sou · GRB347d1 · 2004-01-01 00:00:00 — En särskild myndighet – – inrättades med uppgift att ge tillstånd till uppbyggnaden av kabel-TV-nät; en uppbyggnad som successivt gjorde de utländska satellitkanalerna tillgängliga i allt fler bostadsområden som Kanal och också distribuerades via dessa nät. Det senare säkerställdes genom den vidaresändningsplikt som ålades kabel-TV-näten. infördes också förbud mot reklam dels i program utsända inom , dels i utländska kanaler om reklamen var riktad särskilt till en svensk publik. startade den privatägda reklamfinansierade svensk- språkiga TV3 satellitsändningar från som i huvudsak vände sig till den del av den svenska publiken som var ansluten till kabelnät. Därmed bröts monopol på televisionssändningar som riktade sig direkt till den svenska publiken. inledde den privatägda reklamfinansierade svensk- språkiga (senare namnändrat till Kanal ) satellitsändningar från . Året därpå började även den privatägda reklamfinansierade (senare namnändrat till ) sända svenskspråkiga TV4 via den svenska satelliten . av de svenska hushållen kunde då ta emot reklamfinansierade TV-sändningar via satellit. 2.4Den marksända televisionen öppnas för reklamfinansierade sändningar aktualiserades på nytt frågan om reklamfinansiering av svensk marksänd television som det fanns kapacitet i marknätet för en tredje rikstäckande kanal. En statlig utredning om reklamen och den framtida TV-politiken tillsattes, , U 1989:04. Utredningen redovisade sina överväganden i betänkandet TV-politiken, SOU 1989:73. Införandet av reklamen i den svenska televisionen ansågs enligt oundviklig eftersom ett fasthållande vid reklam- förbudslinjen inte skulle leda till att reklamen hölls borta från vårt land utan bara att satellitkanalerna ensamma fick exploatera reklammarknaden. Frågan gällde i stället enligt utredningen på vilket sätt reklam skulle användas för att finansiera den svenska televisionen (public service). presenterade tre huvudalternativ för hur detta skulle kunna anordnas. Samtliga alternativ förutsatte att de reklamfinansierade programmen sändes ut i ett rikstäckande nät från marksändare och uppfyllde i demokratisk ordning fastställda krav på kvalitet och omväxling. Det första alternativet innebar att reklamsändningar inleddes av i den ena av företagets två kanaler eller i båda. Enligt det andra alternativet skulle delas upp i två företag, ett för varje kanal. Det ena företaget skulle lämna och sända helt reklamfinansierade program, medan det andra stannade kvar i koncernen och sände avgiftsfinansierade (TV-licens) program utan reklam. Utredningens tredje alternativ innebar att ett fristående programföretag skulle sända TV-program med reklam i en nyupprättad rikstäckande tredje kanal som fortsatte sina avgiftsfinansierade sändningar utan reklam i två kanaler. föreslog regeringen i propositionen (1990/91:149) om radio- och TV-frågor att den marksända televisionen skulle öppnas för reklamfinansierade sändningar genom en ny tredje TV- kanal och att den skulle drivas av ett företag utanför . beslutade därefter att en ny reklamfinansierad TV-kanal skulle få startas i (KU39, rskr. Den nya kanalen skulle enligt beslutet kunna bedriva rikstäckande marksändningar av TV-program med reklam i medan programföretagen inom inte skulle sända betalda annonser. gavs (senare namnändrat till ) tillstånd att här i landet sända televisionsprogram i rundradiosändning. Enligt det avtal som ingicks i samband med att tillståndet gavs skulle bolaget använda ett sändarnät som skulle byggas ut till att nå av befolkning; dock behövde nås om programmen även sändes ut via satellit. I avtalet angavs vidare att bolaget skulle få sända reklam mot vederlag och program mot betalning men att det endast fick ske under annonstid. Det nu gällande sändningstillståndet för innehåller likalydande villkor (se avsnitt 4.2.3). 