sou · GRB310d1 · 2004-01-01 00:00:00 — I arbetet med upphandlings- underlaget har material från tidigare utredningar och projekt åter- använts, där så varit möjligt. Synpunkter och information har även inhämtats från andra med erfarenheter från liknande upphand- lingar. Avsnittet innehåller bakgrunden till initiativet och syftet med upp- handlingen. Här beskrivs även skydds- och säkerhetsaktörernas verksamhet och befintliga system samt de förutsättningar och vill- kor som gäller för själva upphandlingsförfarandet. I avsnittet skall också klargöras vad det gemensamma radiokommunikations- systemet är tänkt att användas till och för vilken verksamhet. Avsnittet ger en beskrivning av upphandlingsförfarandet och själva upphandlingsunderlaget, dess uppbyggnad och struktur. Avsnittet innehåller även en beskrivning av tidplan för själva upphandlingen där viktiga datum och nyckelaktiviteter inkluderas. I avsnittet återfinns också de krav som ställs på själva anbudets struktur. Avsnittet behandlar och innehåller de krav som ställs på anbuds- givaren. Utifrån bl.a. ekonomisk och finansiell ställning, teknisk förmåga samt juridisk ställning formas de krav som en anbuds- givare bör uppfylla. I avsnittet behandlas även de gällande lagar om offentlighet och sekretess som skall beaktas. I underlaget kommer aktuella utvärderingskriterier att anges, dvs. de faktorer som utgör grund för bedömning av anbud. Utvär- deringskriterier som är aktuella för utvärdering av anbud grundar sig på ett antal evalueringsområden som finns i själva underlaget. Exempel på vanliga utvärderingsområden är systemets tekniska och funktionella kravbild, genomförbarhet av det som anbudet avser och pris. Avsnittet skall omfatta ett avtalsförslag där bl.a. omfattning och innehåll, betalningsvillkor, avtalstid och priser skall specificeras. 10Kostnaderna för befintlig radiokommunikation m.m. Skydds- och säkerhetsmyndigheternas kostnader för dagens radiokommunikation inkl. mobiltelefoni och mobil datakom- munikation (mobil radio) är högre än vad som tidigare antagits och uppgår till /år i egna kostnader exklusive Försvarsmakten. Beräkningen baseras på faktiska kostnader . I angiven årskostnad ingår inte utrustning hos skydds- och säkerhetsmyndigheterna som medfinansierats med bidrag från beredskapsmyndigheterna. Ej heller ingår kostnader förknippa- de med radiokommunikation som alarmeringsföretag () ombesörjer för myndigheternas räkning enligt avtal. Vi bedömer att kostnaderna inklusive dessa två poster ökar med varför årskostnaden torde uppgå till åtminstone /år. Till detta kommer Försvars- maktens radiokommunikationskostnader som inte heller ingår i angivna belopp. De årliga kostnaderna per myndighetsgrupp uppgår för Polisen till ca (105 ), , 6,4 miljoner/kr, rädd- ningstjänst ca (110 ) och lands- tingens och regionernas akutsjukvård ca (39 ). Beloppen baseras på en detaljerad analys av kommunikations- kostnaderna för mobil radio för tal och data hos skydds- och säkerhetsmyndigheterna. För Polisen, räddnings- tjänst och landstingens och regionernas akutsjukvård har kost- naderna analyserats hos ett urval myndigheter. Resultatet har legat till grund för en skattning av kostnaderna på nationell nivå för berörd användargrupp. När det gäller Försvarsmakten har granskningen omfattat enbart ett par radiokommunika- Kostnaderna för befintlig radiokommunikation m.m. tionssystem hos ett förband vardera, varför underlag saknas för en bedömning av kostnaderna på nationell nivå. I analysen har kostnaderna för kommunikationsutrustning som vi bedömer vara utbytbar med det gemensamma systemet inkluderats. Då mobiltelefoni ofta används i den operativa verksamheten som komplement till radiokommunikations- systemet har även den andel av myndigheternas mobiltelefoni- kostnader som utgörs av blåljuskommunikation inkluderats. Användarna har själva skattat denna andel. utredningar har inte kunnat göra någon bedömning av skydds- och säkerhetsmyndigheters kostnader för de befintliga systemen. Som