionsersättning är anställd. Om en anställd i samband med eller efter avgång från anställningen får en förbättring av sina intjänade förmåner, skall myndigheten be- tala för denna förbättring med en engångspremie. Engångspremier betalas till . Förordning (2001:242). 4 a § skall beräkna de månatliga, definitiva pre- mierna utifrån fastställda försäkringstekniska riktlinjer och villkor. De månatliga definitiva premierna skall betalas till Statens pensions- verk senast före utgången av månaden efter den månad de avser. 5 § Myndigheten skall betala en av beräknad preliminär premie angiven i kronor och anställd. 6 § skall lämna varje myndighet besked om den preliminära premie som skall betalas. De preliminära premierna skall avvägas så att de så nära som möjligt kan antas motsvara de slutliga premierna för året. Förordning (1999:1172). 7 § De preliminära premierna skall betalas till och ha kommit in till verket senast den 12 efter den månad premierna avser. skall betalningen ha kommit in senast den 17. Förordning (1998:1331). 8 § skall beräkna slutliga för en myndig- het. Dessa beräknas som individuellt beräknade för de per- soner som omfattas av respektive förmån. Beskedet skall meddelas myndigheten året premierna avser. Skillnaden mellan de slutliga premierna och de preliminära premier- na skall betalas till respektive betalas tillbaka av verket . Förordning (1999:1172). Förmåner för vilka inte skall betalas 9 § Om en myndighet enligt särskilda föreskrifter skall svara för kostnaderna för en utbetald förmån, skall enligt 2–8 §§ inte betalas för förmånen. Sådana föreskrifter finns bland annat i för- ordningen (2002:869) om utbetalning av statliga tjänstepensions- och grupplivförmåner, i förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning och i förordningen (SAVFS 1990:3 A1) om utbetalningen av personskadeersättning. Förordning (2003:61). Avgift för garanti av pensionsåtagande 10 § I de fall som avses i 9 § skall myndigheten betala en årlig ga- rantiavgift som beräknas på kapitalvärdet av det pensionsåtagande som myndigheten skall svara för. fastställer grunderna för garantiavgiften och beslutar om avgiften för varje berörd myndig- het. Beslutet skall meddelas myndigheten året avgiften avser. Avgiften skall betalas till Statens pen- sionsverk före utgången av februari året den avser. För- ordning (1999:1172). Administrationsavgift då premie inte skall betalas för förmånen 11 § I de fall som avses i 9 § skall myndigheten även betala en sär- skild avgift till för administration av förmå- nerna. Avgiften bestäms av regeringen. Förordning (1999:1172). 12 § Bestämmelserna i denna förordning med undantag för 3 § fjärde stycket tillämpas också på de icke-statliga arbetsgivare som har an- ställda som är anslutna till statens avtalsförsäkringar enligt 2 §. Förordning (1999:1172). 13 § Beslut enligt denna förordning får inte överklagas. Förordning (1998:1101). 14 § får meddela föreskrifter om tillämpningen av denna förordning. Förordning (1999:742). behöver en belysning av ålderns påverkan på premierna för statliga avtalsförsäkringar enligt det nya pensionsavtalet PA-03 som ersätter det tidigare avtalet PA-91. har behandlat frågan om finansieringen av statens avtalsförsäkringar i be- tänkande 2002/03:FiU9. Frågan har även behandlats av Revisorer i Rapport /02:11. blemet med nuvarande system är enligt Revisorer bland annat att systemet medför en risk för åldersdiskriminering vid anställning och löneför- Se vidare ovan nämnda skrivelser. Utrednings- Regeringen har tillsatt en särskild utredare med upp- drag att företa en översyn av systemet för finansie- ringen av de statliga avtalsförsäkringarna. ningsuppdraget ingår som en punkt att behandla frågan om ålderns inverkan på premierna. tivet har uttryckts följande: Utredaren skall även behandla frågan om