sou · GRB3130d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Studerande som redan har familjeansvar, särskilt ensamstående, har en ansträngd ekonomi med knappa disponibla resurser. De familjepolitiska stöden är inte sär- skilt avpassade till studerande vilket påverkar den ekonomiska situationen. Formen av studiefinansiering är också viktig. De flesta studerande med studiestöd klarar dock sin ekonomi under studie- tiden men studieuppehållen innebär särskilda problem. Även bestämmelserna kring inkomstbegreppet vållar bekymmer, dvs. vilka ersättningar som skall beaktas vid beräkning av en förmån. I det föregående har några möjliga utvecklingslinjer dragits upp för hur gränsdragningen mellan studiemedelssystemet och de övriga trygghetssystemen kan förtydligas eller förändras i syfte att skapa en tryggare tillvaro för studerande. I tillämpliga delar gäller detsamma även rekryteringsbidraget till vuxenstude- rande. Utredningens uppgift har emellertid inte varit att lämna konkreta förslag. Det uppdrogs bara till utredningen att föreslå hur studiestödssystemets bör samverka med bostadsbidraget i fram- De studiesociala frågorna rör – som framgått – olika politik- områden. De olika problem och svårigheter som studerande upp- lever och som utredningen mött under sitt arbete kan därför i all- mänhet inte avhjälpas genom en eller några få enkla förändringar. Det fordras i stället samverkan och gemensamma anpassningar, men även en förändrad och mer generös inställning till studerande- gruppen för att studierna sammantaget skall kunna bli tryggare ur både ekonomisk och social synvinkel. Utredningen är också med- veten om att vissa av uppslagen som förs fram inte kan genomföras på ett kostnadsneutralt sätt. För att reglerna bättre skall kunna fylla den enskildes behov av väl fungerande system behöver således ytterligare analyser och avvägningar göras. Förhoppningsvis kan utredningens arbete utgöra grunden för sådana framtida föränd- ringar. Utredningen vill avslutningsvis tydliggöra vilka effekter de vik- tiga uppslag till förändringar, som utredningen sammantaget pekat på, kan få för studerande . De konsekvenser som främst är av intresse att redovisa här är konsekvenser för individen och I kapitel 11 har en redovisning lämnats för hur regelverken bättre skulle kunna anpassas till de politiska målsättningarna om livslångt lärande, ökat barnafödande och jämställdheten mellan kvinnor och män. Utredningen anser att bedömningarna i övrigt inte påverkar de områden som efterfrågas i Kommittéförordningens (1998:1474) konsekvensbeskrivningar. 12.1Förbättringar för alla studerande Utredningen har fört fram behovet av att informationen och vägledningen om de studiesociala trygghets- systemen till studerande förbättras och samlas, reglerna blir färre och enklare så att tillämpningen blir mer enhetlig, definitionen av studerande förtydligas och statistiken förbättras, studerande kan kvalificera sig och få tillgång till de försäkrings- system som bygger på inkomstbortfallsprincipen t.ex. genom att bidragsdelen i studiemedlet beskattas, studiemedlen värdesäkras i takt med den samhällsekonomiska utvecklingen, undervisningen görs mer flexibel t.ex. med treterminssystem så att studietiden kan varieras mer utifrån individens behov, studier på deltid kan kombineras med sjukskrivning på deltid, skyddsbestämmelserna om sjukpenninggrundande inkomst anpassas till ett flexibelt användande av studiemedlen samt att vissa åldersgränser för studerande anpassas till livslångt lärande. Den ekonomiska och sociala situationen under den samlade stu- dietiden skulle förbättras för alla studerande om regelverken kring trygghetssystemen kunde anpassas bättre utifrån nu nämnda behov. Ett bättre utbyggt informationsnät och en mer enhetlig tillämpning av reglerna skulle ge ökad trygghet och rättssäkerhet för studerande och skapa förutsättningar för mer effektiva studier. Studerande skulle vidare våga använda systemen, t.ex. bostads- bidraget, på det sätt som är avsett med dem. System