skäl för det har bl.a. anförts att flera system är avskrivna och att kostnaderna förknippade med radiokommuni- kation inte är särredovisade i berörda myndigheters ekonomiska redovisning. Uppgift om nukostnaderna är ett väsentligt underlag för såväl regeringens bedömning av de finansiella förutsättningarna för det gemensamma radiokommunikationssystemet som användarnas bedömning av de ekonomiska konsekvenserna av att byta till det gemensamma systemet. Nukostnadsanalysen har genomförts av analysföretaget . Företaget har på RAKELs uppdrag kartlagt kostnaderna för befintlig mobil radio hos skydds- och säkerhetsmyndigheterna. Med mobil radio avses radiokommunikation, mobiltelefoni och mobil datakommunikation. De granskade organisationerna är Polisen, , , samt landsting och regioner (akutsjukvård). Analysen har även inkluderat två radiokommunikationssystem vid två förband inom Försvarsmakten. Då det inte varit möjligt att genomföra en detaljerad granskning av samtliga skydds- och säkerhetsmyndigheter har ett urval gjorts ifråga om Polisen, kommuner samt landsting och regioner. Inom polisorganisationen har () och länspolis- myndigheterna i och granskats. Vidare har den kommunala räddningstjänsten () i tio kommuner respektive akutambulanssjukvården i två landsting och Kostnaderna för befintlig radiokommunikation m.m. två regioner ingått i analysen. har valt ut dessa myndig- heter i samråd med RPS, och . Resultatet av analyserna för urvalet av myndigheter har lagts till grund för vår bedömning av de totala kostnaderna för hela riket för berörda användargrupper. Urvalet av de två systemen inom Försvarsmakten har skett i samråd med Försvarsmakten. Analysen syftar i detta fall inte till att ligga till grund för en skattning av Försvarsmaktens totala kost- nader för radiokommunikation. Istället skall det ses som ett exempel på nukostnader inom Försvarsmakten för system som skulle kunna ersättas av det gemensamma systemet. Sammanlagt har 21 myndigheter analyserats, geografiskt spridda över riket från till . Enbart system som har bedömts kunna ersättas av det gemen- samma radiokommunikationssystemet har inkluderats i analysen. När det gäller mobiltelefonikostnader inkluderas för fältarbetande personal utifrån berörda myndigheters egna bedömningar av hur mycket denna personal använder mobiltelefoni i tjänsten för samtal i den operativa verksamheten. Kartläggningen omfattar både direkta och indirekta kostnader för radiokommunikationssystemen utifrån vilken verksamhet som fordras för att äga, förvalta och använda mobil radio (Total cost of ownership, TCO). Förutom kostnader som går att härleda direkt ur den ekonomiska redovisningen, har kostnader förknippade med exempelvis drift-, underhålls-, och utbildningsverksamhet, och som sker genom i anspråkstagande av egen personal beaktats. Kostnads- slagen har bl.a. härletts från den utrustning som drivs och nyttjas. Kostnadskartläggningen har genomförts ur ett femårsperspektiv med tonvikt . Följande bild visar samtliga kostnadsslag som har inkluderats i kartläggningen. Kostnaderna för befintlig radiokommunikation m.m. Kostnaderna för befintlig radiokommunikation m.m. Kostnadsuppgifter har inhämtats genom ett stort antal enskilda intervjuer med varje organisation. Inom varje organisation har intervjuer genomförts med representanter för användarna, IT- ansvariga och ansvariga för radiokommunikation och telefoni. De bedömda kostnadsuppskattningar som AB Stelacon redovisar i rapporten har stämts av med huvudmännen. Resultatet av analysen redovisas i en rapport till . Den återfinns i sin helhet på vår hemsida . 