sou · GRB3121d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Av detta följer att ingen specifik kompetens inom området press, information och kultur anses nödvändig för de tjänstemän som förväntas hantera sådana frågor vid utlands- myndigheterna. Kultur får generellt sett sägas ha låg status inom UD. Generalkonsulatet i är en av de få myndigheter som har ett särskilt uppdrag att arbeta med s.k. prioriterade främjande- frågor (IT, bioteknik, design m.m.). I takt med att dessa blir vikti- gare kommer de särskilda främjandeuppdragen vid utlandsmyndig- heterna sannolikt att öka. De senaste 15 årens stora omvärldsförändringar, terrorattentaten , nej till EMU och EU:s före- stående utvidgning: alla utgör de på sitt sätt skäl till att fler utlandsmyndigheter bör få tydligare och mer omfattande uppdrag att arbeta med PIK-frågor. I EU handlar det om att försäkra sig om att intresset för vårt land inte minskar. I detta avseende kan kultur- utbytet spela en viktig långsiktig roll. Den utrikespolitiska utvecklingen efter under- stryker vikten av dialog och kontaktskapande mellan länder av olika kulturell och religiös sammansättning. kunde spela en mer betydelsefull roll i detta avseende, bl.a. i , med hänsyn till den trovärdighet vi fortfarande tillmäts i regionen. Kulturen är ofta ett verksamt medel för möten mellan parter som står i kon- flikt. insatser är i detta fall av internationell karaktär och intresse, men kan mycket väl främja svenskt kulturliv och dess egna intressen av utbyte. Ambassadernas medverkan i den kulturverksamhet inom ramen för EU som vissa medlemsländer (och framför allt kommissionen) vill driva i kandidatländer och i tredje land är ett återkommande föremål för debatt inom unionen. Aktiviteterna kan vara gemen- samma filmfestivaler, poesidagar eller musikfestivaler. Ordföran- delandet åläggs normalt ansvaret för att koordinera insatserna, men kommissionens roll som initiativtagare och administratör kan vara dominerande. Sådana gemensamma aktiviteter kan innebära en tung administrativ och ekonomisk börda på enskilda länders ambassader. Det kan i praktiken visa sig omöjligt att avstå från ett deltagande, fastän det nationella intresset eller möjligheterna att ge ett rimligt kvalitativt bidrag är begränsade. utgör sammantaget en bitvis out- nyttjad resurs i utlandsorganisationen som kan bli avsevärt mer betydelsefull. Instituten är väl förankrade i sina professionella nät- verk men påfallande okända utanför dessa, såväl i värdlandet som i . Flera av dem förfogar dessutom över lokaler som enbart i sig själva utgör resurser för kulturdiplomati. Samtliga måste bli mer kända för respektive länders kulturinstitutioner och ses just som en resurs i kulturutbytet. Med ett starkare stöd från skulle instituten också kunna öka sin samverkan. De utpräglade forskningsinstituten ska fortsätta att utföra sitt vetenskapliga upp- drag men de ska också kunna ge utrymme åt åtminstone en begrän- sad kulturverksamhet. För och svensk utrikespolitik ökar dessutom betydelsen av kontakter och utvecklande av relationerna till länder och kulturer i framför allt det östra , varför de institut som är belägna i denna region (, och ) särskilt bör uppmärksammas. Centre Culturel Suédois i är en enhet inom Svenska insti- tutet. Eftersom CCS inte har en egen anslagspost i UD:s regle- ringsbrev till SI har kostnaderna för förvaltning och verksamhet fastställts av SI:s ledning. Detta har medfört att CCS haft små möjligheter att påverka sin egen verksamhet, administration och antal tjänster. En översyn av CCS överlämnades till UD så sent som , bl.a. med ett förslag om en ombildning till stiftelse med egen styrelse. Det förefaller dock som om frågan i första hand handlar om vikten av ett mer kraftfullt ansvar för CCS i SI:s led- ning i kombination med uttryckligt uppdrag från UD, samt en sär- skild anslagspost. De särskilda kulturrådstjänster som är huvudman för utgör en viktig tillgång för de svenska kulturkontakterna med utlandet. Kulturråden bör