sou · GRB361d1 · 2004-01-01 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av förvaltningsav- delning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 1993. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: 08–405 42 95 Telefon: 08–405 47 29 /propositioner/sou/pdf/remiss.pdf Fotograf omslagsbild: Hans Ekestang Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en kommitté med uppdrag att till regeringen lämna förslag på insatser som förbättrar transport- systemet inom men också transportmöjligheterna mellan och övriga , övriga landet samt inter- nationellt. Enligt direktiven (dir. 2000:96) skall kommittén till re- geringen regelbundet redovisa resultaten av sitt arbete. Därutöver skulle redovisas en problemanalys om transportsystem. skulle redovisas en målbild med alternativa scenarier för utveck- lingen av transportsystemet. skulle kommittén redovisa en långsiktig utvecklingsstrategi samt förslag till infrastrukturåtgärder som skall vara möjliga att arbeta in i kommande omgång långsiktiga investeringsplaner. Kommittén skall vidare följa upp processen kring och genomförandet av de fö- reslagna åtgärderna, men också vid behov lämna eventuella nya för- slag. Lägesrapporter lämnas och se- nast . Kommittén skall slutligt redovisa sitt arbete . Regeringen beslutade att ge kommittén tilläggs- direktiv (dir. 2001:17) om att lämna förslag om hur flygplatskapaciteten i kan tillgodoses vid befintliga flygplatser. En av ledamöterna i kommittén skulle enligt tilläggsdirektivet ges ett särskilt uppdrag att finna en god hantering av det civilrättsliga avtal som ingåtts mellan staten, ge- nom , och kommun om vidare utbyggnad av . Enligt tilläggsdirektivet skulle kom- mittén, med ändring av tidigare direktiv, redovisa problemanalysen tillsammans med målbilden . Regeringen beslutade att ge kommittén tilläggsdirektiv (dir. 2002:3) om att förlänga tiden för uppdraget att ge förslag till hur behovet av flygplatskapacitet i Stockholms- regionen kan tillgodoses vid befintliga flygplatser till . Enligt samma tilläggsdirektiv skall kommittén utreda frågan om hur användning av trängselavgifter i trafiken kan genomföras. Detta uppdrag skall redovisas samt en delredovisning skulle lämnas . Regeringen beslutade att ge kommittén tilläggsdirektiv (dir. 2003:5) om att förlänga tiden för redovisning till dels av uppdraget om hur behovet av flygplatskapacitet i kan tillgodoses vid befint- liga flygplatser, dels av lägesrapporten om arbetet med att lämna förslag som förbättrar transportsystemet samt dels av delredovis- ningen av utredningen om hur trängselavgifter i trafiken kan genomföras. Med stöd av bemyndigandet förordnades stads- direktören som ledamot och ordförande. Stadsdi- rektören entledigades på egen begäran som ledamot och ordförande . förordna- des som ledamöter finansborgarrådet , landstings- rådet , riksdagsledamoten , landstingsledamoten , landstingsledamoten , riksdagsledamoten , socialborgarrådet , riksdagsledamoten , di- rektören och teaterförläggaren . Riksdagsledamoten entledigades som ledamot . förordnades som ledamot ekono- men . förordnades som ordförande och ledamot, f.d. riksdagsledamoten . förordnades som sakkunnig f.d. regionplanedi- rektören . entledigades på egen begäran som sakkunnig. förordnades som sakkunnig kammarrättslagmannen . förordnades som experter departementssekre- teraren , planeringschefen , politiskt sakkunnige , departementsrådet och departementssekreteraren (numera Taillefer). förordnades som expert de- partementssekreteraren . entledi- gades som expert och förordnades kanslirådet som expert. Politiskt sakkunnige entledigades som expert . Plane- ringschefen entledigades som expert den planeringschefen förord- nades som expert . Departementssekreteraren entledigades som expert och förordnades som expert departementssekreteraren . förordnades som expert kanslirådet . förordnades som expert politiskt sakkunnige . förordnades som experter ämnessakkunnige Per , kanslirådet , kammarrättsassessorn samt ämnesrådet . förordnades som huvudsekreterare departe- mentsrådet och förordnades som sekreterare trafikplaneraren . förordnades som sekreterare kammarrättsassessorn . Vi har antagit namnet Stockholmsberedningen. Stockholmsberedningen överlämnade till rege- ringen delbetänkandet Transportsystemet i – problemanalys och målbild för den framtida utvecklingen (SOU 2001:51). överlämnades till regeringen delbe- tänkandet Långsiktig utvecklingsstrategi för transportsystemet i (SOU 2002:11). överlämnades till regeringen delbetänkandet Tillräcklig flygplats- kapacitet i ( SOU 2003:33). Härmed överlämnar vi till regeringen delbetänkandet Trängsel- avgifter (SOU 2003: 61). Till betänkandet fogas reservationer av ledamöterna . Särskilda yttranden har lämnats av ledamöterna , och samt , av sakkunnige Per samt av experterna . Förslag till lag om trängselavgift .................................................. Förslag till förordning om trängselavgift..................