10.2Kommunikationskostnaderna hos de granskade myndigheterna AB Stelacon sammanfattar resultatet av undersökningen enligt följande. I de allra flesta fall har kostnaderna för mobil radio visat sig vara högre än vad huvudmännen ursprungligen bedömt. Generellt kan sägas att huvudmännen inledningsvis i stor utsträckning redovisade direkta och bokförda kostnader förknippade med mobil radio. De ytterligare kostnader som identifierats under intervjuer och granskning är främst kostnader förknippade med egen verksamhet rörande drift och underhåll samt utbildning och som utförs av egen personal. Huvudmännen har själva fått skatta denna personals nedlagda tid på nämnda aktiviteter. Sammanfattningsvis kan sägas att organisationen av verksamhet förknippad med mobil radio (drift och underhåll, utbildning) påverkar kostnaderna. Det förefaller också kunna finnas möjlighet till samordningsfördelar genom upphandlingssamordning. Nedan presenteras i korthet delar av undersökningsresultatet utifrån kate- gorierna statliga myndigheter, regioner/landsting och kommuner. Kostnaderna för befintlig radiokommunikation m.m. SOU 2003:10 Kostnader (tkr), Källa: AB Stelacon. Totalkostnaderna för mobil radio för de undersökta statliga myn- digheterna uppgår till . Kostnader för sambands- centraler är då exkluderade. Observera att endast två länspolis- myndigheter av 21 och två radiokommunikationssystem inom två förband i Försvarsmakten är inkluderade. Skulle kostnader för samtliga länspolismyndigheter och förband inom Försvarsmakten inkluderas, är kostnaderna markant högre (se avsnitt 10.3). De statliga myndigheterna utnyttjar Försvarsmaktens för inplacering av radiokommunikationsutrustning. Dessa kostnader är inte heller inkluderade i totalsumman. Dessa kostnader bedöms dock vara inte försumbara och bör, enligt AB Stelacon, beaktas i bedömning av statsförvaltningens totala kostnader för mobil radio Totalkostnaderna för mobil radio varierar stort mellan de statliga myndigheterna. Anledningen till variationerna är att myndigheter- nas verksamheter samt användning och organisation av mobil radio skiljer sig. Radiokommunikation står för den största andelen av kostnaderna för mobil radio i de statliga myndigheterna. Inom radiokommunikation är drift och underhåll den enskilt största kostnaden. Varje myndighet, där mobil radio har undersökts, har minst ett eget radiokommunikationsnät, egna drift- och underhållsorganisa- tioner samt egna sambandscentraler. Kostnad per användare för drift och underhåll varierar mellan myndigheterna. Kostnaderna för befintlig radiokommunikation m.m. Genomsnittskostnaderna för radiokommunikation, mobiltele- foni respektive mobil datakommunikation för de undersökta myndigheterna uppgår till per användare, 3 768 per mobilteleabonnemang respektive per användare. Genom- snittskostnaden för drift och underhåll för enbart radiokommu- nikation per användare i de statliga myndigheterna, uppgår till per användare. För att erhålla en rättvisande uppfattning av radiokommunikationskostnaderna inom Polisen, har kostnader- na för radiokommunikation per användare och år för RPS och respektive länspolismyndighet slagits ihop. Räknat på detta sätt uppgår kostnaden för radiokommunikation för en polisman i till och motsvarande kostnad i Norr- botten till . Kostnadsutvecklingen för mobil radio sett över ett femårs- perspektiv varierar mellan de undersökta statliga myndigheterna. Trenden är dock att kostnaderna ökar något, vilket i första hand beror på investeringar i mobila stationer. De fyra undersökta landstingen och regionerna Kostnader (tkr), Källa: AB Stelacon. Den totala kostnaden för mobil radio för de undersökta lands- tingen och regionerna uppgår till . Observera att det i denna summa endast ingår fyra av 21 landsting och regioner. Kostnader för avgifter till är då exkluderade. Inte heller statsbidrag från ingår i denna summa. Den totala summan för mobil radio för samtliga regioner/landsting inklusive deras kostnader för mobil radio till och statsbidrag är betydligt högre. Kostnaderna för befintlig radiokommunikation m.m. Snittkostnaderna för radiokommunikation, mobiltelefoni och mobil datakommunikation för de undersökta regionerna och landstingen uppgår till per användare, per abonnemang respektive per användare. Genomsnittskost- nad för drift och underhåll per användare vad gäller radio- kommunikation uppgår till . I tre