ha bety- dande ekonomiska resurser för verksamheten till sitt förfogande för att kunna vara de betydelsefulla verktyg för och svenskt kulturliv som behövs i vissa länder under vissa perioder, och i anledning av särskilda planerade kultursatsningar. För att säkra kvaliteten i verksamheten, liksom i samordningen med kulturinstitutioner och aktörer i och i tjänstgörings- landet, måste vikten betonas av att kulturråden har särskild kom- petens. Dit hör kännedom om tjänstgöringslandet, erfarenhet av projektledning, informationsarbete osv. Råden måste också få tyd- liga uppdrag från departementet, liksom en strategi att arbeta efter och utveckla i samverkan med departement, ambassad och andra parter. Det är vidare av stor betydelse att placeringen av tjänsterna prövas inför varje tillsättning och mot bakgrund av behov av rörliga resurser vid andra beskickningar, inför kommande satsningar m.m. För Ikus förslag om utformningen av kulturrådens arbetsuppgifter och verksamhet se bil. Svenskundervisningen i utlandet och de s.k. svensklektorerna utgör en viktig om än begränsad del av Sverigeinformationen i utlandet, och kan ses som ett betydelsefullt och långsiktigt instru- ment i utrikesförvaltningens strategi för kulturdiplomati. Lekto- rerna utför en betydande kulturgärning för inom ramen för sin undervisning. De lokala effekterna kan vara stora för svensk del, eftersom lektorerna arbetar och verkar på plats för . Svenska författare får genom lektorernas försorg och kontaktnät ofta möjligheter att presentera sitt författarskap vid det berörda lärosätet, och på samma sätt främjar lektorerna ofta svensk film (filmvisningar), konst, musik osv. De blir efter hand självklara lokala föredragshållare och representanter för svensk kultur. Bristande elevunderlag gör att vissa utländska läroanstalter kämpar för att det svenska lektoratet ska vara kvar ännu . borde för sin del se lektorerna som en strategisk resurs att utveckla ytterligare, och engagera läroanstalterna genom t.ex. rese- bidrag till studenter. och ger, i motsats till , i flera fall reella bidrag direkt till institutionerna för löner och inköp av material och böcker. Lektorernas fortsatta hemvist inom ramen för Svenska institu- tets verksamhet förefaller därför lämplig. Det är vidare angeläget att stödet för svensklektorerna ligger fast och om möjligt ökas. Det skulle även vara intressant om de unga studenter i utlandet som intresserat sig för och det svenska språket, och som till följd av detta ofta blivit våra bästa ambassadörer i sina hemländer, kunde ges uppmärksamhet. Värdet av dessa personers engagemang, språkkunskap, nätverk och kännedom om respektive länders kul- turer kan inte överskattas. Möjligheterna att tillvarata det på ett bättre sätt än tidigare bör undersökas. 12Finansiering av internationellt kulturutbyte De statliga insatserna för internationellt kulturutbyte sker i olika former: särskilda anslagsposter fördelas av myndigheter efter an- sökan; vissa myndigheter driver internationell verksamhet inom ramen för sin organisation. Denna verksamhet kan gälla både egna produktioner eller information. Gränserna kan vara svåra att dra mellan resurser satsade på nationell respektive internationell verk- samhet inom en myndighet. Statens internationella kultursats- ningar kan därför endast översiktligt anges. Satsningarnas utveck- ling över tiden kan vara svår att bedöma, bl.a. för att myndigheter och institutioner omorganiseras och redovisningssystem ändras. Iku har inhämtat uppgifter om kultursatsningar från Utrikes- departementet, , Sida, Utbildningsdeparte- mentet,1 , , , , och Rikskonserter. Den sammanlagda satsningen anges i följande tabell i löpande priser respektive fasta priser enligt konsumentprisindex (KPI). Här ingår medel som fördelas vidare samt i viss utsträckning institutionernas egna kostnader. 