sou · GRB3111d1 · 2004-01-01 00:00:00 — innehåller uppgifter om inteck- ningar för vilka datapantbrev ersatt skriftligt pantbrev. Samfällig- hetsföreningsregistret innehåller uppgifter om föreningar som förvaltar samfälligheter och/eller mark som hör gemensamt till flera fastigheter. Ett lägenhetsregister har byggts upp i kommun och i som ett led i att möjliggöra registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik. Hur bedrivs verksamheten? Arbetet med geografisk information och fastighetsinformation utgör hantering av informationssystem som består av databaser med tillhörande tekniska system och regelverk. Verksamheten delas in i bygger upp informationssystem med grund- läggande landskaps- och fastighetsinformation i sådan form och standard att angelägna samhällsbehov tillgodoses. har för området landskapsinformation beslutat om en nioårig inrikt- ning gällande t.o.m. (prop. 1993/94:100 bil. Lantmäteri i och några andra länder 1993/94:BoU10, rskr. 1993/94:185). För fastighetsinformation finns ingen motsvarande plan. I uppbyggnaden ingår att samla in, bearbeta och föra in relevanta data. Exempel på några större aktuella aktiviteter inom området är att den rikstäckande geografiska databasen med grundläggande geografiska data (GGD) kompletteras i enlighet med den fast- ställda planen. integreras databasen med kommu- nala topografiska primärdata för att höja databasens tekniska och innehållsmässiga kvalitet, och att uppbyggnaden av den nationella digitala registerkartan – vad avser fastighetsindelningen – slutförs för hela . Insatser görs för att lägesmässigt föra samman den topografiska informationen och fastighetsindelningen. I syfte att uppnå ökad effektivitet vid produktionen av grundläg- gande geografisk information görs upphandling i konkurrens. Upp- handlingen uppgår till av den totala produktionen. Förvaltning av de grundläggande databaserna innefattar både ett planmässigt program för ajourhållning av data och av innehålls- mässig kvalitetsanpassning av databaserna. Dessutom ryms inom förvaltningsinsatserna även en anpassning av informationsinne- hållet som motsvarar samhällets kommande behov av förändrad information och av en effektiv informationsförsörjning. Utgångs- punkter är en väl specificerad och beskriven information, principen om registrering vid källan, inflytande från användarna och föränd- ringar i omvärlden. strävar efter att hålla förvalt- ningen dynamisk med hänsyn till teknik- och metodutveckling, kontinuerlig och stabil över tiden, geografiskt heltäckande och effektiv. Förvaltningen innebär att databaserna över tiden har ett aktuellt och väl specificerat informationsinnehåll som kvalitetsmässigt och tekniskt motsvarar användarkraven från samhället. Dessutom inne- bär förvaltningen att databaserna utformas för användning i geo- grafisk informationsteknik och anpassas för integrering med andra databaser i samhället. Lantmäteri i och några andra länder Tillhandahållandet sker i form av standardprodukter och tjänster, t.ex. tryckta kartor och CD, tjänster tillgängliga på Lantmäteriver- kets hemsida, filöverföring eller andra former av uttag ur register och databaser. Leveranser av data i digital form kan ske enligt fast- ställda format men också innehålla sådana former för presentation av data som är generella för stora användargrupper. Standardpro- dukter och tjänster används både av s.k. slutkunder och av vidare- förädlare. Dessa förutsätts, med hjälp av standardprodukterna, själva utveckla de lösningar som behövs för att tillgodose olika specialbehov. Med terminologi är standardprodukter och tjänster resultatet av en allmän användningsanpassning av den information som ingår i de grundläggande baserna och en del i verkets uppdrag att effektivt förse samhället med information så att angelägna behov tillgodoses. Kundspecifika lösningar tas fram av vidareförädlare där Metria är en av aktörerna. Lantmäteriet bedriver uppdragsverksamheten främst inom division Metria. Även inom division