sou · GRB3112d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Hon berättar detaljerat och verkar minnas diskussionens detaljer på ett bättre sätt än andra teman i intervjun. Diskussionen handlade om ifall alla elever skulle behöva ta hänsyn till att någon eller några andra elever hade problem med alkohol. Värdefrågan var om den vuxna människan skall få ta eget ansvar för sitt beteende eller om alla skall tvingas leva under en gemensam regel på grund av en eller två. Den prakt- iska konsekvensen blev att fester hölls i privata grupper. När folkhögskoleutbildningen närmade sig slutet kände sig som en riktig skådespelare. Hon kände sig säker på sin framtida väg och skulle hon ut och erövra den. Hon sökte praktikplats på flera olika teatrar i omkringliggande städer. Hon fick plats på en teater i en medelstor stad i . Det skar sig emellertid ganska snabbt mellan och hennes närmaste chef på teatern. Chefen var helt enkelt omöjlig att jobba med. flyttade då till en annan avdelning och trivdes väldigt bra. kom fram till att hon nog inte var en skåde- spelare i alla fall. var hon tillbaka till förvirringen igen. Vad skulle hon bli? Att leta efter det kreativa spåret hade fungerat bra så fortsatte med att söka till en formgivningsutbildning. Den kursen fungerade väldigt bra och mådde fint igen. På sin fritid deltog hon i en teatergrupp och fick delta i några uppsätt- ningar. I samband med det träffade hon sin nuvarande man. Efter kurser i formgivning och textil funderade på att öppna eget. Det var emellertid för mycket byråkrati och svårigheter med ekonomin omkring det så det bordlades. var hjärtligt trött på att få samma ångest om vad hon skulle göra med sitt liv. Hennes tankar vandrade tillbaka till psykologi. Hon kanske skulle trivas som psykolog i alla fall. Utan att vara övertygad om att det var rätt väg sökte till komvux för att komplettera några betyg som hon var arbetslös på deltid. Året därpå sökte hon in till psykologprogrammet i . blev antagen och har läst med uppehåll för barn. är hon färdig och skall göra sin tjänstgöring ute för legitimation. Det här borde alla få pröva! med kortare utbildningar och olika sysselsätt- ningar satte hon ner foten och bestämde att nu skall hon skaffa sig en ordentlig yrkesutbildning (psykolog). berättar att ett skäl till att hon känner sig tillfreds är att hon började på psykologprogrammet. Utbildningens längd gjorde hennes väg stabil. och sen är det en massa annat som har hänt i livet också som gör att det känns annorlunda. Jag har en yrkesutbildning och jag har man och barn och trivs där jag bor ... jag är hemma nu eller så, och sen vet jag vad jag skall göra (s. 16). Det sista citatet gestaltar vikten av en ordnad framtidsbild för . Hon har mer eller mindre ordnat sin situation så att hon nu kan teckna bilden av sig själv i en relativt stabil och förutsägbar verklighet. levnadsberättelse organiseras av en övergripande intrig som har att göra med beslutsångest . Hon visar upp olika aktiviteter hon prövat i jakten på att komma fram till det som skulle passa henne perfekt. Ytterligare en intrig och ett drama ses i konflikten mellan att göra det som hon borde göra respektive det hon är intresserad av och känner lust inför. Detta kan också förstås som att ett motsatspar orienterar hennes berättelse. Utgångspunkten är ett tillstånd i ovisshet och målet är en trygg, meningsfull och förutsägbar sysselsättning för resten av livet. Folk- högskolan kommer in som ångestreduktion och ett bejakande av intresse och lust. Det innebär att den betydelse tillskriver folkhögskolan kan vi på rimlig grund tolka som en följd av den perioden i livet. Upptakten till studierna på folkhögskola bekräftas då mer än väl får sina förväntningar infriade. Kunskaperna och det sociala umgänget gjorde starkt intryck och berätt- ar om livsförändrande upplevelser. En konsekvens av utbildningen blir att hon bejakar ett intresse och övervinner scenskräck. Än säger hon sig kunna uppträda spontant utan att fundera alltför