1 Avser svenska studenthemmet i och de s.k. Medelhavsinstituten i , och . Finansiering av internationellt kulturutbyte respektive 2002 har den sammanlagda satsningen (exkl. Sida) i fasta priser ökat från till . Sidas kultursamarbete har ökat från till . Uppgiften /92 är dock en uppskatt- ning eftersom Sida inte hade någon direkt specificering av detta i sin redovisning. Sida är den mest betydande finansiella aktören för internationella kultursatsningar och svarar totalt för av de totala statliga insatserna 2002 vilka kan beräknas till ca . svarade Sida för av de totala in- satserna. En väsentlig del av de ökade statliga insatserna kan hänföras till de östanslag (här avses det kulturutbyte som finansierats över särskilda medel för demokratiinsatser i ) som införts och som fördelats av Svenska institu- tet. Svenska institutets medel för , interna- tionellt utvecklingssamarbete och uppdrag från Sida uppgick till , medan dess fria medel (s.k. västanslag) kan beräknas till endast . Härtill kommer ca från som avser stöd för översättningar och presentation av svensk litte- ratur till främmande språk. Östersjösamarbetet har spelat en viktig roll för kulturutbytet . Exempelvis har interna- arbete ökat till följd av bl.a. Östersjösamarbete. har RAÄ även disponerat medel från Östersjömiljarden för projekt i , och . fördelar medel till internationella organisatio- ner och projekt. Dessa medel uppgick till ca eller av de totala insatserna. Efterfrågan på internationella medel har ökat markant hos . Bildkonstnärsfonden och nämndens arbets- grupp för teater-, dans- och filmkonstnärer har därför omfördelat sina resurser för att kunna möta behoven. I kapitel 6 har redovisats stöd via EU samt nordiska medel. Det bör vidare framhållas att en betydande del av den offentliga finansi- eringen av internationellt kulturutbyte sker via landsting och kommuner. Finansiering av internationellt kulturutbyte grundades den medlemsfinansierade ideella Föreningen och Näringsliv (). Syftet var att främja samverkan mellan företag och kultur genom rådgivning, ut- bildning, information och erfarenhetsutbyte. Föreningen samlar ca 200 företag, näringslivsorganisationer och kulturinstitutioner, och ca 400 ledande personer inom företag, näringslivs- och kulturorganisationer. Kultur och Näringsliv är medlem i CEREC (Comité Européen pour le Rapprochement de l'Economie et de la Culture), ett europeiskt nätverk för samverkan mellan näringsliv och kultur initierat av EU. CEREC ingår i sin tur i ett globalt nätverk. har näringslivets samarbete med kulturen minskat. Orsaken är en kombination av den dåliga konjunkturen och de skatterättsliga processer som följt på Regeringsrättens dom i fallen UpJohn–och stöd av . I Pharmaciadomen underkändes avdrag för kostnader som ger goodwill tillbaka, medan stöd godkändes som avdragsgillt eftersom det ansågs uppfylla kraven på företagets (marknadsföringsmässiga) synlighet i projektet. Domarna har lett till en rad följddomar, där sponsorns indirekta motprestation underkänts. De tydliga visuella möjligheter som exempelvis spons- ringen inom idrotten medger är inte lika accepterade eller ens möj- liga inom kultursponsring. Goodwill anses av domstolarna inte som en tillräcklig motprestation - gåvor är inte avdragsgilla i . Enligt Kultur och Näringsliv beräknas värdet av samarbetet mellan parterna att uppgå till ca (både varor och tjänster). Merparten av pengarna har avsatts för projekt inom . Siffran kan ställas mot de som marknadsföringsformerna sponsring (idrott) och s.k. event marketing omsätter i enligt uppgifter från . Det står klart att exempelvis många större ensembler som körer, danskompanier och orkestrar – men även museer – skulle ha svårt att genomföra utlandsverksamhet utan tillskott från sponsorer. För de stora orkestrarnas möjligheter att turnera i utlandet, eller på motsvarande sätt för arrangörer i att kunna inbjuda stora utländska orkestrar, kan sponsring vara av avgörande betydelse. Finansiering av internationellt kulturutbyte I många länder är finansiering av kultur via statliga lotterier och spel vanligt. Även har prövat på denna form av kulturfinan- siering, genom