med prelimi- nära bidrag som stäms av i efterhand kan få bekymmersamma effekter för studerande som ofta har en ojämn ekonomi. Kunska- pen om de samlade sociala och ekonomiska villkoren för alla stude- rande skulle behöva samlas i ett gemensamt forum. Avgränsningen mellan studerande som finansierar sina studier på olika sätt behöver förtydligas. Den statistiska informationen över olika studerande- grupper är också bristfällig och behöver förbättras i vissa avseen- den. Ett förbättrat och tydligare uppgiftslämnande skulle effektivt bidra till att öka kunskaperna om studerandes beteenden och vill- kor. Detta skulle öka förutsebarheten och möjligheten för de som studerar eller vill studera att kunna planera sin studietid. Om bidragsdelen i studiemedlen beskattas – under förutsättning att beloppen justeras i enlighet härmed och bidraget betraktas som inkomst vid beräkning av andra förmåner – skulle studerande få tillgång till försäkringssystem som bygger på inkomstbortfallsprin- cipen. Detta skulle framför allt gynna de studerande som ännu inte har fått den fasta förankring i arbetslivet som kvalificerar dem till trygghetssystemen. Även om försäkringssystemen i de flesta fall inte behöver utnyttjas ger vetskapen om att omfattas av dem en ökad säkerhet. Den ekonomiska situationen skulle också förbättras för alla studerande med studiemedel med ett mer värdesäkert studiemedelsbelopp. Möjligheten att klara studie- uppehållen, framför allt , skulle öka med en än mer flexibel undervisning eller ett treterminssystem. Det är även viktigt att tillämpningen av socialbidrag inte likriktas för per- soner som studerar, utan att det sker en individuell behovsprövning i varje enskilt fall. Studier i mer begränsad omfattning kan vara den bästa chansen att komma tillbaka för en person som blivit sjuk. De positiva effekterna för både samhället och enskilde är uppenbara om förutsättningarna att kombinera deltidsstudier med sjukskriv- ning på deltid ökar. måste studiestöd uppbäras kontinuerligt för att ge skydd i samband med beräkning av sjukpenninggrundad inkomst. Om reglerna kan anpassas till ett flexibelt bruk av stu- diemedlen kan skyddet för studerande i samband med sjukdom förbättras. Om åldersgränserna i studiemedelssystemet och bostadsbidraget kan göras mer generösa skulle möjligheten till livslångt lärande förbättras. Sammantaget skulle studierna kunna bli tryggare ur både ekonomisk och social synvinkel och det livslånga lärandet skulle underlättas om nämnda behov kan tillgodoses. Flertalet av förbättringar t.ex. bättre information, vägledning och enhetlig rättstillämpning, bör kunna genomföras inom anvisade kostnadsramar. Andra behov, som t.ex. att värdesäkra studiemed- len, kan inte ske utan ytterligare resurser. 12.2Förbättringar för studerande med barn Utredningen har fört fram behovet av att förändra samspelet mellan studiemedelssystemet och bostads- bidraget på så sätt att studiebidraget inte skall ingå i den inkomst som utgör underlag för bostadsbidrag, vårdbidraget undantas vid beräkning av studiemedel, studiebidraget inte beaktas vid beräkning av återbetalningen av underhållsstödet, alla studerande med barn ges möjlighet att utnyttja tilläggslån i studiemedelssystemet, nivåerna i föräldraförsäkringen förbättras för studerande samt att förutsättningarna förbättras för studerande att tillfälligt vårda sjukt barn. Genom att ändra inkomstbegreppen dvs. vilka förmåner som beaktas vid bestämmande av ett annat stöd, ökar förutsättningarna för att speciella behov på grund av t.ex. barn eller eget funktions- hinder, kan tillgodoses inom de system som är avsedda att skydda behovet. Dagens gränsdragning mellan studiemedelssystemet – som endast ser till den studerandes egna behov – och andra trygg- hetssystem – som bl.a. beaktar familjesituationen – skulle då löpa smidigare. En tydlig åtskillnad mellan studiemedelssystemet och andra förmånssystem skulle därför upplevas som mer rättvis av studerande, i synnerhet för dem som redan har barn, och