Fastighetsbildning bedrivs, som tidi- gare nämnts, viss uppdragsverksamhet. Metrias tjänster omfattar datainsamling, bearbetning, förädling, presentation, positionering samt utveckling av GIS-lösningar, ofta webbaserade. Metria tillhandahåller även flygbilder och tjänster inom satellitbaserad fjärranalys. Metria bedriver kartografisk upp- dragsverksamhet och har en förlags- och distributionsverksamhet för såväl Lantmäteriets som andra förlags tryckta kartor, atlaser, reseguider m.m. Metria säljer allmänna kartor till slutkund via olika e-handelstjänster och Kartbutiken i . Metrias verksamhet bedrivs (2001-2002) inom sex affärsområ- den. I tabellen som följer visas externa intäkter och antal anställda inom respektive affärsområde. av de anställda återfinns inom affärsområdena Geodata respektive GIS och mätkonsulting. Mer än hälften av de externa avgiftsintäkterna avser GIS- och mätkonsultverksamheten Lantmäteri i och några andra länder Tabell 2.1 Metrias affärsområden, externa intäkter och antalet anställda 2001 Externa intäkter 2001, Källa: och egna bearbetningar. Kunderna finns främst inom kommuner och annan offentlig verk- samhet, men även inom näringslivet, förlag, bokhandel och bland allmänheten. Kommunerna, de 6 största myndigheterna och kart- centrums kunder bidrar av Metrias externa upp- dragsintäkter. Tabell 2.2 Metrias största inrikes externa intäktskällor 2002, mnkr Rymdstyrelsen/-bolaget Källa: och egna bearbetningar. Metria redovisade utöver de externa intäkterna, interna intäkter om varav 142 miljoner var beställ- ningar från övriga divisioner . Ser man till de totala intäkterna inkl. interna beställningar svarar GIS- och mätkonsulting och Geodata Lantmäteri i och några andra länder tillsammans för verksamheten. De interna intäkterna kan ses som en indikator på de verksamhetssamband som finns med övriga divisioner och inom Metria. Tabell 2.3 Metria 2001, externa och interna intäkter, mnkr Källa: och egna bearbetningar. 2.3.4Totalförsvar, skydd och beredskap Geografisk information och fastighetsinformation är av betydelse för samhällets möjligheter att hantera kriser. har flera uppgifter inom samverkansområdet. Det är områdesvis samordning, samverkan och information. Syftet med uppgifterna är att samhällets behov av grundläggande geogra- fisk information och fastighetsinformation skall kunna tillgodoses även vid allvarliga kriser i fred eller vid ett väpnat angrepp. Lant- mäteriverket är samverkansansvarig, dvs. planerar och vidtar förbe- redelser för att förebygga, motverka och begränsa identifierad sår- barhet och risker. Samverkansansvaret innebär även ett samord- ningsansvar för sektorn geografisk information och fastighets- information. är också bevakningsansvarig myndighet vilket innebär att vidta de förberedelser som krävs vid höjd beredskap. Uppgifterna är reglerade i förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap. Lantmäteri i och några andra länder svarar för bild- och kartsekretess av verkets grunddata och produkter, spridningstillstånd av kartor samt data- bastillstånd. Dessa uppgifter är reglerade i lagen (1993:1742) om skydd av landskapsinformation med tillhörande förordning (1993:1745). Enligt avtal med Försvarsmakten skall verket organisera, utbilda och tillhandahålla försvarsmaktslantmätare, organisera och hålla beredskap för en krigstryckningsorganisa- tion, producera och ajourhålla en digital fältmätkarta, och genomföra materialnummerersättning av kartor, sjökort och nautiska publikationer. Med stöd av en överenskommelse om myndighetssamverkan driver genom Metria en central (GeoSE) för anpassning av den geografiska information som Försvarsmakten behöver i sina olika system. Principerna för finansieringen av Lantmäteriets verksamhet beslu- tades av (prop. 1994/95:166, bet. 1994/95:BoU17, rskr. 1994/95:313). Verksamheten finansieras genom anslag och avgifter. Avgifter tas ut inom områdena fastig- hetsbildning, landskapsinformation, fastighetsinformation och uppdragsverksamhet (Metria). Intressentfinansiering förekommer i viss omfattning. I tabell 2.1 redovisas en resultaträkning för där bl.a. fördelning mellan anslag och avgifter framgår. Det kan noteras att verksamheten uppvisade underskott 1996 och 1997, efter den omstrukturering som skedde . Lantmäteri i och några andra länder Resultaträkning för mnkr, löpande priser 2Inklusive för lägenhetsregister; före indragning av aviserat i VÅP 2003 (prop. 2002/03:100). Källa: årsredovisningar och verksamhetsplan 2003. Förrättningsverksamheten finansieras med avgifter genom lant- mäteritaxan. Avgiften beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. Det är som efter samråd med Ekonomistyr- ningsverket bestämmer storleken på avgifterna. Kostnaderna för lantmäteriförrättningar betalas av berörda sak- ägare. Avgiften kan antingen vara ett avtalat fast pris eller en tid- taxa. Principerna för avgiften är reglerad i förordningen (1995:1459) om avgifter vid lantmäteriförrättningar. Registreringen i fastighetsregistret, arkivhantering, råd, stöd och tillsyn finansieras med anslag. Regeringen har i budgetpropositio- nen föreslagit att kostnaden för den förrättningsrelaterade fastighetsregistreringen skall inkluderas i taxan för lantmäteriför- rättningar (prop. 2003/04:1 utg.omr. Lantmäteri i och några andra länder Finansieringen av verksamheten har på olika utgångspunkter. Det finns en målkonflikt mellan behov av finansiering och önskemål om bred användning av grundläggande information. Staten efter- strävar att avlasta statsbudgeten genom att ta in nyttjanderätts- och licensavgifter och rikta krav på ökad intressentfinansiering. Sam- tidigt uttalas en strävan att stimulera ökat utnyttjande av den grundläggande informationen för att få största möjliga sam- hällsnytta. Finansieringsprinciperna innebär att uppbyggnad av databaser liksom en del av kostnaderna för förvaltningen, dvs. ajourhållning, drift och utveckling av systemen, finansieras med anslag. Använ- daravgifter täcker hela kostnaden för tillhandahållandet och bidrar till finansiering av förvaltningen. Hur stort bidraget till förvalt- ningen får vara fastställs av regeringen, se tabell 2.2. Intres- sentfinansiering förekommer i mindre omfattning, dvs. att en användare skjuter till medel för täcka kostnader för att bygga upp eller uppdatera en databas vilket ger användaren t.ex. möjlighet att få sina önskemål tillgodosedda snabbare. Takbeloppet för användarbidraget 1996–2003 (mnkr) Källa: Statsliggaren. beslut med anledning av den ekonomiska vårproposi- tionen (prop. 2002/03:100, bet. 2002/03:BoU1, rskr. 2002/03:67) innebar att verksamheten i större utsträckning skall finansieras genom avgifter och att anslagen för verksamheten minskas med från . Lant- mäteriverket har därför beslutat om en 60-procentig höjning av avgifterna för fastighetsinformation. För landskapsinformation innebär finansieringsprinciperna mer konkret att avgifterna som tas ut består av tre delar. Det är avgift för rättigheter att använda informationen (licensavgift), för speci- fika kostnader för bearbetningar och för Lantmäteri i och några andra länder Avgifterna skall dessutom, som berörts ovan, utöver kostnaderna för tillhandahållandet även lämna ett bidrag till förvaltningen. Priserna för enskilda produkter kalkyleras utifrån marknadsförutsättningarna, dvs. användarnas behov och efter- frågan, med beaktande av målet bred användning. För förlags- produkter, dvs. tryckta kartor och digitalt lagrade standardpro- dukter uttas styckepris. Avgifterna kan tas ut som engångsavgift, abonnemangsavgift eller årlig avgift. I spridningsledet är det bruk- ligt med avtal om royalty, t.ex. en viss avgift per exemplar utifrån vilket nyttjande som är akuellt. ansvarar för utveckling, förvaltning och drift av fastighetsregistret, inklusive handläggningssystemet som används av inskrivningsmyndigheterna. svarar också för framställning och expediering av dokument som lagfarts- bevis, pantbrev och gravationsbevis samt uppbörd av stämpelskatt och