utjämning av premierna mellan olika åldrar och vilka konse- kvenser sådana utjämningar skulle få. bör det belysas vilken inverkan på redovisningsfrågor och på fördelning av kostnader mellan olika myndig- heter det skulle få om värdet av de som betalats för en arbetstagare och värdet av arbetstagarens pen- sionsfordran på staten inte utvecklas parallellt. utredaren finner att en sådan utjämning bör införas, skall förslag lämnas om en eller flera mekanismer för Bilaga 3 SOU 2003:85 Gör typfallsberäkningar (5 x 2 x 2 styck) som visar premiekostnaden vid olika lönenivåer och åldrar, för individer med följande förutsättningar: Premiekostnader 2003, dels enligt PA-91 och Individen är 30, 40, 50, 60 och 63 år Pensionsunderlaget (PU) beräknas efter schablo- Gör typfallsberäkningar (5 x 2 x 3 styck) som visar premiekostnaden vid olika löneökningar och åldrar, för individer med följande förutsättningar: Premiekostnader 2003, dels enligt PA-91 och dels enligt PA-03 Individen är 30, 40, 50, 60 och 63 år Månadslönen är (före löneök- ning) Pensionsunderlaget (PU) beräknas efter schablo- nen Löneökningen är alternativt +1 000, +2 000 och +3 000 kr/mån 3.Finns det bland SPV/NSA:s kalkylmaterial, som låg till grund för införandet av PA-03, beräkningar som visar typexempel på ålderns inverkan på pre- mierna enligt PA-91 kontra PA-03. I så fall vill ut- redningen ta del av dessa. 4.Beräkna vilka effekter en premiemaximering skulle få vid följande förutsättningar: Premiemaximering resp. av den genomsnittliga sparpremien Den slutligt preliminära premieberäkningen hos SPV/NSA enligt PA-03 kan användas som bas för beräkningen. SOU 2003:85 Bilaga 3 Hur många individer och med vilket belopp skulle de få reducerad premie, summerat per Hur många av dessa individer är eller äldre Hur stor skulle premiereduceringen totalt bli D. Hur stor utjämningspremie skulle krävas för att den totala sparpremien skulle vara oförändrad E. Vilka generella effekter uppstår beträffande om- fördelning av sparpremiekostnaden mellan olika myndigheter/arbetsgivare Uppdraget skall vara slutför och överlämnat till utredningen . Vid eventuella oklarheter i förutsättningarna för typfallsberäk- ningarna kan frågor ställas till sekreterare i utredningen , ekonomichef vid i , eller till expert i utredningen , aktuarie vid . Fråga 1 Beräkningarna avser Årslön 2001 = 360 000 (30 000:-/mån). Löneutveckling har skett /år. Pensionsunderlag: 356 475:- (varav 66 225:- ligger över 7,5 inkomstbasbelopp) (PA 03) (avgift individuell ålderspension omfattas ej av PA 03 omfattas ej av PA 03 Årslön 2002 = 288 000 (24 000:-/mån). Löneutveckling har skett /år. Pensionsunderlag: 285 180:- (varav 0:- ligger över 7,5 inkomstbasbelopp) (PA 03) (avgift individuell ålderspension omfattas ej av PA 03 omfattas ej av PA 03 *För lönedelar över 7,5 inkomstbasbelopp **Schablonräknad individuell avgift (Pensionsunderlaget *2,) Vid premieberäkningen har kostnad för värdesäkring inte tagits med. finns en värdesäkringspremie som uppgår till av pensionsunderlaget. Pensionsunderlaget presenteras vid respektive beräkning. För beräkningarna enligt PA 03, finns ett intjänande per 021231. Intjänandet är beräknat enligt den schablon för tjänstetidsberäkning som anges i de försäkringstekniska riktlinjerna. Vid premieberäkning ingår reguljär rabatt för både PA-91 och PA 03. Årslön m löneutv. Årslön m löneutv. är 30 000:-/mån är 24 000:-/mån Fråga 2 Beräkningarna avser Årslön 2001 = 360 000:- (30 000:-/mån). Löneutveckling har skett /år förutom . (löneökningen för finns angivet under respektive räkneexempel) Pensionsunderlag: 356 475:- (varav 66 225:- ligger över 7,5 inkomstbasbelopp) Person A (PA 03) (avgift individuell ålderspension omfattas ej av PA 03 omfattas ej av PA 03 Pensionsunderlag: 355 995:- (varav 65 745:- ligger över 7,5 