2.5Utvecklingen av ny teknik i samtliga sändningsformer Som inledningsvis nämnts innebär den nu pågående övergången till digital teknik i samtliga sändningsformer för televisionen en effektivare TV-distribution. Övergången till digital teknik ger sändningsutrymme till en lägre kostnad per kanal än dagens analoga teknik på grund av att det helt enkelt ryms fler kanaler – mellan fyra till sex kanaler – inom samma frekvensutrymme än vad det gör med analog teknik. Digitaliseringen öppnar därutöver för tillämpningar som varit förknippade med andra medier än TV. Exempel på sådana tillämpningar är elektronisk handel, elektronisk post eller informationssökning (se SOU 2001:90). Särskilt för marknätet där det begränsade frekvensutrymmet i princip inte har kunnat utnyttjas för mer än tre kanaler har den nya tekniken inneburit helt nya möjligheter. Det gör att marknätet har kunnat öppnas för fler programföretag än och . Digitala TV-sändningar i satellit och kabel Reguljära digitala satellitsändningar inleddes från satelliten (numera Siriussatelliterna). Av de två svenska satellitdistributörerna (se avsnitt 3.3) inledde digitala sändningar . inledde digitala satellitsändningar . sänder de båda satellitoperatörerna i stort sett hela sitt programutbud med digital teknik. Båda bolagen avser att helt upphöra med de analoga sändningarna. De flesta satellitsända TV-kanalerna för den svenska marknaden sänds numera med endast digital teknik. De abonnenter som tidigare abonnerade på analog satellit-TV har fått digital mottagarutrusning gratis av företagen som säljer satellit-TV- abonnemang. inleddes digitala TV-sändningar i kabelnät av com hem ab. inledde sådana sändningar i slutet av Efter förvärvet av kabelföretaget erbjuder sina abonnenter digitala kabelsänd- ningar. Nästan alla kabelanslutna hushåll tar emellertid än så länge emot programmen med enbart analog teknik. Digitala TV-sändningar i marknät beslutade att digital marksänd TV skulle införas i (prop. 1996/97:67, bet. 1997/97:KU17, rskr. 1996/97:178). Beslutet innebar att digital marksänd TV skulle införas i flera steg med möjlighet för staten att successivt ta ställning till på vilket sätt verksamheten skulle fortsätta. Förutsättningarna skulle redan från början vara sådana att krav på yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald tillgodoses. Sändnings- verksamheten skulle i sin helhet bekostas av de medverkande företagen. Parallellt med sändningsverksamheten har det skett ett utvärderingsarbete genom försorg (Ku 1997:06). De digitala sändningarna – som ursprungligen omfattade fem områden med sammanlagt av befolkning – kom i gång successivt och . tog staten genom initiativ till uthyrning av avkodare (s.k. set top-boxar) för att hushållen skulle kunna ta emot de digitala marksändningarna i sina analoga TV- mottagare. nådde de sändningarna i de fem försöks- områdena full omfattning med omkring 18 TV-kanaler i samtliga områden. beslutade att marksänd digital-TV skulle få byggas ut i hela landet (prop. 2000/01:1 utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Regeringen har vid olika tillfällen beslutat om tillstånd att sända marksänd television med digital sändningsteknik. Efter beslut om att digital marksänd TV skulle få byggas ut till att omfatta hela landet har tillstånden ändrats så att de ger rätt att sända i hela landet. Flera av tillstånden innebär också rätt att sända TV-program med reklam. hade tolv programföretag regeringens tillstånd att sända sina program med digital teknik i marknät. En redogörelse för vilka företag som har tillstånd finns i avsnitt 3.2. Det finns fem sändarnät för marksänd digital TV. Fyra av näten når av den fast bosatta befolkningen i . Ett femte nät når av befolkningen. För av befolkning finns det tekniska förutsättningar att ta emot digital marksänd TV. Antalet hushåll som anskaffat nödvändig mottagarutrustning och således faktisk utnyttjar denna möjlighet är än så länge få. Enligt uppgift från Boxer hade omkring 140 000 abonnemang tecknats för att kunna ta emot digital marksänd TV . överlämnade sitt slutbetänkande Digital TV – modernisering av marknätet (SOU 2001:90). Kommittén