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna Förslag till lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. .................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1998:150) om allmän Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)............................................................................... Utredningens direktiv m.m.......................................... Termer och begrepp ................................................... Syften med vägavgifter m.m. ....................................... 3.1 Olika syften med avgifter i vägtrafiken .................................. 3.2 Överväganden om vägavgifter och andra trafikåtgärder........ Närmare om vissa tidigare överväganden ............................... Lagrådsremissen 1996 m.m........................................... 4.2.4 Miljöstyrande avgifter i tätort ...................................... Trängselavgiftssystem i andra länder ............................ Trängselavgiftssystem som införts................................................... Krav som kan ställas på system för trängselavgifter ........ Förutsättningar för acceptans.................................................. Några viktiga systemkrav......................................................... Effekter av trängselavgifter .......................................... Beräkningsexempel och källor................................................. Exempel från Stockholmsförhållanden........................ Exempel från Stockholmsförhållanden........................ Effekter för näringslivet........................................................... Exempel från Stockholmsförhållanden........................ Lokaliserings- och bebyggelseeffekter m.m. .......................... Miljö- och hälsoeffekter .......................................................... Utformning av system för trängselavgifter ..................... Tillträdesavgift eller passageavgift ............................... Vad tekniken medger............................................................... Nummerskyltsregistrering (videoregistrering) .......... 8.3.5 Sammanfattning av teknik för avgiftssystem.............. 8.5Överväganden om val av avgiftssystem för Trängselavgifter och integritet ..................................... Registrering för betalning ............................................ Skydd för personuppgifter ........................................... Skatt eller avgift...................................................................... 10.2.1 Regeringsformens bestämmelser ............................... 10.2.3 Statlig eller skatt....................................... 10.3.2 Närmare om verkställighetsföreskrifter .................... Förslag till lagstiftning .............................................. Generell lagstiftning med bilaga för viss tätort .................... 11.3.1 Avgiftspliktiga fordon ................................................ 11.3.2 Tillfälliga undantag från avgiftsskyldigheten Betalning av avgift .................................................................. 11.7.2 Förhöjd trängselavgift ................................................ 11.7.3 Befrielse och återbetalning av avgift .......................... 12.2.2 Resor i tjänsten............................................................ 12.2.3 Resor till och från arbetet........................................... 12.2.4 Förhöjd trängselavgift ................................................ Några frågor rörande fullskaleförsöket i ........... Förslaget till lag om trängselavgift........................................ Förslaget till förordning om trängselavgift .......................... Förslaget till ändring i lagen om allmänna Förslaget till ändring i indrivningslagen ............................... Förslaget till ändring i lagen om allmän Förslaget till ändring i inkomstskattelagen .......................... Reservationer och särskilda yttranden ................................ Bilaga 4 Tillgäggsdirektiv 2003:5 Bilaga 5 Sammanfattning av Trängselavgifter – effekter på näringslivet, 2003 Bilaga 6 Sammanfattning av Fördelningseffekter av trängselavgifter, ÅF Trafikkompetens 2003 Bilaga 7 Sammanfattning av preliminär förstudierapport Näringslivseffekter av trängselavgifter, KTH 2003 Bilaga 8 Preliminär Sammanfattning av Fördelningseffekter av trängselavgifter, Transek 2003 Bilaga 9 kommunfullmäktiges beslut om Försöksverksamhet med miljöavgifter/trängselavgifter Stockholmsberedningens uppgift är bl.a. att i ett delbetänkande utreda frågan om hur användning av trängselavgifter i trafiken kan genomföras. Beredningen har tolkat detta uppdrag generellt vilket innebär att resultatet av utredningen skall kunna tillämpas på för- hållanden i hela även om trängselavgifter framför allt är en åtgärd som diskuterats för storstadsområden. I kapitel 2 förklaras några begrepp som används i detta betänkande. Med trängselavgifter avses avgifter som är konstruerade för att minska trängselproblem i vägtrafiken. Avgifterna differentieras så att de tas ut vid tider när och platser där det är problem med träng- sel. Olika syften med vägavgifter Kapitel 3 behandlar de olika syftena med vägavgifter. De två huvudsyftena är att finansiera trafikåtgärder och att styra vägtrafi- ken. Trängselavgiftssystem i andra länder En internationell utblick görs i kapitel 5. Det äldsta systemet för trängselavgifter, i drift , finns i . Från början var det utformat som ett manuellt system med klistermärke i fram- rutan men är det helautomatiskt och baserat på korthållskommunikation. Det senast införda och kanske mest omskrivna systemet togs i bruk i . Systemet är utformat med en avgift för vistelse i en zon i och videoregistrering av de bilar som färdas i zonen. De allra första resultaten pekar på att systemet ger förväntade ef- fekter. Krav som kan ställas på system för trängselavgifter I kapitel 6 redovisas de viktigaste kraven som bör ställas på ett sy- stem för trängselavgifter. Det gäller framför allt förutsättningarna för att ett system skall accepteras av de som berörs av det, men även andra krav som teknisk flexibilitet och trafiksäkerhet. De vik- tigaste kraven för acceptans är att systemet är lätt att förstå och använda för brukarna, att det är rättvist, att det innebär rimliga kostnader, uppfyller de krav man kan ställa på personlig integritet m.m. En genomgång av de effekter som kan förväntas av ett system för trängselavgifter görs i avsnitt 7. De utredningar som beredningen därvid huvudsakligen använt sig av finns beskrivna i bilagorna 5-8. Tendensen från de olika utredningarnas slutsatser är att de påvisar likartade sannolika slutsatser. Det förtjänar att påpekas att tillgäng- liga trafikprognosmodeller inte är konstruerade för trängselavgifts- system och att resultaten, vad gäller effekter av sådana system, därför är osäkra och måste användas med stor försiktighet. Även om analysresultaten ofta är osäkra kan inledningsvis kon- stateras att effekterna på trafiken av ett avgiftssystem i stor ut- sträckning beror på utformningen av systemet. De beräkningar som gjorts för Stockholmsförhållanden visar att biltrafikarbetet skulle minska i innerstaden beroende på avgiftssystemets utformning. För skulle minskningen bli , som antalet kollektivresor skulle öka med motsvarande andel. Den kostnadsökning som bilisterna i allmänhet får kännas vid genom trängselavgifter uppvägs inte av den tidsvinst de gör med anledning av den minskade trängseln. Även om fler höginkomsttagare än låginkomsttagare får betala avgift är det ändå de senare som drabbas mest sett till enskilda individer. För företag i beräknas avgifternas styrande effekt bli liten. Kostnadsökningarna för företagen bedöms ungefär motsvara värdet av tidsvinsterna, som i sin tur uppskattas till att bli relativt små. I regionen antas effekten på hushållens disponibla inkomster bli knappt en halv procentenhet, med motsvarande köpkrafts- minskning. För regionens ekonomi kommer frågan om hur upp- burna intäkter används och investeras att ha stor betydelse. Det finns risk för att regionens sociala och ekonomiska integra- tion motverkas av trängselavgifter enligt Stockholmsexemplen. En trafikminskning förväntas allmänt sett minska buller och ut- släpp. Effekterna av ett trängselavgiftssystem bedöms sannolikt bli mycket små för trafiksäkerheten. Utformning av system för trängselavgifter Kapitel 8 behandlar utformningen av avgiftssystem vad gäller prin- ciper för att sätta avgifter, tekniska förutsättningar och vissa geo- grafiska förutsättningar. Tre principer för avgifter redovisas, nämli- gen tillträdes- eller passageavgift, vistelseavgift och färdvägsavgift. De två förstnämnda bedöms av beredningen som mest beprövade och lämpligast att använda. I fråga om vilka tekniska lösningar som skall utnyttjas så anser beredningen att det är korthållskommuni- kation och videoregistrering som på kortare sikt är möjliga att bruka. Vad slutligen gäller geografiska förutsättningar så pekar be- redningen på riskerna med så kallade inträngningseffekter för kommuner som inte ingår i avgiftssystemet och med avgiftsbelägg- ning av förbifarter runt områden med avgift. Beredningen