mycket på om det är bra eller dåligt. Även efter folkhögskolan har känt av framtidsångesten. Därmed kan man säga att studierna innebar en tillfällig lösning. Det här borde alla få pröva! Hon har också senare använt samma strategi med att söka utbild- ning för att bli kvitt oron för framtiden. En spekulation om studiernas funktion i berättelse- förlopp kan vara att det finns en vikt i att hon fick leva ut sitt intresse och sin lust för teater. När hon bekräftat sina egna intress- en kände hon sig mer mogen för att acceptera en universitetsutbild- ning som hennes väg. Om det kan antas vara fallet så har folkhög- skolestudiernas funktion varit av psykologisk karaktär. Man kan kanske kalla det en allmän preparandkurs. Studierna på folkhög- skola gav henne möjlighet att prova på om teater kunde vara ett fungerande yrke för henne. Hon upptäckte att så var inte fallet och kunde därför utesluta det som ett alternativ. På föreslagna sätt är det rimligt att tillskriver folkhögskolan stor betydelse för henne. bor i en större stad i med sambo och barn. Hon läser på ett fyraårigt universitetsprogram. Intervjutillfället började med lite strul. Vi befann oss på ett biblio- tek med avsikten att hitta ett lugnt hörn. När berättar om sin tid och sina studier på folkhögskola säger hon att de betytt mycket för henne. Hon studerade först på allmän kurs på en dagfolkhögskola och påbörjade därefter på teaterlinje. Hon säger så här om folkhögskolestudierna. Det är som en sorts social fostran, ett forum för att kunna både hitta sin egen identitet och få möjlighet att städa, få utlopp för sina intress- en och såna här saker (s. 13). En aspekt i citatet ovan som är viktig för hela berättelsen är att städa upp inombords. Förenklat innebär det att ta itu med problem som hon burit med sig. Folkhögskolan både valdes för detta och kom att spela en sådan roll för . När slutade valde hon direkt samhällsveten- skaplig linje. berättar att hon var väldigt slö i gymnasiet. Hon tyckte själv att hon fick så dåliga betyg så hon kände att hon Det här borde alla få pröva! måste hoppa av . motiv till av- hoppet var att hon visste att hon kunde mycket bättre. Bakgrunden till avhoppet är att under beskriver sig som en mycket duktig flicka som alltid satt mycket hemma och inte hade några kompisar. När hon påbörjade gymnasiet träffade hon många nya människor som hon kunde identifiera sig med. Plötsligt kände hon att det var enormt roligt att leva och hon hade inte tid att sitta och plugga. beskriver en kollision mellan det nya spännande livet och hennes tidigare prestationskrav i rollen som duktig flicka. Hon försökte att klara båda sidorna genom att gå upp väldigt för att plugga innan skolan. Det höll inte och hon blev väldigt besviken. Hon började tänka negativt. Ett exempel är att hon började tro att hon inte alls var så bra som hon hade fått höra tidigare. Hon var snarare rent av dålig. som beslut om avhopp mognade orienterade hon sig alltmer mot konst, bild och form. Det var ämnen hon alltid varit intress- erad av. När hon hoppat av sökte hon till en textilutbildning i en större stad i . Under utbildningen träffade hon en man som hon efter utbildningen tog med tillbaka till . fick två barn . I början av 90- talet tog mannen med tillbaka till hans hemstad i Öster- götland. ville egentligen inte flytta dit men följde med för att mannen ville tillbaka till hemstaden. Tillbaka i satt hemma med två småbarn och funderade på vad hon skulle göra. Avhoppet från gymnasieutbild- ningen hade malt i huvudet och kände att det var lika bra att ta tag i det. Målsättning var att försöka få en särskild behörighet i svenska och engelska så att hon skulle kunna söka till universitet. Hon sökte till en folkhögskola som gav kurser mitt i stan. Placeringen mitt i stan passade en småbarns- förälder perfekt. Hennes första möte med folkhögskolan blev något av en chock. För när jag kom in i det där rummet så kände jag att ... för det var så mycket spänningar ... så jag kom in i det här rummet och