sou · GRB350d3 · 2004-01-01 00:00:00 — bestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst. Instämmer i utredningens bedömning att systemet måste byggas om. Anser att SGI-reglerna bör konstrueras eller byggas om i huvudsak enligt de tankegångar utredningen Delar endast till viss del utredningens analys av Anser att utredningen i alltför liten utsträckning har penetrerat frågan om varför det finns skyddsbestämmelser i försäkringen och vad man vill uppnå med dessa. utredningens uppfattning att det saknas tillräcklig koppling mellan avgifter och utgifter i dagens sjuk- Anser att utgångspunkten även i framtiden bör vara att de grupper som omfattas av skyddsbestämmelser, även skall ha detta Reglerna bör dock förenklas betydligt. Delar utredningens bedömningen att systemet bör konstrueras eller byggas om. justeringar inom befintligt system är inte fören- liga med direktivens krav på en tydlig och över- skådlig försäkring som därmed är lättare att til- Det är inte heller önskvärt att införa ytterligare undantag/specialregler i ett redan mycket komplext system som kräver stora admi- Anser i likhet med utredningen att dagens försäk- ringsbestämmelser som reglerar den sjukpen- ninggrundande inkomsten och bibehållande av densamma, har blivit för komplicerade Instämmer i att det finns mycket problem med Det är därför viktigt att försöka komma fram till principer för hur skyddsreglerna En princip som är viktig att värna är att skyddstider bör upprätthålla standardtrygg- Instämmer i utredningens bedömning att över- väga att konstruera om sjukpenningskyddet. Anser att dagens bestämmelser medför flera negativa konsekvenser med ett icke enhetligt skydd som kan undergräva förtroendet för Instämmer i utredningens bedömning att syste- met bör konstrueras om. Instämmer i utredningens förslag att konstruera ett helt nytt system i stället för att lappa och Delar kritiken som har riktats mot systemet med har det varit för studenter som står utanför att utredningens problembeskrivning är korrekt. Vill dock påpeka en detaljsynpunkt; nivån på avgångsersättning från är till skillnad från de flesta andra trygghetssystem av den tidigare lönen. 4 En ny försäkringsstruktur? Enligt utredningen bör skilda försäkringsstrukturer skapas för de olika förmånsslag som vilar på SGI-systemet. Förmånerna bör delas in enligt följande: ersättning vid sjukdom och annan korttidsfrånvaro ersättning vid graviditet och föräldraledighet ersättning vid arbetsskada. Majoriteten av remissinstanserna stöder den föreslagna försäk- ringsstrukturen. Tillstyrker utredningens förslag om en grundläggande indelning i skilda ersättningskonstruktioner för olika förmånsslag och anser att en sådan ordning bör kunna främja klarhet och överskådlighet i systemet. invändning mot utredningens förslag till försäkrings- Är i princip positivt inställd till förslaget om en struktur- En sådan konstruktion kan befrämja en ökad Påpekar att strukturförslaget inne- bär att vissa problem ändå kvarstår att lösa. dagens problem med varvning av olika skyddsperioder från olika strukturer och långa skyddstider. att utredningen beaktar och utreder hur försäkringsskyd- det mellan de tre föreslagna strukturerna kommer att fun- Ett förtydligande bör också göras av vad som menas Stödjer tanken på en ny försäkringsstruktur med den indelning som föreslås av utredningen. Tveksam till om utredarens förslag med skilda för- säkringsstrukturer bidrar till ett mer tydligt och överskådligt system som är lätt att tillämpa efter- som flera av de nuvarande problemen riskerar att Stöder utredningens inriktning mot skilda kon- struktioner för de olika förmånsslag och att detta görs utifrån vilket syfte de olika ersättningarna har. Anser att utredningens förslag till tre skilda försäk- ringsstrukturer är en bra indelning som medför en ökad tydlighet i de olika försäkringarna. Stöder utredningens förslag till en fristående för- äldraförsäkring och en standardförsäkring för stu- Anser att den föreslagna strukturen är logisk och