t.ex. Bellmanlotteriet.2 I den proposition som lades föreslås en större del av det överskott som Svenska Spels verksamhet genererar gå till folkrörelserna, vari ingår kulturlivet. Ingenting sägs dock specifikt om stöd för internationellt kulturut- byte. 12.4Fonder, stiftelser, privat finansiering etc. Det finns ett stort antal större och mindre privata fonder och stif- telser i , vilka under vissa förutsättningar kan ge stöd till ett internationellt kulturutbyte. Till de mest framträdande hör , och . med säte i har varit avgörande för att turnéer i av bl.a. Kungliga baletten, , och Allmänna Sången kunnat genomföras, men också den vikinga- utställning som togs fram i samarbete mellan Nordiska minister- rådet och perioden –2003. Internationella fonder och stiftelser är ofta tillgängliga för an- sökningar från utlandet. Bland dem som givit betydande bidrag till internationell kulturverksamhet kan nämnas Nordiska kultur- fonden, internationella fond för kulturfrämjande (IFPC) och ett mycket stort antal filantropiska institutioner i utlandet som t.ex. , The Founda- tion, , , och Art Sans Frontières. har ett fåtal bilaterala samarbetsavtal i form av gemen- samma kulturfonder. Stiftelsen är den äldsta av dessa. De ursprungligen två fonderna (en fond i respektive land) slogs samman 1993. Fondens kapital uppgår till 2 ska enligt sin koncession använda en tjugosjättedel av överskottet på årsresultatet av penninglotten till kulturändamål. Detta belopp överförs i sin helhet till . Det uppgår normalt till strax . SOU 2003:121 Finansiering av internationellt kulturutbyte , vilket ger en årlig avkastning om ca . Den har ett kapital på ca . Avkastningen går till årliga kultur- pris. På dansk sida finns två nationella fonder för dansk-svenskt samarbete med betydligt större kapitaltillgångar. Kulturfonden för och bildades . Det är den största bilaterala fonden i . Styrelsen utses av respektive länders regeringar och beslutar om den årliga stipendieutdelningen. Fonden är uppdelad i två delar. Det svenska kapitalet uppgår till , vilket ger en årlig avkastning på ca . Den finska delens kapital är ungefär dubbelt så stor som den svenska, och ger en årlig avkastning på motsvarande . Fonden är bl.a. huvudman för , vilket även utgör fondens finska sekretariat. Stiftelsen bildades genom en gåva av den i samband med 50-års jubileum. Kapitalet uppgår till ca . De ovannämnda fondernas svenska administration handhas av i . Mellan de nordiska länderna finns samanlagt tolv bilaterala kulturfonder. Kulturfonden –beräknas komma i drift . kulturbistånd till har decennielånga anor. Det inleddes i hemlighet under apartheidregimen (via en av regeringen tillsatt beredning) och offentliggjordes först . har varit den största mottagaren av kultur- bistånd av Sidas samarbetsländer. Sammanlagt har stödet uppgått till 20–. Då inte längre räknas bland de fattigaste länderna har man diskuterat det fortsatta sam- arbetet inom ramen för den s.k. . har där bl.a. föreslagit en kulturfond mellan länderna med syfte att fortsätta de tidigare kulturkontakterna inom en ny organi- sationsform. Sida har gett i uppdrag att i samarbete med sin sydafrikanska motsvarighet NAC () utarbeta formerna för, och organisationen av, denna fond. Båda länderna ska bidra med medel. Besluten om vilka som ska be- viljas stöd inom fondens ram ska ske i ett gemensamt arbete mellan ländernas kulturråd och baserad på en gemensamt ägd ansökan Finansiering av internationellt kulturutbyte mellan kulturorganisationer och/eller kulturutövare i respektive land. Fonden kommer preliminärt att omfatta . mellan och är parlamentariskt tillsatt med en grekisk-svensk styrelse. Den tillkom på privat initiativ 1987 i syfte att stärka de kulturella banden mellan länderna och befästa den vänskap som uppstått under juntaåren. I kanaliseras ett årligt bidrag på genom . Det grekiska bidraget administreras av Europe- iska kulturcentret i . är ett självständigt nordiskt samarbetsorgan med sekretariat i . Dess uppgift är att stödja