det var ... dom har ju väldigt mycket profil på att samla människor från svaga grupper (s. 3). Med svaga grupper menar medelålders, kortutbildade och arbetslösa svenskar och invandrare. Klassen bestod mest av kvinnor Det här borde alla få pröva! beskriver flera av dem som direkt invandrar- fientliga. ... så såg jag ju mest bara dom arma kvinnorna som satt där och var missnöjda inom sig. Dom hade ett missnöje i sig själva ... så tänkte jag att – skall jag jobba, skall jag vara med dom här (s. 3). träffade emellertid några elever som hon hade något gemen- samt med och de tydde sig till varandra. De arma kvinnorna hade blivit arbetslösa och hade dåligt självförtroende. De vågade högst ta ett litet steg i taget. Bland de äldre kvinnorna fanns det också en hel del invandrarfientliga attityder, till exempel att vi bara betalar för dom och har inget själva, dom tar våra arbeten (s. 3). Det upp- rörde en hel del. Men allra viktigast under den allmänna utbildningen var dock lärarna. Syftet var ju att få min kompetens liksom för att kunna söka till universitet .. och jag fick jättemycket stöd och respons av lärarna för att kunna förverkliga det (s. 3). hamnade i många intressanta relationer som var viktiga för henne. Hon berättar att hon hamnade i grupper där hon ofta blev arbetsledare. I början gick det ganska dåligt eftersom hon hade svårt att släppa ansvar och kontroll. Hon lärde sig efterhand att delegera och lyckades bättre i sin roll. Jag vet inte, jag jobbade mycket med sköra människor, känner jag ... jag är väl inte så stark själv men i relation till dom så kan jag själv känna mig väldigt stark och drivande (s. 4). upplevelse av lärarna på folkhögskolan när hon läste var att de verkligen brann för sitt ämne. Hon tror att lärarna är människor som funnit folkhögskolan som en form för att både försörja sig och få leva ut sitt intresse. avslutade den allmänna kursen och sökte till teaterlinjen. När började på teaterlinjen mötte hon en helt annan grupp människor. Det var mest ungdomar och de flesta bodde på skolans internat. I den klassen var attityden helt annan och samtalen kunde handla om att resa jorden runt eller bli en stor skådespelare. kallar de nya klasskamraterna livsbejakande människor med stora frågor inom sig. Kontrasten till kan bäst beskrivas som att klassen på dagfolkhögskolan mest bestod av äldre människor med mer privata personliga frågor. Det här borde alla få pröva! Ett av skälen till att valde att söka och påbörja teaterlinjen var en tidigare förlust av ett barn. För att bearbeta detta behövde hon göra något nytt och komma in på nya spår. I samband med den krisen dök också en annan gammal ilska upp som handlade om att hon som barn alltid tvingats att vara den duktiga flickan. Duktiga flickan berättas som motpol till att få följa sina intressen. kände att den här bearbetningen behövde få utrymme och sökte därför till teaterlinjen. Det huvudsakliga innehållet som tar upp om teaterutbildningen handlar om det sociala livet med klass- kamraterna. Det är diskussioner och trygghet och inte olikt en storfamilj. känner sig en aning osäker på om hon verkligen tänkte så här eller om det är en efterhandskonstruk- tion. Det är emellertid detta hon minns . En sak hon tror hon missade var livet på internat. Om hon hade varit yngre och inte haft barn skulle definitivt ha valt att bo på internat. Externat- boendet innebar att åkte hem efter skoltid och hon tror att hon missade mycket på det sättet. När teaterutbild- ningen närmade sig slutet kände sig mycket nöjd. Efter folkhögskolan fortsatte att läsa kurser i konst på Folkuniversitet. Hon gick också en kompletterande utbildning inom textil och sömnad. För att försörja sig hade tagit studielån, haft ströjobb (utställningar, vårdjobb, textil) och varit arbetslös med a-kassa. Hon hade också engagerat sig i en mindre amatör- teater som skådespelare och som kostymmakare. Hon säger att hennes målsättning varit att bli en kulturarbetare, att kunna försörja sig som kulturarbetare jag