tydlig och att den undanröjer konflikter mellan Ansluter sig till utredningens förslag till ny försäk- ringsstruktur med separata ersättningar vid sjuk- dom, föräldraledighet samt arbetsskada. Delar utredningens uppfattning att de aktuella förmånerna bör delas in enligt den struktur som Instämmer i utredningens förslag till försäkrings- Vill dock påpeka att det finns risk för administrativa konsekvenser även med denna indelning och de olika beräkningssätt som föreslås. Detta gäller framförallt för försäkrade som rör sig mellan de skilda försäkringsstrukturerna. Samtycker till att ha skilda konstruktioner för de Ser det som en framkomlig väg att dela in förmånerna som styrs av SGI enligt den försäkringsstruktur som utred- Det är viktigt att man i framtida konstruk- tioner gör beräkningsgrunderna så enkla som möjligt så att individerna lätt begriper hur respektive förmån beräknas och även enkelt kan förstå skillnaderna och likheterna mel- lan hur olika typer av förmåner beräknas. Delar inte utredningens uppfattning att mål och syfte med sjukförsäkringen måste omformuleras. säkringslagen är både mål och syfte synliggjort. Tveksam till förslaget om ny försäkringsstruktur. i stället en beskrivning av vilka principer för skyddstider som borde gälla, när kolliderar dessa principer med nuva- rande skyddsregler och hur kan det åtgärdas. Instämmer i utredningens förslag om indelning i skilda för- Anser i likhet med utredaren att SGI endast bör användas som beräkningsgrund vid kortsiktiga Anser att utredningen bör fortsätta sitt analysarbete utifrån den föreslagna strukturen. bör det ske en fortsatt analys av vilka förmåner som ingår i formerna. bör överväga om inte en skillnad ändå bör göras mellan egen ohälsa och annan frånvaro. Stödjer förslaget att dela in socialförsäkringarna enligt utredningens förslag till försäkringsstruktur. över att utredningen närmare borde ha klarlagt hur de ersättningar som föreslås bortkopplas från SGI ska beräk- Anser att utredningens förslag är på god väg till en bättre försäkringsstruktur även om delrapporten inte presenterar någon detaljerad formgivning. också beaktar försäkringslösningar för studerande när det gäller andra avbrott än sjukdom, t.ex. föräldraförsäkring. Har inga synpunkter på vägvalet. Det viktiga är att deras stödtagare, som de betalar sociala avgifter för och som in- komstbeskattas för stödet, inte drabbas av bortfall i sin Detta bör kunna tillgodoses oavsett vilken väg som väljs. 5En fristående föräldraförsäkring och arbetsskadeförsäkring Enligt utredningen innehåller både föräldraförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen viktiga avvikelser från SGI-systemets beräkningsregler. När det gäller föräldraförsäkringen bedömer utredningen att ett fristående system kan skapas utan alltför många avvikelser från de tankar som kännetecknar den nuvarande försäkrings- lösningen. Reglerna om beräkning av livränteunderlag bör bättre anpassas till den inkomstförlust som skall ersättas och grundas på över- vägande om vilken inkomst som bör ersättas. Förslagen om en fristående föräldraförsäkring och arbetsskadeför- säkring stöds av flertalet remissinstanser. Stödjer tanken på en fristående föräldraförsäkring, det kan bl.a. underlätta regelförändringar för just denna grupp. dock tveksamt till förslaget att skydda ersättningsnivån för föräldrapenning till dess barnet fyllt eller avslutar första Dels av försäkringsmässiga skäl men också av det skälet att det i praktiken inte får någon betydelse för föräld- Är också tveksam till förslaget om krav på viss tids inkomst för att få ny högre inkomst eftersom detta kan inne- bära en försämring för föräldrarna jämfört med dagens regler. Verket är också positivt inställd till en fristående arbetsskade- Påpekar dock att ersättningen vid arbetsskada inte nödvändigtvis måste vara ett långsiktigt ersättningsbehov som Ställer sig bakom de resonemang som förs kring behovet av en Anser i likhet med utredningen att det finns klara fördelar med en fristående