av de undersökta regionerna och landstingen uppgår radio- kommunikationskostnaderna till ungefär hälften av de totala kost- naderna för mobil radio. I ett av landstingen står dock kostnaderna för mobil datakommunikation för den största andelen av mobil radio. Även i de undersökta landstingen och regionerna står drift och underhåll för den största andelen av kostnaderna för radio- kommunikation. Kostnadsutvecklingen för mobil radio sett över ett femårs- perspektiv varierar. Kostnadsökningar beror på investeringar i radiokommunikationsutrustning, mobil datakommunikation eller utbildningsinsatser. Det bör också noteras att avgifter till svarar för en icke oväsentlig kostnad för regionernas och landstingens ambulanssjukvård. I denna avgift ingår kostnader för utalarmering. De tio undersökta kommunerna Kostnader (tkr), Källa: AB Stelacon. Kostnaderna för befintlig radiokommunikation m.m. Den totala kostnaden för mobil radio i de tio undersökta kom- munerna uppgår till . I denna summa ingår endast tio av landets 290 kommuner. Kostnader för sambandscentraler och kostnader för avgifter till är då exkluderade. De statsbidrag som kommunerna får från ingår inte heller i summan. Den totala summan för mobil radio för landets samtliga kommuner inklusive kostnader för mobil radio till och statsbidrag är väsentligt högre. Snittkostnaderna för radiokommunikation och mobil- telefoni för de undersökta kommunerna uppgår till per användare respektive per abonnemang. Kostnaden för mobil datakommunikation per användare är mycket liten samt varierar kraftigt. Genomsnittskostnad för drift och underhåll per användare vad gäller radiokommunikation uppgår till . Radiokommunikationskostnaderna står för den största kostna- den inom mobil radio. i andelar svarar radiokommunikation i genomsnitt för av kostnaderna för mobil radio. I de undersökta kommunerna förefaller användningsmönstret av mobil radio vara likartade medan organisation och därmed kost- nader för verksamhet för mobil radio kraftigt varierar från kom- mun till kommun. Den enskilda kommunens organisation av mobil radio påverkar med andra ord kommunens totalkostnad. I några kommuner svarar avskrivningar på genomförda investeringar för den andelsmässigt största delen av radiokommunikationskost- naderna. Kostnadsutvecklingen för mobil radio sett över ett femårs- perspektiv är ytterst varierande, beroende på om investeringar genomförts och i vilken omfattning. Generellt kan sägas att i undersökta kommuner med förhållandevis låga kostnader för mobil radio, har inga investeringar genomförts . Det är värt att notera att många kommuner har anfört att de, trots behov av investeringar, avvaktat med att investera i ny radiokommunikationsutrustning med anledning av att ett nytt rikstäckande radiokommunikationssystem utreds. Det bör också noteras att avgifter till , svarar för en icke oväsentlig kostnad för kommunernas räddningstjänst. I denna avgift ingår kostnader för utalarmering som innefattar radiokommunikation. Kostnaderna för befintlig radiokommunikation m.m. Kostnader för mobil radio hos organisationer som inte ingått i kartläggningen Det har i undersökningen framkommit att kostnader för mobil radio som nyttjas av de granskade myndigheterna återfinns hos andra aktörer. Dessa är , och . har finansierat mobil radioutrustning (handradiostationer) till kommunerna och infrastruktur för radio- kommunikation (, bodar, basstationer, etc.). har finansierat mobil radioutrustning (handradiostationer) till landstingen. Som redan framgått återfinns även kostnader för radiokommu- nikation hos , vilket de undersökta kommunerna, regionerna och landstingen anlitar för utalarmering. Landstingen och regionerna avropar även prioriterings- och dirigeringstjänster av företaget. äger såväl sambandscentraler som radiokommunikationsinfrastruktur. Enligt Stelacon förefaller det således finnas ytterligare kostnader för mobil radio som återfinns hos dessa aktörer. 