är estet och måste kunna skapa (s. 9). har haft en känsla för att hon skall ta sig till . Hennes tid på folkhögskolan hade förutom städ- ning haft målsättningen att ge behörighet till universitet. När berättar om varför hon valde att söka till universitet och den utbildning hon nu befinner sig på så kommer flera trådar om avhopp upp ur det förflutna. Redan när jag kom till gymnasiet, redan då hade jag ju tänkt att jag skulle ... jag hade tänkt, jag kände då att jag brann för svenska språket. Så jag tror jag började söka ... och sen så tänkte jag men sjuksköterska kanske jag kan bli, för då har man alltid jobb, och då var sjuk- sköterskeutbildningen bara . Så tänkte jag, men det är ju inte så ... så kanske man kan få jobba deltid som sköterska eller något, för jag ville ju inte vara sjuksköterska egentligen. Men så strula jag där för det dök upp något annat som jag hellre ville göra . Det här borde alla få pröva! jag var på uppropet på svenskan, det minns jag. Men så gjorde jag inte det då (s. 9). I berättelse förefaller det som om det funnits en konflikt mellan det borde göra och det hon vill göra. Under den senare halvan av 90-talet bestämmer sig för att försöka att läsa svenska på universitet. Som hon befarat klarade hon inte stressen och framförallt inte salstentorna. Hon berättar att: Jag blev helt, jag fick blackout bara jag kom in där, liksom fick sitta , och fick sitta och ventilera innan jag överhuvudtaget såg vad det stod på pappret och så där .. så det gick ju inte, det blev en katastrof. Det där ångrar jag ju jättemycket efter men det är ju inget att göra något åt (s. 10). Att inte klara universitetskursen tog hårt och sopade nästan bort hennes nyvunna självförtroende om studier. Flera andra påfrestan- de händelser inträffade också under de turbulenta åren innan . Ganska sent i berättelsen kommer en vändpunkt som bland annat inbegriper att träffar en ny man. Saker vänds till något mer positivt igen. Hon får tips om en ny universi- tetsutbildning som i viss mån handlar om kultur. I den utbildning- en används också problembaserat lärande. såg hon sin chans att få en utbildning på universitetsnivå och undvika presta- tionsångesten i tenteringssituationen. Utifrån den situation befann sig i så måste hon ta chansen. Hon uttrycker det så här: Jag hade inget och göra, jag hade inga alternativ, jag hade inga stämp- lingsdagar kvar och inget läkarintyg, nej, men där kände jag att jag är ... fixar jag inte det här då kan jag lika gärna kasta mig själv på sop- tippen. Jag kände mig så (s. 11). är hon mycket nöjd med utbildningen och hon tycker att hon lär sig väldigt mycket. Hon berättar snabbt och precist om olika viktiga samhälls- och individfrågor som vi tydligen behöver ta ställ- ning till under intervjun. I utbildningen finns många möten med olika människor i grupper och det skapar mycket friktion och mycket kritik mot olika saker. , säger , det är det som är vinsten med utbildningen. De lär sig processen för att få kunskap om något. Det är många av de yngre studenterna som har svårt att förstå det och det ger ibland grogrund för konflikt. när hon läser på ser hon det också som en form av estetisk verksamhet. Det handlar om att skapa texter, att veta vad hon vill säga, var får man tag i material och allt annat. Det här borde alla få pröva! det hela taget påminner undervisningsform mycket om den hon lärde sig på folkhögskolan och det passar per- fekt. Hon slipper de förhatliga salstentorna och kan ägna sig åt att lära. började med att beskriva folkhögskolan som ett sätt att ta itu med personliga problem, stärka självförtroendet och skaffa sig meriter. Det mest betydelsefulla hon kan minnas är det sociala stödet. berättelse orienteras av en intrig som bygger på sökande efter en meningsfull verklighet. Det komplicerande ele- mentet som bildar hennes intrig är spänningen och ambivalensen mellan den duktiga flickans färdigutstakade väg och egna intressen. Hon har burit med sig denna ambivalens och den utgör en bra punkt att