föreslog bl.a. att de analoga marksänd- ningarna skulle avvecklas . överlämnade regeringen till propositionen 2002/03:72 Digitala TV-sändningar. I propositionen föreslås att de digitala TV-sändningarna byggs ut och att de analoga TV- sändningarna skall ha upphört . Minst två sändarnät skall byggas ut så att de når mellan av befolkningen. De sändarnät som har den största räckvidden skall i första hand användas av och och för andra sändningar som sker med stöd av sändningstillstånd med villkor om opartiskhet, saklighet och ett mångsidigt programutbud. De digitala marksändningarna som skall kunna tas emot utan villkor om särskild betalning skall sändas okrypterat. Vidare har föreslagits att en särskild kommission skall förbereda skiftet från analoga till digitala marksändningar. Skiftet skall ske etappvis och kan tidigast inledas när lagstiftningen om skyldighet att vidaresända vissa TV-program i kabelnät har anpassats till att alla marksändningar är digitala. Enligt regeringens bedömning skall en sådan ändrad lagstiftning kunna träda i kraft . Propositionen har ännu inte () behandlats av . En närmare redovisning av den hittillsvarande utbyggnaden av de digitala marknäten lämnas i avsnitt 3.2. Hushållens tillgång till digital-TV Något av landets TV-tittare har möjlighet att ta emot fler kanaler än de tre analoga markanalerna SVT1, SVT2 och TV4. av tittarna tar emot programmen via kabelnät, via egen eller samägd parabolantenn och via en tak-, fönster-, balkong- eller bordsantenn. Ett mindre antal tittare tar också emot programmen genom uppkoppling mot Internet. Att summan blir förklaras av att olika TV-apparater hos en och samma tittare kan ha olika mottagningssätt. Enligt Nordicoms Mediebarometer 2002 har av befolkningen tillgång till digital-TV. Samma resultat redovisar MMS i en intervjuundersökning genomförd . Hur stor andel av dem med tillgång till digital-TV som tar emot programmen i marknätet framgår inte av undersökningarna. En bearbetning av redovisade uppgifter i MMS Basundersökning 2002 ger dock följande fördelning. Andel av hela TV-befolkningen 3–som har tillgång till digitala respektive analoga sändningar . Källa: MMS Basundersökning 2002:2. Detta stämmer väl med uppgifterna från Boxer om 140 000 abonnemang för marksänd digital-TV /2003. I stort sett alla hushåll i har TV. Dessa tar i huvudsak emot sina TV-program från sändningar i marknät, sändningar via kabel- TV-nät eller genom sändningar över satellit. Sändningarna kan vara analoga eller digitala. Uppskattningsvis tar enligt Mediamätning i (MMS Årsrapport ) av TV- hushållen emot sina TV-program via egen tak-, fönster- eller eller via en gemensam via egen eller samägd parabolantenn. Ett mindre antal hushåll tar också emot programmen från sändningarna genom uppkoppling mot Internet. Mer än hälften av alla TV-hushåll har fler än en TV-apparat. Olika TV-apparater hos ett hushåll kan ha olika mottagningssätt. Enligt MMS Årsrapport har något av de svenska TV-hushållen tillgång till fler kanaler än de tre markkanalerna SVT1, SVT2 och TV4. De största svenska TV-kanalerna (bedömda utifrån antal faktiska tittare) är SVT1, SVT2 och TV4 som sänds via marknät. Sedan följer , Kanal , Eurosport, ZTV, MTV och TV6 som sänds via satellit. Alla med undantag av SVT1 och SVT2 är reklam- finansierade. och är licensfinansierade. Två av kanalerna är utländska. Det är Eurosport och MTV. Gemensamt gäller att utländska kanaler i ökad utsträckning genom bl.a. svensk speakerröst eller textning av programmen anpassas till det språkområde de vänder sig till. Marknätet ägs och drivs av det statliga bolaget . De största kabel-TV-operatörerna, dvs. de företag som bedriver sändningsverksamhet genom kabel (tråd), är com hem ab, UPC, Kabelvision och . sändningar från satellit till svenska hushåll finns i två företag, och Viasat. TV4 är den enda reklamfinansierade TV-kanal vars sändningar i stort sett hela befolkningen inte bara har möjlighet att ta emot utan också har faktiska förutsättningar att titta