behandlar i kapitel 9 de integritetsfrågor som upp- kommer i samband med den registrering och kontroll som behövs för ett fungerande system för trängselavgifter. Skall registrering utföras i ett sådant system bör den göras i det av förda vägtrafikregistret. Skyddet för den personliga integriteten är i hög grad beroende av hur vald teknik för avgiftssystemet tillämpas och hur systemet organiseras. Enligt beredningens bedömning bör avgiftssystem ba- serade på såväl korthållskommunikation som videoregistrering kunna utformas på ett sådant sätt att de uppfyller de krav som ställs för att skydda den personliga integriteten, med en viss fördel för ett system med korthållskommunikation. Innan färdvägsrelaterade system med teknik som bygger på GPS-lösningar kan införas be- höver enligt beredningen ytterligare överväganden göras om hur ett sådant system påverkar den personliga integriteten. Konstitutionella aspekter på trängselavgift I regeringsformen (RF) finns inte någon definition av begreppen skatt och avgift. I förarbetena anges att gränsen är flytande. Medan skatt kan karaktäriseras som ett tvångsbidrag till det allmänna utan direkt motprestation till den enskilde är avgiften en penningpresta- tion som betalas för en preciserad motprestation från det allmänna. Det som avgör om trängselavgift kan bedömas vara en avgift i statsrättslig mening är om motprestationen, dvs. rätten att köra bil på gator och vägar inom ett visst område, kan anses vara en till- räckligt preciserad och individuellt bestämd motprestation för den enskilde betalande bilföraren. Beredningens bestämda slutsats är att en sådan motprestation i detta fall inte kan konstateras och att trängselavgiften därför är en skatt. Eftersom kommuner inte får beskatta andra än sina egna medlemmar, är trängselavgiften att be- döma som en statlig skatt. Ställningstagandet innebär att normgivning skall ske utifrån de bestämmelser i som gäller statlig skatt. Enligt 8 kap. 3 § RF skall föreskrifter om bl.a. skatter meddelas genom lag och därmed beslutas av . Det är inte möjligt för att delegera beslutanderätten avseende skatter. Utformningen av en lag om trängselavgift Beredningen lämnar ett förslag till lag om trängselavgift respektive en förordning om trängselavgift. Dessa generella författningsför- slag, som utvecklas närmare i kapitel 11, behandlar frågor som bör regleras på samma sätt oberoende av i vilken tätort ett system med trängselavgift införs. Vissa andra bestämmelser förutsätts komma att variera mellan olika tätorter och bör därför regleras i bilaga till lagen. Detta gäller typiskt sett frågor om avgränsningen av det av- giftsbelagda området, avgifternas storlek, differentiering av avgif- ter, eventuella lokala undantag från avgiftsskyldighet samt betal- ningssystem och därmed sammanhängande frågor. Avgiftsskyldighet föreslås gälla bilar enligt den definition som finns i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. Därmed omfattas även lastbilar och bussar. Bilens registrerade ägare är avgiftsskyldig. De undantag från avgiftsskyldighet som föreslås, knyts till bilens registrering och inte till den faktiska användningen. Beredningens förslag innebär att betalning inte bara skall kunna ske i samband med färden utan även i efterskott. Om betalning inte sker inom den föreskrivna tiden skall bilens ägare anmanas att betala avgiften. Sker inte betalning efter anmaning skall en förhöjd avgift påföras. skall vara den formella beskattningsmyndigheten men får enligt förslaget ansvaret för den praktiska han- teringen. Överklagande av beslut om förhöjd trängselavgift, före- slås kunna ske hos allmän förvaltningsdomstol. Beredningen behandlar i kapitel 12 de skatterättsliga frågor som trängselavgift aktualiserar. Det föreslås att avdrag för avgiften skall medges i inkomstslaget näringsverksamhet samt vid resor i tjänsten men däremot inte vid resor till och från arbetet. Mervärdesskatt skall inte tas ut på trängselavgift. Användningen av intäkterna från ett system med trängselavgift I kapitel 13 behandlas frågan om användningen av intäkterna från ett system med trängselavgift. Med hänsyn till att avgiften bedöms vara en statlig skatt, tillfaller intäkterna statskassan. Beslut om an- vändningen av intäkterna får fattas av i den ordi- narie budgetprocessen. Det är beredningens mening att intäkterna från ett system med trängselavgift skall användas till åtgärder som gynnar trafikanterna i den region där bilisterna har betalat pålagan. Detta får dock i sin tur inte påverka storleken av de anslag till infrastruktur som regionen annars skulle ha erhållit. Kommunfullmäktige i beslutade att godkänna ett försök med miljöavgifter/trängselavgifter. För att tillgodose det i regeringsformen