starta i för att förstå hur folkhögskolan tilldelas betydelse. Å ena sidan berättar duktiga flicka om folk- högskolan som om det var lite fel och kanske lite för lågt för henne. därefter berättar om hur stor hjälp hon fick av de studierna. Det förefaller rimligt att rollkonflikten från gymnasie- tiden i viss mån driver hennes berättelse än . fick rehabilitera sitt självförtroende genom att umgås med människor med än lägre självförtroende. I relationen till de övriga tilldelades hon rollen som stark, hon accepterade rollen och blev också stark. innebar studier efter specifikt intresse, teater. Stärkt från den första kursen kommer in i en grupp där alla i jämförelse verkar ha stort självförtroende och framåtanda. Den ungdomliga entusiasmen smittade av sig och växte ytterligare. Så här långt kunde det vara en rehabili- teringskurs. Det var också det epitet tillskrev den i sitt uttryck om att städa upp. På det hela taget ser den sociala sidan av folkhögskolan ut att ha spelat en mycket viktig roll för rehabilitering av sig själv. Andra sidor som kom till i kölvattnet av kursen är betyg för att komma in på universitet, den problem- baserade studietekniken som hjälper på och en ny man. Ett intressant spår i berättelsen är att hon börjat dra samman sin bild av verkligheten och sig själv. Det som kanske tidigare var mer ambivalenta inriktningar har börjat bli en sammanhållen helhet. Det här borde alla få pröva! Den utbildning hon befinner sig på är en yrkesutbildning på universitetsnivå som i hög grad bygger på de saker själv är intresserad av: språk och skapande. Det verkar rimligt att hon tillskriver studierna stor positiv betydelse. är aktivt och bor själv i en större stad i . Jag träffar honom i hans hem. Hemmet är sparsamt möblerat för att vara framkomligt. har ett fysiskt funktionshinder sedan födsel som benämns cerebral pares. Funktionshindret medför att han har svårt att styra sin kropp och ibland svårt att uttala ord och meningar tydligt. Det innebär att i under intervjun sitter i en rullstol och han behöver ta korta pauser då och då. levnadsberättelse är huvudsakligen uppbyggd kring händelser som involverar studier. har sökt och genom- gått flera olika folkhögskolekurser med motivet att få kunskaper, träffa folk och skaffa sig meriter. På frågan om vad hans tidigare folkhögskolestudier betytt för honom, säger han: Ja, de har gett mig, för det första väldigt mycket ökad kunskap men också väldigt ... många fina kontakter för livet. Det händer fortfarande att jag träffar folk när jag är ute på stan, som kommer fram och säger tjenare ... minns du när vi gjorde det och det ... under folkhög- skoletiden (s. 7). För innebär folkhögskoletiden goda minnen av goda kontakt- er med människor. En viktig poäng för den betydelse studierna haft för är den del i citatet ovan där han refererar till möten med andra människor som han har en gemensam historia med. avslutade andra hälft. Efter grund- skolan började på komvux (grundvux). Han läste två terminer för allmän gymnasiebehörighet. Skälet till att började på kom- vux efter var att han behövde komplettera en del ämnen som matematik och lite sånt där (s. 1). En anledning till att kom efter med matematik i är att han har svårt att förstå matematik som ämne. Ett än viktigare skäl är som säger; jag brukar väldigt ofta jämföra mig med (s. 1). Det här borde alla få pröva! funktionshinder innebär att han behöver lägga ner mycket energi på att försöka styra kroppen efter sin vilja. Det får som följd att han läser långsamt och han behöver ta många pauser. Detta underbygger också kommentar om studierna på komvux. Han menar att studietempot var för snabbt och det handlade mest om korvstoppning. satsning på matematik visade sig inte fungera. Efter komvux orienterade sig vidare med ett mer personligt intresse i siktet. Han påbörjade en bibelskola i hem- staden. Den utbildningen gav honom väldigt mycket. Han träffade många nya människor och kände att han växte som . Motivet för den här typen av studier