på. Det beror dels på att TV4 är den enda reklamfinansierade kanalen som har sändnings- tillstånd i det analoga rikstäckande marknätet, dels på att kabel-TV- företagen är skyldiga att vidaresända TV4 i sina kabelnät (s.k. must carry). I detta avseende har kanalen TV4 liksom kanaler SVT1 och SVT2, som också sänds i det analoga rikstäckande marknätet, en särställning i förhållande till alla andra konkurrerande TV-kanaler. De senare har till varit hänvisade till att sända sina program via satellit för mottagning endast via parabolantenn eller kabelnät. har emellertid statsmakterna beslutat om en digitalisering av marknätet, vilket bl.a. gett andra programföretag än och möjlighet att också få sända program i marknät (se avsnitt 3.2). En närmare redovisning av kanalutbudet, hushållens tillgång till kanaler och TV-tittandet lämnas i avsnitt 7 och bilaga 4. I finns ett rikstäckande nät av marksändare för distribution av TV-program. Sändarnätet anlades från början för att betjäna och dess public serviceverksamhet. Sändarnätet för TV4 är tekniskt samordnat med sändarnätet för genom att samma stationsanläggningar och antenn- system används. Sändarnätet för båda kanaler SVT1 och SVT2 består av 54 större sändarstationer och omkring 600 mindre stationer. Sändarnätet för SVT1 byggdes upp – 1964 och för SVT2 –1971. Näten har en befolkningstäckning på (99,). Sändarnätet för TV4 består av 54 större sändarstationer och ett 20-tal mindre stationer. Sändarnätet byggdes upp –1993. SOU 2003:47 Det svenska TV-landskapet Från början skedde samtliga sändningar i marknätet med analog teknik. beslutade att digital marksänd TV skulle införas i (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178). Under en första etapp skulle sändningarna inledas på ett begränsat antal områden (fem stycken) i landet och med möjlighet för staten att successivt ta ställning till på vilket sätt verksamheten skulle fortsätta. Förutsättningarna skulle redan från början vara sådana att krav på yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald tillgodosågs. Sändningsverksamheten skulle i sin helhet bekostas av medverkande företag. Sändningarna kom igång successivt och . Parallellt med sändningsverksamheten har det skett ett utvärderingsarbete genom försorg. beslutade att marksänd digital-TV skulle få byggas ut till att omfatta hela landet (prop. 2000/01:1, utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Sändningsrätten omfattade ursprungligen fem områden med sammanlagt av befolkning. Efter beslut att digital marksänd TV får byggas ut till att omfatta hela landet har också sändningsrätten sträckts ut till att omfatta hela landet. Vissa tillstånd ger endast rätt att sända i en viss del av landet. Samtliga sändningstillstånd gäller till utgången av . finns det fem sändarnät för marksänd digital TV. Ett sjätte nät planeras. Fyra av de befintliga näten når av den fasta bosatta befolkningen i . Det femte nätet når av den fast bosatta befolkningen. Varje sändarnät rymmer minst 4 TV-kanaler. För att digitala TV- sändningar skall kunna tas emot krävs en särskild avkodare. Avkodaren kan vara en tillsats till TV-mottagaren, en s.k. set top- box, eller vara inbyggd i själva TV-mottagaren. Det av till ägda bolaget hyr ut utrustning för mottagning av digital marksänd TV i . Enligt bolaget fanns det omkring 140 000 abonnenter i det digitala marknätet. Regeringen har () föreslagit att de digitala TV- sändningarna skall byggas ut och att de analoga TV-sändningarna skall upphöra efter en övergångsperiod (prop. 2002/03:72). Enligt förslaget skall minst två digitala sändarnät med plats för åtta TV- kanaler byggas ut så att de får samma räckvidd som de nuvarande Dessa nät skall i första hand användas av , och för andra sändningar som sker med stöd av sändningstillstånd med villkor om opartiskhet, saklighet och ett mångsidigt programutbud. Enligt regeringens bedömning kan den angivna räckvidden vara uppnådd senast vid utgången av . De analoga TV-sändningarna läggs ned etappvis. Nedläggningen