inkomstbasbelopp) Lönen ökar med 12 000:- (PA 03) (avgift individuell ålderspension omfattas ej av PA 03 omfattas ej av PA 03 Pensionsunderlag: 358 395:- (varav 68 145:- ligger över 7,5 inkomstbasbelopp) Person C Lönen ökar med 24 000:- (PA 03) (avgift individuell ålderspension omfattas ej av PA 03 omfattas ej av PA 03 Pensionsunderlag: 360 795:- (varav 70 545:- ligger över 7,5 inkomstbasbelopp) Lönen ökar med 36 000:- (PA 03) (avgift individuell ålderspension omfattas ej av PA 03 omfattas ej av PA 03 * För lönedelar över 7,5 inkomstbasbelopp. **Schablonräknad individuell avgift (Pensionsunderlaget *2,) Vid premieberäkningen har kostnad för värdesäkring inte tagits med. finns en värdesäkringspremie som uppgår till av pensionsunderlaget. Pensionsunderlaget presenteras vid respektive beräkning. För beräkningarna enligt PA 03, finns ett intjänande per 021231. Intjänandet är beräknat enligt den schablon för tjänstetidsberäkning som anges i de försäkringstekniska riktlinjerna. Vid premieberäkning ingår reguljär rabatt för både PA-91 och PA 03. Årslön m löneutv. Årslön m löneutv/år Årslön m löneutv/år Årslön m löneutv/år är 30 000kr . som är 12 000:-. som är 24 000:-. som är 36 000:-. är 30 000kr . är 30 000kr . är 30 000kr . Parametrar i en modell för maximering av enligt det statliga pensionsavtalet Underlag vid fastställandet av parametrarna har varit det bestånd som låg till grund preliminära . Beståndet består huvudsakligen av personer vars tekniska pensionsålder är . Dock förekommer även personer med pensionsålder och för ett fåtal personer är pensionsåldern ytterligare lägre. Antal personer med pensionsålder 11 månader uppgår till 190 878. Antalet med lägre pensionsålder, där är dominerande, uppgår till 16 080 personer. De parametrar som jag har fastställt base- ras endast på de personer som har pensionsåldern och 11 må- nader. Av förfrågan framgår endast indirekt att detta har varit av- sikten. Beställaren önskar nämligen en redovisning av personer som är eller äldre vilket jag har tolkat som att endast de med normal pensionsålder skall behandlas. Skulle även de med exem- pelvis pensionsålder medtas i underlaget skulle medelpremien för ålderspensionen från och familjepensionen öka på grund av den avkortade tiden som premien skall erläggas. Med lön >= 7,5 Lönedel mindre än 7,5 Bb Lönedel större än 7,5 Bb Premie för åp under 7,5 Bb Premie för åp över 7,5 Bb Premie för fp över 7,5 Bb Medelpremien för ålderspension under taket baseras på alla per- soners löner där dock endast lönedel upp till taket medtagits för de som har lön över taket. Medelpremien för ålderspension över taket baseras endast på lönedelar över taket. Medelpremien för familje- pensionen baseras på uppgifter från personer som är eller äldre och har lön över taket. Den premie som erfordras för att finansiera premie som över- stiger den maximala premien benämns utjämningspremie. Den har fastställts till av pensionsunderlaget vid maxpremie lika av medelpremien och till vid en maxpremie om . I bifogade Excelark har för varje arbetsgivare i en särskild kolumn inlagts den premie som inte behöver betalas på grund av maxime- ringen samt den utjämningspremie som istället skall erläggas. Längst till höger anges i två kolumner dels premieprocent vid tillämpning av maximering, dels utan maximering.1 1 Vi har av utrymmesskäl valt att inte bilägga angivna Excelark. Utredningen (Fi 2003:03) om översyn av systemet för finansiering av de statliga avtalsförsäkringarna har för sam- råd översänt utkast till betänkande. () lämnar följande synpunkter. ESV anser att utredningen som helhet är bra, analytisk och pedago- gisk, och tillstyrker i allt väsentligt förslagen. På de flesta punkterna delar verket utredningens överväganden och bedömningar. Utred- ningens förslag om slopandet av sistahandsansvaret är bra.