kultur- samarbete i vid bemärkelse mellan de nordiska länderna, inkluderat de självstyrande områdena, genom att bevilja bidrag till samarbets- projekt. För denna verksamhet avsätter fonden . består av 13 ledamöter som utses av och . Ordförandeskapet roterar mellan länderna i en tvåårig mandatperiod. Nordisk film skapades 1988, genom ett avtal mellan , de nordiska Filminstituten och de då- varande nordiska tv-kanalerna som ersättning för sändningar som spiller över nationsgränserna inom . Fonden har haft en stark och avgörande betydelse för det nordiska samarbetet inom TV- och filmproduktion och har gett upphov till en mängd sam- produktioner. De regler som gällde den första perioden var att samproduktioner mellan minst två länder var berättigade till stöd. Det blev startsignalen för att nätverksbyggande bland nordiska producenter och TV-bolag vars effekter är en hörnsten i den nordiska produktionen. Enligt nu gällande regler är kravet för sam- produktion att en film har garanterad biograf- och TV-visning i minst två länder för att få stöd. Fonden fördelade projektstöd om ca . Aktörerna inom den internationella kulturverksamheten är många och gråzoner förekommer i flera fall mellan vem som på den stat- Finansiering av internationellt kulturutbyte liga sidan har huvudansvar för vilket område. Enskilda kultur- utövare och organisationer kan ha anledning att känna sig osäkra vart de ska vända sig med frågor om bidrag och vilka förutsätt- ningar som gäller för bidragsgivning vid de olika organen. Samlad och uppdaterad information om detta på centralt håll saknas. Vidare saknas ofta transparens i bidragsgivningen; vem fick egentli- gen hur mycket stöd för vilket projekt, var? En renodling av aktö- rernas ansvarsområden och tydlig och lättillgänglig information om olika aktörer, stödformer, ansökningsprocedurer och formulär, offentliggörande av bidragsgivning m.m. framstår som mycket vik- tigt för att det internationella kulturutbytet skall kunna effektivise- ras och förbättras. Kulturfonden –har att bedöma behovet av fort- satt stöd till de nu pågående svenska biståndsprojekten inom kul- turområdet. Iku erfar att man på sydafrikansk sida vill komma ifrån biståndstänkandet och grunda det kommande samarbetet på jäm- ställdhet mellan länderna. I de samtal Iku fört med NAC har också ett starkt önskemål framhållits om att satsa på professionell kultur och uppbyggnad av kompetens inom kulturmanagement i Syd- . NAC understryker vidare att de konstnärliga kriterierna kommer att få avgörande betydelse vid bedömningen av ansök- ningar till fonden. När det gäller ansökningar om stöd för kulturprojekt med social inriktning är det osäkert hur fonden kommer att göra sina bedöm- ningar. Fonden är något helt nytt i biståndssammanhang och ger goda möjligheter att höja sin internationella kompetens. Vidare öppnas nya möjligheter till internationellt kulturutbyte baserade på ömsesidiga intressen och förutsättningar inom ramen för de biståndspolitiska målen. 13Svenska kultursatsningar i utlandet Att länder genomför nationella presentationer i ett internationellt sammanhang är inget nytt. Den första internationella industri- mässan arrangerades i och den första världsut- ställningen arrangerades i . Flera utställningar , bl.a. i (även arrangör 1862), och sätter sina spår än i form av byggnadsverk och arkitektur framtagen enkom för ändamålet. arrangerade för egen del den uppmärksammade . utvecklades de internationella utställningarna till satsningar kring särskilda teman eller regioner. äger tio- tusentals mässor och internationella tematiska utställningar rum året runt och även de mest etablerade aktörer känner av konkurren- sen. har även de traditionella världsutställningarna blivit allt fler och allt oftare förekommande: såväl kulturliv som näringsliv har en mångfald av egna och alternativa internationella mässor att visa upp sig vid. uppträder som nation vid ett flertal återkommande tematiska utställningar, biennaler och festi- valer utomlands . Den svenska satsningen vid musikmässan i väckte stor uppmärksamhet i utländsk press. i ett sådant sammanhang närvarade även handelsminister. slog svensk folkmusik igenom i Nord- , genom en stor satsning av Rikskonserter och general- konsulatet i vid i i . Betydelsen av att utnämndes till EU:s officiella kul- turhuvudstad ska inte underskattas. Kulturhuvud- stadsåret erbjöd ett unikt tillfälle att presentera svensk kultur för en utländsk publik. Internationella konferenser inom kulturens område arrangerades i , och hundratals utländska kul- turjournalister och kulturarbetare besökte landet. Inflytelserika internationella tidskrifter som och lExpress gav sär- Svenska kultursatsningar i utlandet skild uppmärksamhet åt svenska framgångar, i synnerhet inom popmusik, design, IT och gastronomi. har också uppträtt i gemensamma nordiska sammanhang i utlandet. i , där har en permanent paviljong tillsammans med och är ett närmast institutionaliserat exempel på detta. Nordiska inter- nationella satsningar har också sin svenska dimension, där kul- turinslaget kanske varit störst i den stora cirkumpo- lära satsningen Northern Encounters i , den i konstkretsar och media mycket uppmärksammade utställ- ningen av nordisk sekelskiftes- och samtidskonst Lumières du Nord – Nuits i , Shuttle '99 i med ett omfattande institutionssamarbete, : The North Saga i –2003 samt i de gemensamma nordiska designutställningar som turnerat internationellt, bl.a. Generation X i –2002 och Scandinavian Design Beyond the Myth i och och 2004. Nedan följer en kort exemplifiering av svenska presentationer i utlandet som gjorts . Insatser på uppdrag av regeringen Det som sedermera skulle bli den amerikanska delstaten tillhörde 1638–55 under benämningen Nya . 350-års firandet av kolonigrundandet uppmärksammades 1988 med en stor mängd kulturella aktiviteter på den amerikanska östkusten. Statsminister tog initiativet till en med den sydafrikanska regeringen gemensam manifestation i där kultur ingick som en del. Den s.k. Sydafrika- satsningen genomfördes i fem städer, med ca 500 tillresande svenskar från regering, enskilda organisationer, fackföreningar, företag, kyrkor och kulturliv. Satsningen inleddes med en publikt misslyckad popkonsert i och avslutades med att det svenska landslaget i fotboll mötte det sydafrikanska i . Svenska kultursatsningar i utlandet Under parollen det civila samhällets roll möttes bl.a. svenska och sydafrikanska organisationer för att diskutera lokal demokrati och mänskliga rättigheter. arrangerade ett möte mellan kvinnliga författare från respektive land. stärker banden till genom en särskild svensk satsning under stadens 300-årsjubileum . Regeringen bidrog med sammanlagt fördelade på Sida, , och för satsningen. Satsningen hölls samman av General- konsulatet i tillsammans med UD och . Regeringen har av hävd avsatt betydande medel till världsutställ- ningar. Särskilt påtagligt var engagemanget (i , vid Expo98 och vid 2000). Vid utställningen i påtog sig också näringslivet en betydande del av finansieringen. beslutades att de nordiska länderna ska presentera en gemensam paviljong vid utställningen i i . Det är första gången så sker; en indikation på vilka kostnader som är för- enade med deltagande i en världsutställning. Insatser initierade av statliga myndigheter Föreningen tog på uppdrag av fram for att visas i samband med handi- kappolympiaden Paralympics i . Utställningen har där- efter visats i , , , , och . På samtliga platser har seminarier eller föreläsningar genomförts med lärare och elever från och utländska designhögskolor samt personer från Svensk Form. Utbyten och samtal på detta tema har visat sig mycket efterfrågade på utländska Svenska kultursatsningar i utlandet designinstitutioner och utställningen har även visats eller ska visas i , , , , , , , , och –2004. Totalkostnaden för samt- liga visningar uppgår till ca . Aires de Suecia, i samarbete med och Export- rådet i genomförde en bred Sverigemani- festation på de Bellas Artes.