skall inledas tidigast när lagstift- ningen om skyldighet att vidaresända vissa TV-program i kabelnät har anpassats till att alla marksändningar är digitala. De analoga sändningarna skall ha upphört helt . äger och driver de analoga och digitala marknäten. Bolaget är helägt av staten och moderbolag i Teracomkoncernen. För bolagets verksamhet gäller delvis olika ekonomiska principer beroende på om verksamheten är konkurrensutsatt eller inte. Icke konkurrensutsatt verksamhet, t.ex. de analoga utsändningarna av television för AB:s och TV4 AB:s kanaler skall bedrivas med skälig lönsamhet, vilket innebär att prissättningen skall baseras på självkostnadskalkyler. Priset sätts därför oberoende av hur många tittare som faktiskt använder sig av mottagnings- formen. För den konkurrensutsatta verksamheten, dit digitala utsändningar av television hör, gäller en marknadsanpassad prissättning, vilket i det här fallet innebär att TV-kanalerna betalar ett visst belopp för varje tittare som använder sig av mottagnings- formen. Vidare gäller ett något lägre avkastningskrav för den analoga sändningsverksamheten än för den digitala (se prop. 1991/92:140. bet. 1991/92:KrI28, rskr. 1991/92:329 och prop. 1998/99:1, utg.omr.17, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55). Boxer som ägs till av och till av Livförsäkringsaktiebolaget (publ.) hyr ut utrustning för mottagning av digital-tv i analoga TV-apparater (digital-tv-boxar) via återförsäljare och bedriver tjänster kring interaktiv digital-tv. Vidare tillhandahåller bolaget en bransch- gemensam och konkurrensneutral plattform för paketering, distribution och i förekommande fall också försäljning till en svensk publik av tv-program och andra tjänster som sänds via i första hand digitala marknät. har som framgått monopol på att distribuera rikstäckande analoga marksändningar av television. Något rättsligt hinder för någon annan operatör att jämte distribuera rikstäckande digitala sändningar av television i marknät finns inte. Höga investeringskostnader för att bygga ett sådant nät innebär dock att i praktiken har ett monopol. Sändningar med analog teknik , och har regeringens tillstånd att sända sina TV-program med analog teknik i marknät över hela landet. Bolagens sändningstillstånd går ut . Enligt sändningsvillkoren är bolagen skyldiga att anlita som sändningsoperatör för distribu- tionen av dessa sändningar. För sändningarna betalar bolagen en distributionsavgift. Prissättningen baseras som nämnts på självkostnadskalkyler för . Enligt uppgift från är kostnaden för drift och underhåll av det analoga marknätet exklusive moms per frekvens (som rymmer 4–6 programtjänster). Sändningar med digital teknik Som nämnts finns det fem digitala sändarnät. Fyra av näten når av befolkningen och det femte . hade tolv programföretag regeringens tillstånd att sända sina TV-program med digital teknik i marknät. De är , , , Kanal , , , , , , , och . Tillstånden ger programföretagen, med undantag för och rätt att sända i hela landet. gäller att företaget får sända i hela landet med undantag för och . TV LänkoMedia AB:s sändningar är begränsade till och Skånekanalen AB:s sändningar till . Nuvarande sändningstillstånd ger programföretagen rätt att sända sammanlagt 18 rikstäckande kanaler eller programtjänster. Av dessa kanaler och programtjänster är – förutom TV4 AB:s tre kanaler – sex reklamfinansierade. Dessa är Kanal , DTU7/Noll- Ettan/Skånekanalen, , Animal Planet, Eurosport, MTV och E!. En beskrivning av programföretagens kanaler och hur programföretagen finansierar sin verksamhet lämnas nedan i avsnittet Aktörerna i marknät. Sändningstillstånden ger som sagts flertalet programföretag rätt att sända i hela landet. Eftersom inte något av sändarnäten ännu är fullt utbyggt innebär detta dock i praktiken att ingen sändning kan nå hela landet. Enligt sändningsvillkoren är programföretagen visserligen i princip fria att välja sändningsoperatör för sändningarna. Men finns inte någon annan sändningsoperatör