arbetsskadeför- Anser att det är omöjligt att utifrån betänkandet överblicka vilka statsfinansiella och andra konse- kvenser en fristående föräldraförsäkring och arbets- skadeförsäkring skulle medföra. Det är önskvärt att en ekonomisk analys görs i det fortsatta arbetet. tidigare förordat en förnyad prövning av möjlighe- terna att omvandla arbetsskadeförsäkringen till en Är tveksamt inställd till om förslagen om en särskild föräldraförsäkring och arbetsskadeförsäkring innebär några administrativa fördelar jämfört med dagens Det är också svårt att bedöma de kostnads- Tillstryker förslaget om en fristående föräldraförsäk- ring utan alltför många avvikelser från nuvarande Stöder utredningens förslag att skapa en fristående föräldraförsäkring samt att skydda ersättningsnivån för föräldrapenning till barnet fyller . digt bör kravet på antalet kvalifikationsdagar minska. Till skillnad från sjukförsäkringen vilar arbetsskade- försäkringen på skadeståndsrättsliga principer vilket kan vara ett skäl till att den bör vara fristående. utredningen saknas dock en diskussion om det är rimligt att grunderna för livränta ska baseras på Pekar på vikten av att även studerande kan omfattas av ett rimligt ekonomiskt stöd under föräldraledig- Man ska inte drabbas negativt av ett föräldra- skap om detta infaller . skulle föräldrapenningen kunna utformas på ett lik- nande sätt som skisseras för sjukförsäkringen för studerande, med en grundnivå som kan kompletteras med en inkomstrelaterad nivå? rade nivån bör i dessa fall kunna anknyta till för- värvsarbete före studiernas början. När det gäller utformningen av en ny föräldraför- säkring är det viktigt att uppmärksamma gruppen Utredningen bör därför, inte minst av jämställdhetsskäl, överväga mer generösa regler inom föräldraförsäkringen, bl.a. vad gäller I den fortsatta beredningen av utredningens förslag om arbetsskadeförsäkring kan det finnas skäl att uppmärksamma att högskolor med staten som huvudman är ansvariga för att stu- denterna är försäkrade för personskada. Anser att den grundstruktur som utredningen föreslår om en fristående föräldraförsäkring är rimlig och bör kunna bilda utgångspunkt för ett mera detaljerat förslag. fattning att arbetsskadeförsäkringen bör frikopplas Har vid tidigare tillfällen förespråkat en fristående Om en sådan inte går att genomföra bör åtminstone SGI-skyddet i samband med barns födelse förlängas . kar också att det innebär en försämring jämfört med dagens regler att använda sig av ett enhetligt kvalifikationsvillkor både före barnets födelse och vid senare tillfälle. som ett konsekvent och logiskt resonemang och borde öka föräldrarnas förståelse för reglerna. Instämmer i utredningens förslag om en fristående Anser att det finns fördelar med en fristående för- äldraförsäkring utan att det för den skull görs större avvikelser i nuvarande regelsystem. också att 240 dagars villkoret i större utsträckning än bör knytas till förankring i förvärvslivet. Delar utredningens uppfattning om en fristående Anser att utredningens förslag till en fristående föräldraförsäkring förtjänar att analyseras och Har rent principiellt inga invändningar mot en från SGI-syste- met fristående föräldraförsäkring. För att situationen inte ska försämras för föräldrar som ökar sin inkomst måste frågan om rätt att följa löneutvecklingen lösas på ett bra sätt. tionstid för en högre föräldrapenningnivå kan utgör ytterligare motiv för föräldrarna att skjuta upp bytet av vem som är hemma och vem som arbetar. Anser att det kan vara bra att fri- koppla arbetsskadeförsäkringen från SGI-systemet men kan inte ta ställning förrän ett mer detaljerat förslag presenteras på hur livränteunderlaget skall beräknas. Förslaget att SGI-skyddet skall följa barnet fram till åtta års ålder speglar inte ambitionen att en inkomstrelaterad ersättning skall eftersträva en överensstämmelse med aktuell inkomstför- lust i samband med ledigheten. Frågan om SGI-skydd och vård av barn måste, om ett nytt försäkringssystem övervägs, utredas