expeditionsavgifter. Stämpelskatt och expeditionsavgifter inlevereras till staten mot inkomsttitel. De expeditionsavgifter som tas ut skall motsvara kostnaderna för inskrivningsverksamheten vid tingsrätterna, vissa därtill knutna centrala myndighetsuppgifter vid och vissa verk- samheter vid det statliga lantmäteriet. Uppdragsverksamheten är avgiftsfinansierad och skall bedrivas enligt principen om full kostnadstäckning. Totalförsvar, skydd och beredskap Verksamheten inom områdena totalförsvar samt skydd och bered- skap finansieras med anslag. Verksamheten vid och lantmäterimyndigheterna styrs av det generella regelverket för statliga myndigheter. Inom ramen för den statliga budgetprocessen styr regeringen via doku- ment som budgetpropositioner och regleringsbrev. Lantmäteriver- ket redovisar budgetunderlag och årsredovisningar. Lantmäteri i och några andra länder andra generella regler är bl.a. verksförordningen (1995:1322), kapi- talförsörjningsförordningen (1996:1188) och avgiftsförordningen (1992:191). Frågor om verksamhet bereds i av . Flertalet författningsfrågor med anknytning till verksamheten som t.ex. jordabalken och fastighets- bildningslagen (1970:988) bereds av . Verksamheten styrs mer specifikt av myndighetens instruktion (1995:1418). I denna framgår uppgifter, krav på organisationen, hantering av avgifter m.m. Beställningen av uppbyggnad av land- skapsinformation regleras i en långsiktig plan som avser budgetåren 1994/95 – 2003, vilken har tagit ställning till (prop. 1993/94:100 bil 15, bet. 1993/94:BoU10, rskr. 1993/94:185). genomför s.k. mål- och resultatdialoger med ledning. Samråd om aktuella lagstiftningsfrågor genomförs mellan , och . har en rad egna styrdokument för verksam- heten. Arbetsordningen är central. För hela den statliga lantmäteri- verksamheten finns flera interna strategidokument. Dokumentet Vi väljer väg 2006 omfattar myndighetens vision, strategier, spel- regler och nyckeltal. Strategidokumentet Vision 2004 ger Lant- mäteriverkets bild av myndighetens roll i framtida infor- mationsförsörjning. En rad verksamheter ligger nära lantmäteriverksamheten och samverkan med dessa sker ofta. Exempel på sådana verksamheter är annan hantering av geografisk information, t.ex. kommunernas, En kommun kan få inrätta lantmäterimyndighet för verksamheten i den egna kommunen. har tagit ställning till att ansvaret för fastighetsbildningsverksamheten i princip vilar Lantmäteri i och några andra länder på staten men att en kommun, efter ansökan, kan tillåtas svara för verksamheten om vissa villkor är uppfyllda (prop. 1995/96:78, bet. 1995/96:78:BoU4, rskr. 1995/96:102). Förutsättningarna är preci- serade i lagen (1995:1393) om lantmäterimyndighet. Det är regeringen som beslutar om tillstånd att inrätta en kommu- nal lantmäterimyndighet. utövar tillsyn över de kommunala lantmäteri- myndigheterna som är 38 till antalet. Den som förvärvar en fastighet är skyldig att ansöka om inskriv- ning av förvärvet, lagfart. Lagfart är en förutsättning för att en fastighet skall kunna användas som säkerhet för lån genom att en inteckning beviljas. Inskrivningsärenden handläggs vid inskrivningsmyndigheter som är knutna till domstolsväsendet. Inskrivningsärenden är bl.a. ären- den om lagfart, inteckning och vissa rättigheter. Rättigheter som kan inskrivas är t.ex. servitut och olika nyttjanderätter. Det finns sju stycken inskrivningsmyndigheter. Varje inskrivningsmyndighet har ett geografisktområde att betjäna. Uppgifter om ägare, inteckningar och olika rättigheter i fastig- heter finns i fastighetsregistrets inskrivningsdel. Detta delregister förs av inskrivningsmyndigheterna via deras handläggningssystem. Det finns ett trettiotal myndigheter som producerar, förvaltar och tillhandahåller landskapsinformation. Av dessa bör, förutom Lant- mäteriverket, särskilt nämnas , geologiska undersökning och samt . Dessutom finns omfattande geografisk information om tätorterna hos kommunerna. I det följande ges en översikt över vissa av de