var enligt att han ville söka och få förståelse för sig själv, sin tro och . Han ville få mer kunskap om evangeliet och dela insikter med andra. uppskattade studieformen mycket då det var läsning kapitel för kapitel med mycket diskussion om olika tolkningar. Inte minst var det viktigt för att få diskutera sina erfarenheter om gudstro. En tid senare bestämde sig att han skulle försöka sig på en kurs på folkhögskola i ett angränsande län. Det handlade om en skrivarlinje. Den här gången var motivet att försöka utveckla ett intresse för att skriva och som tidigare att få träffa nya människor. tycker mycket om att skriva och har en egen dator som är anpassad till honom. säger att visst hade den kursen sin tjus- ning men det han egentligen minns av den är att han inte var nöjd. Det huvudsakliga skälet anger han till att skolan var väldigt flum- mig. Informationen fungerade dåligt och ger exempel när han hade bokat färdtjänst för att ta sig till skolan och sedan när han kommer fram är alla lektioner inställda. Så måste jag ju säga att väldigt ofta när jag gick där så tänkte jag liksom att ... – vad gör jag här? Vad gör jag här bland en massa flummiga människor.. som överhuvudtaget knappt heller visste vad dom gjorde där (s. 4). Flera av de erfarenheter och kunskaper fick med sig från kursen värdesätter han dock. Han berättar om att han skrivit dikter och fått god hjälp att förstå hur hans eget skrivande kan utvecklas. Folket på skolan var också trevliga men som sagt det var lite för mycket kom om du har lust-mentalitet för smak. Här lägg- er till att det primära motivet för studier för honom nog huvudsakligen har varit att få träffa människor och få diskutera med dem. Nästa steg blev att söka till en folkhögskola med profil. Det är också genom den folkhögskolan hamnat i Det här borde alla få pröva! urvalet till den här studien. Här blir nästan lite lyrisk i tonen och berättar att den folkhögskolan hjälpte honom väldigt mycket. kopplar samman skolans kristna profil med den hjälp han fått som studerande. Därför den skolan är ... och det skall jag säga dig att jag aldrig, på någon skola, fått så mycket hjälp med matten (s. 4). Det visar sig att matematiken varit ett stort dilemma för . som inte gillar matematik på ett personligt plan så är han en person som inte kan ge sig. När det är något som är svårt eller nästan omöjligt så vill ändå försöka övervinna hindret. Matematiken har av det skälet ända sedan varit något som känt att han måste bemästra. På den allmänna linjen på folkhögskolan träffade en matematiklärare som mer eller mindre tvingade att klara uppgifterna. Med direkt anför- ing ger han ett citat från lärarinnan: – Ja, du , du går inte här- ifrån innan du kan det där (s. 4). Lärarinnan var både intresserad och entusiastisk och upplevde att han till och med kunde tycka att matematiken blev rolig, åtminstone så länge hon undervisade. I samma anda fortsätter att berätta om de andra lärarna som var lika bra och ett skäl var att de var så målinriktade. Så den skolan ångrar jag verkligen inte ... att jag var, ja överhuvudtaget lärarna och allting var så här väldigt målinriktade liksom ... så det var en härlig tid, om man säger så (s. 4). Kanske kan man säga att i lärarinnan mötte en själsfrände när det gäller envishet. Under de tre terminer som studerade på folkhögskolan hann han också beta av flera andra ämnen. hade nu nästan en gymnasieexamen. När utbildningen avslutats var mycket intresserad av ett att finna ett jobb. Han hade drömmar om att kanske få arbete som präst. Han kom dock till insikt om att det inte vore genomförbart eftersom utbildningen var på för hög nivå (snabbt tempo) och alltför lång. Han lägger dock till att det också handlar om ett mycket stort steg. För innebär präst mycket mer än ett yrke. Det handlar om en kallelse från och skulle han få en sådan kallelse skulle han genast försöka klara av det. Situationen efter folkhögskolan löste sig genom att fick ett erbjudande om att arbeta ideellt i sin egen församling.