i nära samklang med befintlig föräldraledighetslagstiftning. Förespråkar att ersättningsansvaret för trafikolyckorna bryts ut ur den allmänna försäkringen och i stället helt täcks av obliga- omfatta alla skador som uppstår i trafiken, inklusive färd- Även ersättning i samband med arbetsolycksfall bör brytas ut ur den allmänna försäkringen på motsvarande sätt. Avvisar förslaget om en fristående föräldraförsäkring eftersom detta inte ingår i utredningens uppdrag. I stället bör frågan utredas av en aviserad utredning. om vilka skyddsregler som behövs i föräldraförsäkringen. och för sig tänka sig en fristående arbetsskadeförsäkring såvida det inte innebär någon försämring jämfört med dagens beräk- Ser fördelar med införandet av en i detta avseende fristående Försäkringen bör dock även framgent i princip bygga på inkomstbortfallsprincipen. slaget om en fristående arbetsskadeförsäkring. Stödjer förslaget om en fristående arbetsskadeförsäkring om ett sådant system inte medför försämringar för funktions- När det gäller förslaget om en fristående föräldra- försäkring måste det i den nya lagen ses över kopplingen mellan föräldraförsäkring och sjukersättning (förtidspension) så att inte föräldrar med funktionshinder och som har hel eller partiell sjukersättning kommer i kläm eller förbises. Anser att utredningens förslag om en fristående föräldraför- säkring är oklar eftersom den inte beaktar studenternas livs- situation genom att t.ex. uttryckligen förorda en garantier- sättning för föräldrar utan någon förankring i förvärvslivet. 6Det framtida försäkringsskyddet vid sjukdom och annan korttidsfrånvaro Utredningen bedömer att valet står mellan tre tänkbara grundlös- ningar för ett framtida försäkringsskydd vid sjukdom och annan korttidsfrånvaro: Utredningen förordar modellen med en inkomstbortfallsförsäkring som en tänkbar lösning. En sådan modell bör kombineras med ett visst efterskydd som över kortare arbetsuppehåll. De flesta remissinstanser som har yttrat sig angående detta avsnit- tet förordar en inkomstbortfallsförsäkring. Länsrätten i län Har ingen invändning mot utredningens val av en modell med inkomstbortfallsförsäkring. Ställer sig positiv till utredningens förslag om att stärka Delar också utredningens upp- fattning att en modell med en inkomstbortfallsförsäkring kräver speciallösningar för vissa grupper. vara uppmärksam så att man inte åter hamnar i dagens läge, att inkomstbortfallsprincipen urlakas på nytt. en inkomstbortfallsprincip även bör omfatta arbetslösa och att ersättningen från arbetslöshetskassan skall ligga till grund för storleken på sjukpenningen. Förordar införandet av en 14 dagars sjuklöneperiod för arbetslösa. Det skulle i många fall ge en bättre koppling till det faktiska inkomstbortfallet Förslaget innebär att kostnaderna för arbetslösa skulle finansieras av arbetslöshetsförsäkringen. För att inte långtidssjukskrivna arbetslösa ska drabbas på ett orimligt sätt föreslår verket att efter en 14 dagars sjukperiod bör sjukpenningen beräknas enligt nuvarande SGI-regler. Arbetslöshetskassorna bör dock fortsätta att finansiera sjukfrånvaron oavsett om dessa eller försäkringskassorna Ser både fördelar och nackdelar med en renodlad inkomst- Den största nackdelen är att vissa grupper i samhället inte är berättigade till ersättning från sjukförsäkringen utan måsta förlita sig på andra lösningar vid sjukdom, t.ex. kommunernas biståndssystem. systemet är dock inte tänkt som en allmän inkomstgaranti utan som ett yttersta skyddsnät i särskilda situationer. därför angeläget att utredningen i det fortsatta arbetet uppmärksammar och ger förslag till en lösning som baseras på att systemet för ekonomiskt bistånd skall vara ett yttersta skyddsnät för människor i tillfällig ekonomisk kris. sjukförsäkringen skall vara trovärdig som en del i ett generellt välfärdssystem är det också viktigt att man överväger sjukförsäkringens omfattning för höginkomstta- Anser att inkomstbortfallsprincipen torde vara den mest lämpliga principen. Detta