större informationsslagen och systemen. Lantmäteri i och några andra länder geologiska undersökning (SGU) tillhandahåller geologisk information för olika behov i samhället. Den geologiska under- sökningsverksamheten är inriktad på att rikstäckande digital infor- mation avseende berg, jord och grundvatten skall finnas . Informationen skall ha hög detaljeringsgrad i befolkningstäta och malmpotentiella områden. En stor del av den geologiska infor- mationen lagras i någon form av databas. svarar för sjöfartens behov av infrastrukturtjänster. Verket har databaser med sjögeografisk information. Därmed avser objekt och företeelser i kustzonen t.ex. farleder, djup, strandlinje. Ur dessa databaser genereras traditionella tryckta sjökort och digi- tala sjökort. Meteorologisk och hydrologisk information () samlar in och lagrar data från luft, sjöar, vattendrag och hav. En stor del av informationen är geografiskt lägesbunden. Exempel är databaserna vattenarkiv och Svenskt klimatarkiv. arbetar med väginformatik - modern informationsteknik för vägtransportsystemet. Ett exempel är den nationella vägdatabasen, (NVDB) som skall innehålla aktuell kvalitetssäkrad information för hela det svenska vägnätet. NVDB drivs av Väg- verket i samverkan med , Svenska kommunför- bundet och skogsnäringen. skall NVDB ingå i en rikstäckande transportdatabas där alla transportslag ingår. Lantmäteri i och några andra länder Den kommunala databas- och kartframställningen omfattar i regel tätbebyggda områden eller sådana områden som avses tas i anspråk för bebyggelse. Det kommunala ansvaret grundar sig på kommu- nernas uppgifter inom samhällsplaneringen och den tekniska för- sörjningen med gator, vatten och avlopp, el m.m. En huvudprodukt är primärkartor som ofta finns i digital form. Bland följd- produkter kan nämnas grundkarta, nybyggnadskarta och förrätt- ningskarta samt olika översiktskartor. Andra exempel är lednings- kartor, turistkartor och adresskartor. All lägesangivelse förutsätter någon form av referenssystem. Kommunerna ansvarar för sina lokala referenssystem medan Lant- mäteriverket ansvarar för de geodetiska rikssystemen. Många myndigheter har för att på ett effektivt sätt kunna utföra sina uppgifter byggt upp olika system som hanterar geografisk information. Dessa system kan även ha ett bredare intresse och användning i samhället. Några exempel på myndigheter som hante- rar geografisk information är , , Försvars- makten, , länsstyrelserna, , , , , Skogsstyrel- sen, , och . Utlandsexport inom lantmäteriområdet – förenades den internationella uppdragsverksamhet som bedrevs inom dåvarande och () i ett statligt bolag, (prop. 1992/93:100, bet. 1992/93:BoU14, rskr. 1992/93:217). har till uppgift att utomlands marknadsföra och sälja svenskt kunnande inom fastighetssystem och geografisk information samt härmed förenlig verksamhet. Bolaget är landets största exportör av svenskt förvaltningskunnande och bedriver verksamhet i drygt 30 länder i fyra världsdelar. hade bola- get 35 egna anställda och 265 inhyrda experter. Lantmäteri i och några andra länder mnkr och resultatet 4,6 mnkr. Bolagets säte finns i . Ord- förande i styrelsen är f.d. generaldirektör. Bolagets verksamhet är inriktad mot marknadsföring och för- säljning samt koordinering och uppföljning av uppdrag. De resur- ser som behövs för att genomföra uppdragen köps in från det stat- liga lantmäteriet eller från andra aktörer, t.ex. lokala bolag i olika länder. Swedesurvey skall enligt bolagsordningen i första hand utnyttja resurser från det statliga lantmäteriet. Verket kanaliserar också egeninitierad tjänsteexport via Swedesurvey. Swedesurvey erbjuder tjänster inom följande områden. Konsultuppdrag, främst rådgivning och kunskapsöverföring inom ramen för s.k. institutionellt samarbete, som utgör kärnan i bolagets verksamhet. Kursverksamhet inom lantmäteriområdet. Försäljning av mät- och kartprodukter samt tjänster inom geografiska informationssystem, ofta på kommission från . Upphandling av