öka deras ekonomiska bärkraft. Att inte beakta studiebidraget vid beräk- ningen av bostadsbidraget skulle kunna gynna både studerande med barn, särskilt ensamstående, och vissa andra studerandegrupper. Förutsättningarna skulle förbättras för personer att våga kombinera studier med barn. Att skattebelägga studiemedelssystemet kan vara ett alternativ. Rättvisan ökar om alla studerande med studiemedel är kvalificerade till trygghetssystemen. Åtgärder som att förbättra nivåerna i föräldraförsäkringen och ge alla studerande med barn tillgång till tilläggslån i studiemedelssystemet skulle underlätta det livslånga lärandet och stimulera unga studerande att förena studier med föräldraskap. Detta skulle också kunna bidra till en mer jäm- ställd tillvaro mellan män och kvinnor som studerar. Likaså skulle situationen förbättras för en studerande förälder om han eller hon kunde överlåta rätten till ersättning vid tillfällig vård av barn till annan eller att möjlighet till avskrivning av studielånet införs. Även beträffande underhållsstödet skulle åtgärder kunna vidtas för att underlätta situationen för studerande som är återbetalnings- skyldiga. Utredningen har i det föregående dels lämnat förslag till ett för- ändrat samspel mellan bostadsbidraget och studiemedelssystemet, dels hur förslaget skall kunna finansieras. Även beträffande even- tuella förändringar i tilläggslånet inom studiemedelssystemet har finansieringsförslag lämnats i enlighet med direktiven. ningens uppslag beträffande nivåerna i föräldraförsäkringen fordrar dock ytterligare analyser som inte ryms inom utredningens upp- drag. Som framgått av kapitel 7 föreslås att bidragsdelen i studiemedlet inte skall ingå i den inkomst som utgör underlag för beräkning av bostadsbidrag. Förslaget medför vissa ändringar i lag. I och med att de ändrade bestämmelserna i lagen om bostadsbidrag träder i kraft upphävs lag (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostads- bidrag. 13.1Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag Paragrafen anger vad som, utöver vad som följer av 4a – 5a §§, ingår i bidragsgrundande inkomst. I andra stycket har gjorts den änd- ringen att studiemedel i form av studiebidrag inte skall räknas med när bidragsgrundande inkomst fastställs. Det innebär att ingen del av studiemedelsbeloppet skall beaktas vid beräkning av bostads- bidraget. Bostadsbidrag betalas ut med ett preliminärt belopp. Slutligt bostadsbidrag fastställs efter den tidpunkt då taxering skett för bidragsåret. För preliminärt bostadsbidrag, som beräknats och betalats ut innan den nya bestämmelsen trätt i kraft, skall slutligt bostadsbidrag bestämmas enligt äldre bestämmelser. 13.2Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg för pensionärer m.fl. Av paragrafen framgår vilka inkomster som skall medräknas vid fastställande av den bidragsgrundande inkomsten. Ändringen inne- bär att studiemedel i form av bidrag, på liknande sätt som föreslås i lagen om bostadsbidrag, inte skall läggas till den bidragsgrundande inkomsten vid beräkning av bostadstillägg för pensionärer m.fl. Som ett särskilt uppdrag skall Studiesociala utredningen föreslå hur det nya studiestödssystemet bör samspela med bostadsbidraget på lång sikt. Utredarens förslag till lösning innebär att bidragsdelen i studiemedlet inte skall ingå i den inkomst som utgör underlag för bostadsbidraget. Förslaget tar sikte på att studiebidraget är obeskattat och därför inte skall räknas in i den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag. Vi har en uppfattning som avviker från utredarens i denna fråga. Vi förordar att hela bidragsdelen i studiemedlet skall inkluderas i den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidraget. Utredarens förslag innebär att det obeskattade rekryteringsbidraget skall ingå i den bostadsbidragsgrundande inkomsten, till skillnad från det obeskattade studiebidraget. En sådan lösning anser vi inte kan till- skrivas en långsiktigt bärande princip baserad på inkomstbegreppet inom