10.3Kommunikationskostnaderna för hela riket hos berörda användargrupper För att kunna redovisa den totala kostnaden för dagens radio- kommunikation hos skydds- och säkerhetsmyndigheterna på nationell nivå krävs att resultatet av urvalet myndigheter inom Polisen, kommuner samt landsting och regioner läggs till grund för en extrapolering av kostnaderna till riket som helhet. Som grund för beräkningarna används kostnaderna enligt AB Stelacons kartläggning. AB Stelacons granskning visar att det finns stora variationer i radiokommunikationskostnaderna mellan olika myndigheter inom samma verksamhetsområde. Variationerna förklaras av en mängd olika faktorer. De viktigaste förklaringsfaktorerna torde vara ambitionsnivå, myndigheternas storlek och ekonomiska situation, organisatoriska förhållanden, när investeringar i radiokommunika- tionssystemen skett samt hur radiokommunikationssystemet an- vänds. Det finns olika metoder för att skatta kostnaderna för hela riket och beroende på vilken metod vi väljer kommer vi till olika resultat. Kostnaderna för befintlig radiokommunikation m.m. Varje metod leder till skilda utfall men vi anser att den samman- lagda bilden ger en god indikation på vilken nivå de nationella kostnaderna ligger, även med hänsyn tagen till de variationer som finns vid de enskilda myndigheterna. Kartläggningen av och avser kostna- derna på nationell nivå varför vi inte behöver skatta dessa. Som framgick i avsnitt 10.2 uppgick dessa kostnader till för och för Tull- verket. När det gäller Polisen har vi uppgifter för () och länspolismyndigheterna i och Norr- bottens län som grund för extrapolering till riksnivå. Vi har använt tre olika metoder för att skatta kostnaderna för radiokommu- nikation i hela riket. I samtliga tre fall har kostnaderna för radio- kommunikation vid RPS, exklusive de kostnader som är hänförliga till säkerhetspolisen, fördelats ut på länspolismyndigheterna. I det följande kallas detta för RPS-påslaget. Om man tar summan radiokommunikationskostnaderna vid och inkl. RPS-påslaget och slår ut det på antalet invånare i de två länen erhålls en genomsnittlig kostnad på /invånare. Genom att multiplicera med det totala antalet invånare i landet erhålls en sammanlagd nukostnad på nationell nivå på . Om man istället tar radiokommunikationskostnaderna vid de båda länen, inkl. RPS-påslaget, och delar beloppet med det antal mobila stationer som de båda länen behöver för sin personal i det gemensamma radiokommunikationssystemet erhålls en genom- snittlig kostnad som kan ställas mot den kostnad som de båda länen kommer att få för det gemensamma systemet per mobil station. Men denna uppgift kan också användas som grund för en skattning av de totala nukostnaderna på riksnivå om den genom- snittliga kostnaden per mobil station multipliceras med det antal mobila stationer som Polisen behöver för hela riket. Räknat på detta sätt erhålls en sammanlagd nukostnad på . En tredje metod är att ta den faktiska snittkostnaden för radio- kommunikation per polis i och som grund för beräkningen (/år). Till detta skall läggas mobil- Kostnaderna för befintlig radiokommunikation m.m. telefonkostnaderna, där vi använder den faktiska kostnaden i även för polismyndigheterna i och (6,/år) och den faktiska kostnaden i Norr- bottens län för övriga polismyndigheter (/ år). Slutligen när det gäller mobil datakommunikation används samma metod, dvs. /år och länspolismyndighet i , och respektive /år vid varje polismyndighet i övriga län. Denna beräkningsmetod leder till en sammanlagd nukostnad för hela riket på ca . De tre olika metoderna för extrapolering av nukostnaderna till hela polisorganisationen exklusive säkerhetspolisen ger en samman- lagd kostnad på . Med en fel- marginal på skulle det verkliga värdet ligga . Medelvärdet blir ca . För att erhålla den sammanlagda kostnaden för radiokom- munikation inom den kommunala räddningstjänsten inom landets 290 kommuner skall en extrapolering göras av de kostnads- uppgifter vi fått för de tio granskade kommunerna. Som metod har vi valt att räkna fram