utrustning och tjänster åt uppdragsgivaren. Projekten finansieras främst av svenska biståndsorgan, utvecklings- banker och olika FN-organ. Ungefär hälften av bolagets intäkter kommer från uppdrag inom ramen för SIDA-finansierade projekt. Kunder är i första hand lantmäteri-, kart- och inskrivningsmyndig- heter samt ledningsdragande verk i berörda länder. En viktig grund för efterfrågan på Swedesurveys tjänster är att många länder saknar system för att dokumentera äganderätt och markanvändning. Även om sådana system finns är de ofta bristfäl- liga och har dålig aktualitet och tillgänglighet samt bristande till- förlitlighet. Synen på äganderätten har också genomgått stora för- ändringar t.ex. inom det forna , vilket ställer nya krav på fastighetssystemen. Lantmäteri i och några andra länder 2.7Lantmäteriverksamhet i några andra länder I har huvudansvaret för insamling och för- valtning av geografisk information och fastighetsinformation. Viss del av verksamheten utförs av kartverkets regionala kontor, de så kallade Fylkeskartkontoren. Till skillnad från det svenska Lantmä- teriverket har man också ansvar för sjökartläggningen, som i utförs av . Inskrivning rörande fastigheter görs av tingsrätter (85 st). Det norska har dock beslutat att överföra inskrivningsverksamheten till , för att där bedrivas vid ett kontor för hela landet. Fastighetsbildning och fastighetsregistrering genomförs av kommunerna. Kommunerna kan engagera privata företag att utföra förrättningar. Kommunerna skall enlig lag överföra fastighetsin- formation, adresser och byggnadsinformation till utan ersättning. Utbyte av övrig geografisk information kan över- enskommas genom avtal. Omarronderingsförrättningar på lands- bygden genomförs av det statliga . Det finns ett samarbete i som kallas Geovekst, som har till uppgift att etablera och ajourhålla de viktigaste kartdata i . Detta är en viktig del i etableringen av databasen digitalt. De centrala parterna är kommunerna, Statens vegvesen, , energiförsörjningsbolagen, landbruket och Statens kart- verk. Parterna delar på kostnaderna. I finns inget militärt kartverk. Försvaret har en enhet som kallas Försvarets militärgeografiska tjänster. Denna enhet är sam- ordnare av geografisk information inom Försvaret, men ansvarar inte för produktion utan är snarare användare. är den nationella kartmyndigheten som tillvaratar behov av landstäckande geografisk information, kartor och fastighetsinformation. Ansvarsområdet omfattar land-, kust- och havsområdet samt kusten runt . är en förvaltningsmyndighet under Miljöverndepartementet. Lantmäteri i och några andra länder Uppdragsverksamhet omfattar försäljning av tryckta och digitala produkter samt uppdrag och konsulttjänster baserade på data från databasen digitalt. Marknadsverksamheten är i huvudsak skiljd från den övriga verksamheten genom etablering av en egen division. Divisionen har följande affärsområden: Analoga produk- ter, Digitala produkter, Statlig förvaltning, försvar/polis/rädd- ningsväsen, Media och Övrigt. Försäljning av digitala produkter (kart- och fastighetsinforma- tion) övergår nu efter beslut av till Norsk Eiendomsin- formation (statligt bolag). Övrig verksamhet inom divisionen skall avyttras genom att säljas ut till någon privat aktör. Tjänsteexport till annat land görs genom privata företag (personal på kan inlånas). utför dock arbete i form av sådant bistånd som i utförs av Swedesurvey på uppdrag av Sida. Produktion av geografiska landdata görs till största delen inom Geovekst. Den interna produktionen av 1:50 000 sysselsät- ter cirka 30 personer vid . koordi- nerar inom Geovekst produktion och ajourhållning av geografisk information. Geovekst omsatte NOK 113 miljoner . Extern upphandling från Geovekst görs för miljoner (budgeterat är dock NOK 90 miljoner). tillhandahåller i princip samma data som Lantmä- teriverket. Skillnaderna består i att även tillhanda- håller/håller följande: –Nationellt register för luftfartshinder. –Batymetriska data (sjökort).