bostadsbidragssystemet. Vår ståndpunkt, att studiebidraget precis som rekryteringsbidra- get skall inkluderas vid beräkning av bostadsbidrag, baseras i huvudsak på att studiebidraget tillför hushållet ekonomisk bärkraft och att det, tillsammans med eventuella studiemedel i form av lån, är avsett att täcka levnadskostnaderna för den studerande. Att räkna in studiebidraget i den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag ger en rättvisande bild av den samlade ekonomiska bärkraften för studerande. Att inte inkludera studiebidraget vid beräkning av bostadsbidraget ger studerande med studiebidrag en ekonomisk fördel i förhållande till personer med motsvarande inkomster förvärvade på annat sätt. Utredarens förslag innebär enligt vår mening en förbättring enbart för studerande som får både studie- och bostadsbidrag, medan den ekonomiska situationen för de som endast uppbär antingen bostadsbidrag eller studiebidrag förblir oförändrad. sådan åtskillnad är inte påkallad eftersom den ekonomiska situatio- nen för studerande med både studie- och bostadsbidrag inte är sämre i förhållande till andra grupper. , som utredaren tagit del av, visar att det finns stora skillnader mellan studerande och icke studerande ung- domar utan barn som uppbär bostadsbidrag. Den ekonomiska situ- ationen för de icke studerande ungdomarna utan barn är klart sämre och de uppbär oftast socialbidrag. Dessa omständigheter talar för att förslaget inte är motiverat. Utredaren föreslår vidare att kostnaderna för förslaget skall finansieras genom att utgifterna på de ramade anslagen för rekryte- ringsbidraget och det prioriterade bidraget inom studiemedels- systemet skall minskas, till exempel genom minskade volymer. Dessa ramade anslag utnyttjas inte i sin helhet . Vi vill därför understryka att det är de faktiska utgifterna, och inte endast anslagsramarna, som skall minskas med den statsfinansiella kostna- den för utredarens förslag. Nedan redovisas rapporter m.m. som Studiesociala utredningen har tagit del av. Förteckningen upptar inte riksdagstryck, SOU eller myndigheters årsredovisningar eller annan officiell statistik. och : Livet som doktorand – En rapport om forskarstuderandes livssituation. ST och TCO 2003 , m.fl.: Om bemötande av människor med funktions- hinder. Ett nationellt program för att öka kompetensen om bemö- tande. utbildningsstöd (SISUS) 2003 , : Studenterna i . Om livet och tillvaron som stu- dent . Slutrapport från projekt i (StudS). rap- portserie 2001:26R. (Projektet har dessutom publicerat nio olika , , Per: Studenternas bostadssituation och ekonomiska förhållanden . : Den första terminen med det nya stu- diestödet. : Vuxenstudier med studiestöd i hög- skolan. En utvärdering av statligt studiestöd till högskolestude- rande . FöreningsSparbanken: Fickekonomen 2003 FöreningsSparbanken: Ungdomsekonomen 2003 : Högskolan, en skola för alla? Intervjuer med sex kvinnliga studenter från arbetar- klassen. med ekonomi, högskola Holmlid, : För en öppen högskola. Om förutsättningar för stu- denter med psykiska och neuropsykiska funktionsnedsättningar. : Studentspegeln : Doktorandspegeln 2003 : Glimtar av flexibelt lärande : Högskolestudier för medlemmar , , : Att studera med barn. TCO 2002 , , : Funktionshindrades upplevelse av att studera vid universitet och högskola. skilt utbildningsstöd (SISUS) utbildningsutskott: PM Om studenthälso- vården : När har vi råd att skaffa barn? RFV analyse- rar 2001:8 : När har vi råd att skaffa fler barn? Idé och verklighet i handikappolitiken. Studentråd: Diskussionsunderlag – ett nytt socialförsäkrings- system. Studentråd: Flexibelt terminssystem. Sammanställning av enkätundersökning genomförd . Studentråd: Rättighetskatalogen. Studentråd: Visionsprogram. Vad tycker Studentråd –2005? : och den gymnasiala vuxenutbildningen. : Det livslånga och livsvida lärandet. 