en genomsnittskostnad per invånare i respektive granskad kommunerna och sedan applicera varje nyckeltal som då erhålls på ett proportionerligt antal kommuner (29 kommuner per granskad kommun). Denna metod resulterar i en sammanlagd kostnad på nationell nivå på och en genomsnittlig kostnad på ca per invånare i landet. Med en felmarginal på skulle den faktiska kostnaden som den kommunala räddningstjänsten har uppgå till (eller /invånare). Om vi hade haft uppgift om behovet av antalet mobila stationer i det gemensamma systemet hade vi, som för Polisen, kunnat räkna fram en rikskostnad med denna fördelningsnyckel som bas. Emellertid har vi enbart uppgifter om räddningstjänstens behov per län, varför en sådan beräkning inte låter sig göras. Kostnaderna för befintlig radiokommunikation m.m. Akutsjukvård (landsting och regioner) Den sammanlagda kostnaden på nationell nivå för landstingen och regionerna erhålls genom en extrapolering av de kostnader som de fyra granskade landstingen och regionerna till riket som helhet. Vi har gjort överslagsberäkningar med tillämpning av tre olika metoder. En metod är att använda den sammanlagda kostnaden för radio- kommunikationen i de fyra granskade landstingen och regionerna och slå ut det med antalet invånare i berörda län. Därmed erhålls en genomsnittlig kostnad per invånare som kan appliceras på riket som helhet. Denna metod resulterar i en sammanlagd kostnad för landstingens och regionernas radiokommunikationskostnader på ca . Ett annat sätt att extrapolera resultatet av granskningen till riket som helhet är att dela in landstingen och regionerna i två grupper där genomsnittskostnaden för de två granskade regionerna (ca ) appliceras även på den tredje regionen och genomsnittskostnaden för de två landstingen (ca ) appliceras på övriga 18 landsting. Med denna metod blir den sammanlagda kostnaden för hela riket ca . En tredje metod är att använda antalet mobila stationer som de granskade landstingen och regionerna behöver i det gemensamma systemet som fördelningsnyckel att applicera på dagens kostnader. Den genomsnittskostnad som erhålles multipliceras sedan med det totala behovet av mobila stationer i landet som helhet. Med denna metod blir den sammanlagda kostnaden på nationell nivå ca . De tre metoderna resulterar i en skattning av den sammanlagda kostnaden för radiokommunikation för den akuta ambulanssjuk- vården i landets landsting och regioner på mellan 43 och 54 mil- joner, som med en felmarginal på innebär . Medelvärdet blir ca . Sammanställning av radiokommunikationskostnaderna hos samtliga skydds- och säkerhetsmyndigheter (exklusive Försvars- makten) Extrapoleringen av kostnaderna inom polisorganisationen, kom- munal räddningstjänst och akutsjukvården pekar på att nukostna- derna inom skydds- och säkerhetsmyndigheterna, exkl. kost- Kostnaderna för befintlig radiokommunikation m.m. naderna vid och utrustning som finansierats med statsbidrag, tyder på att de totala kostnaderna uppgår till . 2001 (mnkr) Beräknad kostnad nationell nivå exkl. och Som redan nämnts ingår inte de kostnader för radiokommuni- kation som berörda myndigheter betalar indirekt via sina avgifter till , ej heller ingår kostnader för den radio- kommunikationsutrustning som myndigheterna använder men som finansierats med statsbidrag från och Social- styrelsen (beredskapsmedel). Även dessa kostnader borde beaktas i en skattning av de totala kostnaderna för att nukostnaderna skall bli jämförbara med de kostnader som följer av det gemensamma systemet. Uppgifter från visar att av de budgeterade avgiftsinkomsterna från landsting och regioner har ca budgeterats för radiokommunikationsutrustning. Det bör noteras att i detta belopp ingår inte kostnader för operativ teknik (IT-system), personal och lokaler, varför den totala kost- naden inom för radiokommunikation för sjuk- vårdens räkning torde uppgå till . Vi saknar emellertid uppgift om motsvarande radiokommunikationskostna- der som har för den kommunala räddningstjänsten.