under förutsättning att studerande får ett fullgott skydd. sörjningsstöd bör undvikas eftersom den ökar risken för att funktionshindrade diskrimineras i samband med tecknande av privata försäkringar. Anser att den skisserade inkomstbortfallsförsäkringen skulle minska de negativa effekterna av olika ersätt- ningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen och sjukför- Anser att det är en viktig principdiskussion inom soci- alförsäkringsområdet och ser fördelar med en mer för- Anser att en diskussion om inkomstbortfallsprincipens fördelar måste baseras på ett grundligare underlag än det utredaren presente- rat för att det skall vara möjligt att ta ställning. Anser att av de tre redovisade modellerna är det bara en inkomsbortfallsförsäkring som kan sägas uppfylla förutsättningarna för att vara en arbetsbaserad försäk- ring enligt socialförsäkringslagen. att eventuell begränsning av avgiftsunderlaget för varje försäkrad till högst den försäkrade inkomsten förut- sätter att avgifterna tas ut i form av egenavgifter, både för löntagare och näringsidkare. Anser också att det är naturligt om förvärvsarbetande som är och är födda eller senare kommer tillhöra sjukförsäk- ringen liksom de fortsatt kommer att tillhöra det all- Anser att försäkringsskyddet vid sjukdom bör bygga Det bör finnas ett starkt samband mellan avgifter och förmåner. därför inte tas ut för inkomster som inte ger rätt till ersättning, dvs. ersättning vid sjukdom till arbetslösa bör ses över och Det är av största vikt att dessa regler bygger på inkomstbortfallsprincipen och att överkompensation Tycker att inkomstbortfallsprincipen är den mest tilltalade, då den även kan omfatta arbetslösa personer och därmed säkerställa deras situation. Anser att sjukförsäkringen skall ersätta ett inkomst- Påpekar att sjukförsäkringen är en socialför- Det sociala innebär bl.a. att solidaritets- principen tillämpas, alltså att goda och dåliga risker Men man bör akta sig för att ge social en innebörd av tycka synd om. Försäkringen bör, bort- sett från solidaritetsprincipen, vara försäkringsmässig och inte kompensera annat än ett verkligt inkomst- Är tveksamt inställd till ett efterskydd. renheten har visat att en sådan konstruktion tenderar att steg för steg urholka det ursprungliga systemet. Delar uppfattningen att försäkringsskyddet vid sjuk- dom och annan korttidsfrånvaro bör ansluta till det inkomstbortfall som individen har. sättning har en så nära koppling till förvärvsinkomst att den kan jämställas med förvärvsinkomst i SGI- Det kan vidare övervägas om inte ett aktivt arbetssökande bör vara mer ekonomiskt fördel- aktigt än att vara sjukskriven. tillförsäkras minst samma kompensationsnivå vid sjukdom som nuvarande arbetslöshetsersättning Dessutom bör i förlängningen samma nivåer inom dessa förmånsslag eftersträvas. Delar utredningens uppfattning att det är inkomst- bortfallsprincipen som skall gälla, såsom försäkringen var tänkt från början. Principen att beräkna ersättning utifrån annat försörjningsstöd än inkomst av arbete bör även kunna tillämpas för de arbetslösa. går miste om sitt stöd från arbetslöshetsförsäkringen bör få ersättning grundad på detta stöd. bör dock betalas ut med en lägre nivå, exempelvis 80 procent, för att inte stimulera till uttag av sjukpenning i stället för arbetslöshetsersättning. Anser att inkomstbortfallsprincipen som princip skall gälla i försäkringen. Vill i det här samman- hanget framhålla betydelsen av att ersättning från ett system endast skall förbehållas dem som upp- fyller de kriterier som finns för rätt till ersättning i Vidare bör dagens regler för försäk- ringsskydd för arbetslösa även gälla . Har tidigare avvisat förslag till ändringar i social- försäkringarna som innebär systemskifte och/eller ökade kostnader för deras sektorer. inte ta ställning i de delar som är av principiell art men anser att utredningens förslag till bl.a. försäk- ringsskyddet vid arbetslöshet förtjänar att analyse- ras och utredas vidare. Anser att sambandet