2000 : Barnafödande i fokus. till ett barnvänligt samhälle. : Analys av bostadsbidrag. Rapport : Hur många barn får jag när jag blir stor? Barnafödande ur ett livsperspektiv. Demografiska rapporter 2002:5 : Barn och deras familjer 2001. Statskontoret: Kommunernas ansvar för vuxnas lärande. Vad bör staten göra? , : Studerande förälder – Hur har du det? En undersök- ning av hur studenter med barn upplever sin situation. : med det nya studiemedels- systemet. : Kompetenslinjen – ett förslag till ett moderniserat socialförsäkringssystem. : Juridisk hjälpreda för doktorander. : För och nackdelar med ett utökat studieår. studentkår: Barnfällan – om föräldrar som studerar vid högskolan. Vaez, , : Universitetsstudenters hälsa och livsvillkor. En undersökning bland förstaårsstudenter vid . , : Utbildning straffbart! En rapport om studenten i trygghetssverige. Rapport från studentkår, stu- dentkår, universitets studentkår och Stu- dentråd. , , : Studerande och socialbidrag. Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare utses för att göra en samlad analys av den eko- nomiska och sociala situationen för studerande på olika utbild- ningsnivåer under den samlade studietiden, inklusive studieuppe- håll. Utredaren skall, mot bakgrund av de studerandes skiftande sociala situation, kartlägga samspelet mellan studiestödssystemet och andra förmånssystem som socialförsäkringssystemet inklusive bostadsbidragssystemet samt det ekonomiska biståndet enligt socialtjänstlagen och arbetslöshetsförsäkringen. Grundstrukturen i de befintliga förmånssystemen skall ligga fast. Till de grundläggande principerna hör bl.a. inkomstbortfallsprinci- pen. Den särskilda utredaren skall analysera om gränsdragningen mellan studiestödssystemet å en sidan och socialförsäkringssyste- met inklusive bostadsbidragssystemet och det ekonomiska bistån- det å andra sidan behöver förtydligas. Om utredaren finner alter- möjligheter att förtydliga gränserna mellan systemen skall sådana möjligheter och konsekvenserna av dem redovisas. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen skall utredaren endast kartlägga hur arbetslöshetsförsäkringen samspelar med studie- stödssystemet. Som ett särskilt uppdrag skall den särskilda utredaren föreslå hur det nya studiestödssystemet bör samspela med bostadsbidraget på lång sikt, i enlighet med tillkännagivande (BoU 2000/01:BoU12). I de fall utredarens förslag innebär att författ- ningar behöver ändras, skall utredaren lämna förslag till sådana änd- ringar. Uppdraget skall vara avslutat . Regeringen har i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) behandlat åtgärder som syftar till att främja en bred- dad rekrytering till högskolan. I propositionen framhålls bl.a. bety- delsen av att rekrytera nya grupper av studerande till högskolan och på så sätt uppnå en från social och etnisk utgångspunkt jämnare rekrytering. har beslutat i enlighet med propositionen. Den kraftiga utbyggnaden av den grundläggande högskole- utbildningen har bidragit till att fler studenter har fått tillträde till högre utbildning. Utbyggnaden av högskolan inne- bär att resurser motsvarande ca 100 000 högskoleplatser har till- förts . ökade antalet studenter i högskolan med . Det s.k. som pågått har också bidragit till både fler och nya grupper av studerande inom vuxenutbildningen. har studerandegruppens sammansätt- ning förändrats och breddats med avseende på ålder, geografisk, kulturell och social bakgrund. Detta har inneburit en ökad mång- fald. Eftersom studerandegruppen är mycket heterogen har de stude- rande olika behov när det gäller bostad, barnomsorg, trygghet under sjukdom, etc. beroende på vilken livssituation de befinner sig i. var mer än 330 000 personer registrerade som stude- rande på högskolenivå. av alla studerande på hög- skolenivå var kvinnor. Kvinnor dominerade i de högre åldersgrup- perna. Antalet studerande var störst i åldersgruppen 21–. av de studerande var . av de studerande hade barn vilket är en ökning jämfört 1998 och 1999 då hade barn. Insatserna för ett livslångt lärande har resulterat i att studeran- degruppen har breddats och består av såväl unga som äldre stu- derande. var drygt 