än som distribuerar TV-program med digital teknik i marknät. För sändningarna betalar programföretagen en marknads- anpassad distributionsavgift. Uppgifter om hur stor denna avgift är för respektive programföretag är inte offentliga. ägs av för , och . Stiftelseformen har valts för att säkerställa att verksamheten bedrivs självständigt i förhållande till staten, olika intresse- organisationer m.fl. Ledamöterna i förvaltningsstiftelsen utses av regeringen. har som public service-företag primärt som syfte att till hela den svenska befolkningen distribuera sändningar som tillgodoser alla människors smakriktningar och behov. Det innebär bl.a. att man skall sända program som värnar om det svenska språket, speglar de olika kulturer som finns i , medverkar till folkbildningen och tar ansvar för särskilda publikgrupper som i den kommersiella televisionen ställs utanför (prop. 2000/01:94 och sändningstillstånd). bedriver sändningar över marknätet med såväl analog som digital teknik samt i satellit. Bolaget erbjuder fem kanaler; SVT1, SVT2, 24, Barnkanalen och SVT samt text-TV och verksamhet på Internet. sänds analogt och digitalt i marknät, medan övriga kanaler enbart sänds digitalt, 24 och Barnkanalen i samtliga distributionsformer och SVT över satellit. 24 och Barnkanalen sänds över satellit av och Viasat samt i com hems och UPC:s digitala kabelnät. Dessutom sänds SVT1 och SVT2 i kabelnät på grund av den vidaresändningsplikt (must carry) som gäller enligt radio- och TV-lagen. Finansieringen av verksamheten sker i huvudsak med TV- avgifter (apparatavgifter) vilka betalas in till det särskilda rund- radiokontot hos . fastställer storleken på de medel som skall tilldelas från kontot. En mindre del av verksamheten finansieras med sponsring av sportsändningar, visningsrätter och tekniska tjänster. bidrog även TV4 AB:s koncessionsavgift till finansieringen av verksamheten genom att medlen tillfördes rundradiokontot. betalas dock dessa medel in till statskassan (prop. 1994/95:100 bil 12, bet. 1994/95:KrU26, rskr. 1994/95:367). ägs också av för , och . Samma krav på självständighet som gäller för i förhållande till staten, olika intresse- organisationer m.fl. gäller också för . erbjuder utbildningsprogram och kurser till barn, ungdomar och vuxna på olika utbildningsnivåer inom samtliga utbildningsområden. bedriver sändningar över marknätet med såväl analog som digital teknik. Bolaget har inga egna kanaler utan sänder sina program enbart i båda kanaler SVT1 och SVT2. Finansieringen av verksamheten sker genom att företaget tilldelas av TV-avgiftsmedlen. ägs till huvuddelen av och samt (). sänder kanalerna TV4, TV4 plus, chattjänsten Mediteve och CNN. I TV4-sfären ingår även 16 lokala och TV4 Interaktiv som består av och TV4 . Den lokala är organiserad i fem helägda bolag samt två stationer utan ägande från . sänder kanalen TV4 över marknät med såväl analog som digital teknik. Det gäller även kanalen TV4 plus. Chattjänsten Mediteve sänds endast digitalt i marknätet. Kanalen TV4 sänds även över satellit och kabel med både analog och digital teknik. Kanalen vidaresänds också som tidigare nämnts i kabel-TV- nät på grund av den vidaresändningsplikt (must carry) som gäller enligt radio- och TV-lagen. TV4 plus distribueras även i kabelnät av bl.a. com hem ab, , och Vision. Finansieringen av programverksamheten sker huvud- sakligen genom reklam och sponsring. För sin ensamrätt att sända TV-program med reklam i det analoga marknätet betalar en koncessionsavgift till staten (se vidare avsnitt 4.4). Kanal startade under namnet . Bolaget ägs av () med huvudkontor i . Bolaget har tillstånd att sända Kanal över marknät med digital teknik. Kanalen sänds även via satellit från . SBS finns i ytterligare sju länder i . Finansieringen av programverksamheten sker genom reklam och sponsring. ingår i som i sin tur ägs av . Bolaget finns i tio länder i och fyra länder i . lanserade bolaget fem kanaler för den nordiska TV-marknaden, varav Canal+, Canal+ och sänds i .