mellan avgifter och förmåner bör förstärkas. eller dylikt bör också anpassas, t.ex. mellan arbets- löshetsförsäkring och sjukförsäkring. Anser att sjukpenningen ska fungera som en Är principiellt för för- ändringar som gör inkomstbortfallsprincipen tyd- ligare i sjukförsäkringen men kan inte med delrap- porten som underlag slutligt ta ställning för en för- ändring i denna riktning. Visar det sig att situatio- nen försämras för stora grupper med de förslag som utredningen kommer att lägga i slutbetänkan- det blir det svårt att få acceptans för förslagen. Övergångslösningar kan behövas. ringsskydd vid arbetslöshet och föräldraledighet framstår som rimliga avsteg från den renodlade Anser att taket i arbetslöshetsersättningen ska höjas till den nivå som finns i dagens SGI. På det sättet slipper man diskussion om att arbetslösa överkompenseras Vid sjukdom under arbetslöshet bör den försäkrade få behålla arbetslöshetsersättningen som sjukersättning och få räkna sjukdomstiden som överhoppningsbar tid i Anser vidare att det bör finnas en bortre gräns för försäkringsskyddet vid arbetslöshet. Anser att inkomstbortfallsprincipen bör vara vägledande för den ersättningsnivå som skall ge standardtrygghet. avgränsa ersättning till enbart inkomstbortfall vid inkomst av anställning eller motsvarande skulle däremot slå alldeles Anser att man ska ha en bredare syn på inkomst men efterlyser mer i detalj till slutbetänkandet konsekven- ser för olika grupper av olika inkomstbegrepp. vidare att gruppen arbetslösa måste omfattas men att ersättningen bör spegla den ersättningsförlust de gör Skyddet för arbetslösa måste ses Anser att försäkringsskyddet vid sjukdom skall bygga på Poängterar dock att det är av största vikt att de negativa konsekvenserna av principen utreds närmare. del av problemen skulle kunna lösas om det var samma förmånstak i sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäk- Har inget att erinra mot att utredningen utformar sjuk- domsdelen som en inkomstbortfallsförsäkring. Anser, liksom utredningen, att principen för framtidens försäkringsskydd vid sjukdom ska utgöras av en inkomst- Anser vidare att det är ytterst viktigt att även arbetslösa omfattas av en inkomstbortfallsförsäk- ring med samma storlek på ersättningen som om de fort- Nivån på försäkringsskyddet ska inte grundas på arbetslöshetsförsäkringens bestämmelser. Inte heller villkoren för rätt till ersättning vid arbetslöshet ska vara avgörande för försäkringsskyddet vid sjukdom. Anser principiellt att socialförsäkringen och arbetslös- hetsförsäkringen bör hållas åtskilda. bör dock gälla i arbetslöshetsförsäkringen som i socialför- Förordar i första hand förslaget om inkomstbortfallsförsäk- ring eftersom detta system är bäst för majoriteten. sättning är dock att övriga grupper inte drabbas negativt. Tar helt avstånd från förslaget om försörjningsstöd. Förordar i första hand förslaget om en inkomstbortfallsför- Detta under förutsättning att vissa grupper inte drabbas, dvs. sjuka studerande, arbetslösa samt föräldrale- 7 En standardförsäkring för studerande Enligt utredningen finns det behov av en genomtänkt försäkrings- lösning för den stora grupp av studerande som saknar skydd. Utredningen förespråkar därför en särskild lösning – en standard- försäkring – för de studerande. Majoriteten av remissinstanserna som har yttrat sig över förslaget om en standardförsäkring för studerande är positivt inställda till att en sådan lösning genomförs. Är i princip positiv till förslaget om en standardförsäkring för studerande men anser att frågan bör analyseras ytterli- gare. Det är angeläget att gruppen studerande som skall vara berättigade till en sådan försäkring definieras utifrån vilken typ av utbildning som den studerande bedriver och inte hur utbildningen finansieras. Anpassning bör kunna ske till soci- alförsäkringslagen. Uppdelning i en inkomstbaserad ersätt- ning kan vara positiv men kan också innebära att enskilda skjuter upp studier i syfte att få en högre ersättningsnivå.