247 000 personer registrerade i vuxenutbild- ningen. av alla vuxenstuderande var kvinnor. av de vuxenstuderande var . Bostadsbidraget i sin nuvarande form är främst riktat till barn- familjer. Det kan också ges till personer utan barn, oavsett om hushållet består av en ensamstående eller två sam- boende vuxna. För studerande med studiemedel gäller att bidrags- delen i studiemedlen ligger till grund för inkomstprövningen för bostadsbidrag. Av de ungdomshushåll som uppbär bostadsbidrag är ca tre fjärdedelar studerande med studiemedel. Bidragshöjningen i det nya studiemedelssystemet kan medföra att vissa studerandehushåll kan få ett lägre bostadsbidrag. För att förhindra att det reformerade studiestödssystemet skulle leda till minskade bostadsbidrag tog initiativ till införandet av en tillfällig lag, lagen (2001:525) om särskild bestämmelse om bostads- bidrag för . Den tillfälliga lagen innebar att endast 80 pro- cent av bidragsdelen i studiemedlen ingick i den bidragsgrundande inkomsten. Lagen trädde i kraft . beslu- tades en ny lag med samma innehåll (SFS 2001:1111). Denna lag infördes i avvaktan på en långsiktig lösning. Sjuk- och föräldraförsäkringen bygger på inkomstbortfallsprinci- pen, vilken är en av grundbultarna i socialförsäkringen. Principen innebär att ersättningen är kopplad till den sjukpenninggrundande inkomst (SGI) som personen har. För föräldrar som har låg inkomst eller ingen inkomst alls betalas dock föräldrapenning ut enligt en grundnivå. SGI är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete. Om den försäkrade inte längre har någon inkomst av arbete skall han eller hon som regel inte längre omfattas av sjukpenningförsäk- ringen. Sjukpenningskyddet kvarstår emellertid i vissa situationer som har bedömts vara skyddsvärda. Till de grupper som omfattas av sådana s.k. SGI-skyddade tider hör bl.a. de som bedriver studier för vilka de uppbär studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395). Under SGI-skyddade tider får den sjukpenninggrundande inkomsten anpassas efter löneutveck- lingen inom den försäkrades yrkesområde. Reglerna om SGI-skyd- dade tider utgör således ett avsteg från huvudregeln och innebär att en försäkrad får behålla sin SGI även om han eller hon inte längre förvärvsarbetar. Föräldrapenningen omfattar totalt . Av betalas ut enligt förälderns SGI, dock lägst enligt grund- nivån. Grundnivån höjdes från per dag till per dag . De inom föräldrapenningen betalas som tidigare ut med per dag, lika för alla. Syftet med den höjda grundnivån är att förbättra för de föräldrar, exem- pelvis studerande, som saknar inkomst, har låg inkomst eller inte uppfyller kvalifikationsvillkoret inom föräldrapenningen. Rege- ringen har aviserat ytterligare höjningar av grundnivån till 150 kro- nor per dag och till per dag , om det statsfinansiella läget så medger. För studerande som har studiestöd gäller även särskilda regler inom studiestödssystemets ram i samband med sjukdom. Reglerna finns i studiestödslagen (1999:1395) och i studiestödsförordningen (2000:655). Bestämmelserna innebär att den studerande kan få behålla studiestödet han eller hon på grund av sjuk- dom är helt oförmögen att bedriva studier. En förutsättning är att sjukanmälan görs till och godkänns av . Om sjukperioden varar än kan studieskulden för perioden avskrivas i efterhand. Arbetslöshetsförsäkringen är en försäkring vid arbetslöshet och omställning från ett arbete till ett annat. Den består av en inkomst- relaterad ersättning som baseras på tidigare arbetsinkomst och ett grundbelopp som dels lämnas efter arbete i viss omfattning, dels efter avslutade studier. För båda ersättningsformerna är ett grund- villkor för ersättning bl.a. att sökanden är oförhindrad att arbeta och aktivt söker arbete. Arbetslöshetsersättning träder således inte in enbart på grund av att studier inte bedrivs eller att studiestöd inte lämnas under ferierna. Det finns dock en gene- rell regel i arbetslöshetsförsäkringen vid tillfälligt avbrott i arbets- lösheten.