föreskrivna kravet på beredning av ett förslag till lag om trängselavgift, som skall kunna tillämpas på försöket i , lämnas i betänkandet ett förslag till utform- ning av en bilaga till lagen avseende försöket i . Utform- ningen av bilagan grundas på det beslut som fattats av kommun- fullmäktige. I fråga om utformningen av fullskaleförsöket i uttalar sig beredningen på två punkter. Dessa gäller att invånare i skall garanteras fri passage utan avgift till allmänt icke avgiftsbelagt vägnät samt att Essingeleden skall vara avgiftsfri. Förslag till lag om trängselavgift 1 § För färd med bil skall skatt i form av trängselavgift betalas till staten enligt vad som föreskrivs i denna lag. Det avgiftsbelagda området framgår av bilaga till denna lag. Med bil avses i denna lag detsamma som i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. 2 § Bilens ägare svarar för att trängselavgift betalas. Har bilen flera ägare, är de solidariskt ansvariga för den avgift som skall betalas. Som bilens ägare anses 1.den som för färden var införd eller bör vara upp- tagen som ägare i vägtrafikregistret eller motsvarande utländska register eller i det militära fordonsregistret, eller den som senare har införts i sådant register som ägare för färden, eller 2.i fråga om bil som används med stöd av saluvagnslicens, den som vid den aktuella tidpunkten innehade licensen. 3 § Trängselavgift betalas inte för bil 1.som är registrerad på ägare som enligt lagen (1976:661) om im- munitet och privilegier i vissa fall är undantagen från skatteplikt i , 2.som är registrerad som utryckningsfordon och 3.i vilken färdas person som beviljats särskilt parkeringstillstånd för rörelsehindrade personer enligt trafikförordningen (1998:1276). Andra undantag från avgiftsskyldigheten regleras i bilaga till denna lag. 4 § Regeringen eller den myndighet eller kommun som regeringen bestämmer får besluta om tillfälliga inskränkningar av det område som anges i bilagan till denna lag, om anläggningsarbeten eller andra förhållanden medför störningar i trafiken. 5 § är beskattningsmyndighet för trängselavgift. Regeringen får meddela föreskrifter om vilken annan myndighet som får besluta om avgift för beskattningsmyndighetens räkning. Trängselavgift beslutas genom automatiserad behandling på grundval av uppgifter i vägtrafikregistret. Om det i vägtrafikregistret saknas uppgifter som behövs för bestämmandet av avgiften, bestäms den enligt föreskrifter som meddelas av re- geringen eller den myndighet regeringen bestämmer. 6 § Trängselavgiftens storlek och hur den tas ut anges i bilaga till denna lag. 7 § Trängselavgift skall betalas efter färden. Har be- talning inte skett , skall bilens ägare anmanas att , senast efter dagen för färden, betala träng- selavgift. Ägaren skall då även betala en expeditionsavgift. Regeringen får meddela föreskrifter om expeditionsavgiftens storlek. 8 § Om trängselavgift inte betalas inom den tid som har satts ut i be- talningsanmaningen, påför beskattningsmyndigheten förhöjd avgift med . Sådan avgift får dock inte påföras, om det kan antas att bilens ägare inte har mottagit betalningsanmaningen i sådan tid att denne haft möjlighet att fullgöra betalningen inom den utsatta tiden. Förhöjd avgift får påföras för högst en färd per bil och dygn. Om trängselavgift har betalats för sent eller med otillräckligt belopp, skall inbetalat belopp avräknas från den förhöjda avgiften. Förhöjd trängselavgift skall betalas senast inom en månad för beslutet om sådan avgift. 9 § får besluta att trängselavgift eller för- höjd trängselavgift helt eller delvis inte skall tas ut i den mån det skulle framstå som uppenbart oskäligt att ta ut sådan avgift. Beslutar be- skattningsmyndigheten att förhöjd trängselavgift inte skall tas ut, kvarstår skyldigheten att betala trängselavgift, om inte annat förord- nas. Betald trängselavgift eller förhöjd trängselavgift återbetalas 1.i den mån det följer av beslut enligt första stycket, 2.betalningsansvaret annars har undanröjts genom beslut som har vunnit laga kraft eller 3.det är uppenbart att avgiften inte borde ha tagits ut. 10 § beslut om förhöjd trängselavgift får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol av bilens ägare och av det allmänna ombudet hos . Andra beslut enligt denna lag får inte överklagas. Överklagande av bilens ägare skall ha kommit in till beskattningsmyndigheten från den dag då denne fick del av beslutet och överklagande av allmänna ombudet för det överklagade beslutet. skall ompröva det överklagade beslutet. Detta gäller dock inte om överklagandet skall avvisas. Ett överklagande förfaller om beskattningsmyndigheten ändrar beslutet så som den klagande begär. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.