sou · GRB390d2 · 2004-01-01 00:00:00 — En försiktig slutsats är att kommunens chef är medveten om behovet att bädda för framtiden. Vilken koppling kan skönjas till varumärket? I en av de två kommunerna med starkt varumärke upplevdes förnyelseinrikt- ningen vara större än i kommunen med svagare varumärke. Dock visade den andra kommunen med starkt varumärke på lika låg förnyelseinriktning som den utan starkt varumärke. Ledningen i denna andra kommun med starkt varumärke var dock uppmuntrande till nytänkande. Hur skiljer sig kommuner med olika stadsstorlek? I kommunen som innehöll en större stad upplevdes ledningen inte uppmuntra till nytänkande i lika stor utsträckning som den kommun med mindre stad. Vad kan sägas om sjukfrånvaron? I kommunen med hög sjukfrånvaro gick meningarna isär gällande om ledningen upp- Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt muntrade till förnyelse. Kommunen kunde dock stoltsera med fler exempel på förnyelse än jämförelsekommunen med liten sjukfrånvaro. Det pekar på att kommunen försöker vidta åtgärder, men vi ska akta oss för att dra för stora växlar på dessa data, eftersom vi inte vet om det finns någon koppling mellan förnyelsearbetet och hälsa/sjukfrånvaro. 5.6.2Inställningen till förnyelse och synen på dess potential För att hårdtesta kommunpersonernas grundsyn på innovativa krafter hade vi en fråga som löd: Tror du att det skulle gå att förbättra den verksamhet du arbetar i utan att tillföra mer personal eller pengar? Sammantaget trodde ca hälften av personerna i de utvalda miljöerna att det går att förbättra verksamheter utan att tillföra mer personal eller pengar (se tabell 7). Det visar antingen att attityden antingen är tudelad eller att den faktiska potentialen i olika verksamheter är tudelad. Fortsatt forskning behövs för att finna svaret. Tron på innovativa processer verkar vara störst bland kommunchefer följt av personer i de konkreta miljöerna. Minst tro på innovativa processer verkar näringslivscheferna ha, där trodde att det går att förbättra utan att man tillför resurser. Viljan att arbeta i innovativa miljöer var dock i stort sett detsamma mellan nämnda grupper. Näringslivs- och turistcheferna upplevde i lägre grad att deras chefer uppmuntrade till förnyelse. Om man väger samman svaren kan man föra fram hypotesen att turist- och näringslivschefer ofta förväntar sig ekonomiskt stöd för att driva förnyelsearbete. Fortsatt forskning krävs dock för att underbygga eller förkasta denna hypotes. Vilka kommentarer gav då personerna i de utvalda miljöerna till detta svar? Många tar upp att det främst är barngruppernas storlek som måste minskas, liksom att det är viktigt att öka personalens engagemang samt att fortbildning är viktigt: Det är inte mer personal som behövs utan mindre barngrupper så att personalen har tid att tänka (nr 136). Just kompetensen var en ledstjärna: på dem som arbetar här är den viktigaste faktorn (nr 90). Ett flertal kommentarer tar upp att det inte går att förbättra verksamheten utan mer pengar och/eller personal: Bör finnas mer pengar för pröva-på-processer (nr 5) eller Åtstramningarna har varit så höga sedan maxtaxan infördes Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt (nr 27). Tidsfaktorn var också viktig: Pedagogiskt/didaktiskt inre arbete kräver främst tid (nr 103). Kommuncheferna pekade på traditioner och menade att förnyelse kräver politiskt beslut av otraditionell karaktär (nr 601). Flera pekade på kundfokus som en väg att utveckla verksamhet utan att tillföra mer resurser. En typisk kommentar var också: Attityder och förhållningssätt är viktigare än resurser (nr 348). Näringslivs- och turistcheferna var kluvna. Med rätt prioritering, bättre attityd och kompetent personal kan man göra mycket, det är många överens om. Bra kan bli bättre! påpekar man bristen på personal och resurser. Några menade att det är en prioriteringsfråga snarare än en ekonomisk fråga (nr 432) eller att det gäller att prioritera och fokusera på resultat (nr 456). Andra hade en mörkare bild: Nuvarande personalstyrka är redan hårt belastad (nr 440). pekade man på att man har pengar från ovan för den verksamhet man driver: Verksamheten drivs med hjälp av staten och strukturfonden (nr 551) En fråga är om det går att med innovativa processer utveckla verksamheter. En annan fråga är om man vill det. Vi frågade om de ansåg det var viktigt att arbeta i innovativa miljöer. av alla ansåg att det var viktigt att arbeta i innovativa miljöer. Dock svarade av personerna (inklusive kommuncheferna) i de valda miljöerna att ledningen uppmuntrade till förnyelse. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Tilltron till innovativa processer i kommunmiljöerna (%). Andel som trodde att det i Andel som ansåg det var hög eller mycket hög grad viktigt att arbeta i en går att förbättra utan att innovativ miljö (vår tillföra mer personal eller Alla från de 20 kommunerna (inklusive kommuncheferna, näringslivscheferna och turistcheferna i dessa 20 kommuner). Alla kommunchefer från alla kommuner som Alla näringslivs- och turistchefer från alla Vilken roll tycks befolkningsstorleken spela? Om man ska tro data var tilltron till innovativa processer högre i kommunen med stor befolkning. Vilken roll tycks tjänstemannatätheten spela? I kommunen med högre tjänstemannatäthet var tilltron till förnyelse större. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt ansåg man i den kommunen att det inte var riktigt lika viktigt att få arbeta i en innovativ miljö. Hur förhåller sig data till ekonomin? I kommunen med bättre ekonomi var tilltron till förnyelse större. I den andra kommunen såg man det dock som viktigt att få arbeta i en förnyelsemiljö. Det indikerar att man i den resurssvagare kommunen önskar man kunde få arbeta i innovativare miljöer. Data är dock för svaga för att inte se detta som en hypotes. När det gäller kommunens varumärke framgick att tilltron till förnyelse var lägre i kommunen med svagt varumärke. Vilken roll tycks högskolenärhet spela? Vi kunde inte se några speciella skillnader när det gäller tilltron. Inte heller när det gäller sårbara visavi mindre sårbara kommuner kunde vi se något speciellt i data. Hur skiljer sig kommuner med olika stadsstorlek? Vi såg ingen skillnad. Inte heller när det gäller sjukfrånvaro såg vi någon skillnad i data. 5.6.3Insatser för att stödja innovativa processer? Vid analys av den totala sammanvägningen (alla kommunerna) framgår att kommunernas insatser varierar mycket samt att siffrorna är lägre än vad vi hade förväntat oss. av de blandade befattningarna inom kommunmiljöerna säger att man arrangerar sammankomster (möten) med förnyelsesyfte, men gör det alltså inte. Över hälften, , idkar fortbildning med förnyelse- syfte men har egen forsknings- och utvecklings- avdelning. bedriver systematisk omvärldsbevakning. Hälften arbetar med visionsarbete. Så lite som gör systematiska studier av hur andra verksamheter arbetar. har ett bibliotek eller informationssökningscenter, men har det således inte. gör studieresor eller studiebesök med förnyelsesyfte. gör frekventa besök på fackmässor. bedriver en aktiv idéhanteringsverksamhet (aktiv organisation) har en passiv idéhanteringsverksamhet (förslagslådor). I vår fråga fanns 10 förberedda alternativ sam ett öppet alternativ gällande vad man gör för att stimulera förnyelse. Vad annat gjorde då kommunerna? En person i de valda kommunmiljöerna pekade på kompetensutvecklingsgrupp (nr 18). En annan pekade på att Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt förvaltning med chef ställer sig positiv till förnyelse och att det finns ett stort mått av frihet (nr 32). Om man koncentrerar analysen till vad kommuncheferna svarade (se tabell 8) var bilden något annorlunda. Här var det som skrev att man arbetade med visionsarbete, vilket kan jämföras med ca hälften av de blandade befattningarna. av kommun- cheferna säger att kommunen bedriver systematiskt omvärlds- bevakning och gör studier av hur andra verksamheter arbetar. Kommuncheferna gav exempel som t.ex. öppna nämnd- sammanträden (nr 309) eller utbyte med andra kommuner som lyckats bra (nr 345). En av näringslivscheferna i de utvalda kommunerna pekade på aktiv medborgardialog inom olika områden (nr 511). Vad kommunerna, enligt kommunchefen, gör för att stödja förnyelsearbete och nytänkande. Speciella sammankomster (möten) med förnyelsesyfte Egen forsknings- och utvecklingsavdelning Systematiska studier av hur andra verksamheter arbetar Eget bibliotek eller informationssökningscenter Studieresor eller studiebesök med förnyelsesyfte Frekventa besök på fackmässor Aktiv idéhanteringsverksamhet (aktiv organisation) Passiv idéhanteringsverksamhet (förslagslådor) I avsnittet har vi diskuterat vad kommuner gör för att stimulera innovativa processer. Hur förhåller sig då data gentemot våra analysdimensioner? Första frågan blir alltså: Vilken roll tycks befolkningsstorleken spela? Kommunen med större befolkning gjorde mer för att stimulera innovativa processer än den mindre jämförelsekommunen. Tjänstemannatätheten verkade inte inverka på mängden åtgärder, men väl på vilka man satsar på. Den med mindre tjänstemannatäthet sysslade i högre grad med t.ex. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Hur förhåller sig data till kommunernas ekonomi? De med bättre ekonomi tycks arbeta med sådant som omvärldsanalys, visionsarbete och systematiska studier av hur andra verksamheter arbetar. De gör också frekventa besök på fackmässor i högre grad och de har mer av systematisk idéhanteringsverksamhet. Hönan-och-ägget-frågan kräver dock fortsatt forskning för att få sitt svar. Hur skiljer sig sårbara från mindre sårbara kommuner? Även här var bilden oklar när det gäller jämförelsen men generellt sett är det märkligt hur lite de sårbara kommunerna (med vårt perspektiv, dvs.. som har en stor arbetsgivare) gör för att stärka förnyelse och utveckling. I en av de sårbara kryssade ingen i att de bedriver systematisk omvärldsbevakning. En rimlig tes är att de inte på ett systematiskt sätt ser omvärlden som en betydelsefull faktor. I den kommun som var sårbar enligt Nuteks perspektiv (bransch- tyngdpunkt) var dock omvärldsaktiviteten högre. Vilken koppling kan skönjas till varumärket? Vi kunde dessvärre inte se några mönster. Hur skiljer sig kommuner med olika stadsstorlek? Här var återigen data svårtolkade. Vilken roll tycks högskolenärhet spela? Vi kunde inte se några mönster i data. Vad kan slutligen sägas om sjukfrånvaron? Inga mönster kunde urskiljas här heller. Vi vill slutligen betona att den samlade bilden är problematisk. Kommunerna gör inte speciellt mycket för att stödja förnyelsearbete och nytänkande. av alla de kommuner som svarade bedrev exempelvis, enligt kommunchefen, inte några systematiska studier av hur andra verksamheter arbetar. av alla kommuner som svarade gör inte frekventa besök på fackmässor. av alla kommuner som svarade har enligt kommuncheferna ingen aktiv organisation för idéhantering. Bara hälften av kommunerna bedriver systematisk omvärldsbevakning. 5.6.4Vilken typ av innovativa processer pågår i kommunerna? Enkäternas huvudfråga var som framgått om de kunde ange något exempel på innovativ process . har vi diskuterat svaret mer i kvantitativa termer. Här följer mer information om vad de faktiskt gjorde. Generellt svarade många personer från de utvalda miljöerna ombyggnation, nya gymnasieprogram, sökt EU-pengar (växtkraft Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt mål 3), språksatsningar, hälsofrämjande projekt och decentrali- sering är satsningar som nämns av många. En person skrev: Språklådan – ett språkprojekt för 6–7-åringar, med syftet att stärka språket i tal och skrift, utveckla språkförmågan, stimulera reflekterandet, stärka och utveckla samarbetet, stärka själv- förtroendet och att ge barn med svag finmotorik möjlighet att lyckas med sitt skrivande. Som hjälpmedel används en ordbehandlare kallad AlphaSmart och i projektet ingår fritidspedagog, förskollärare, lågstadielärare, specialpedagog och talpedagog. (nr 50). En annan pekade på innovativa sätt för att stärka tryggheten för barnen i förskolan: Relationsutvecklings- schema: ett schema med vilket man kan mäta trygghet i förskolan (nr 87). En person pekade på en satsning på naturskola, ett arbetssätt där vi förlägger så mycket som möjligt av undervisningen utanför klassrummet (nr 106). Någon nämnde insatser av attitydförändringskaraktär: Att arbeta med positiva förväntningar på våra elever (12–) istället för ordningsregler som ingen tar till sig (nr 125). Flera nämnde pedagogiska koncept i skolan och ett par gav exempel av teknisk natur: Införandet av datorstöd vid bemanning via SMS-tjänst. Fullt utbyggt kan systemet även ta hänsyn till specifika krav för enskilda brukare såsom specifik yrkeskunskap, arbetstidsregler mm. (nr 6) eller Verksamhetsstöd inom hemtjänst, Permitto Care. Mobilt verksamhetsstöd med planering, dokumentation, uppföljning och kommunikation. (nr 8). En del av svaren var något svårtolkade: Våra ord: Livsglädje, självkänsla, empati, trygghet och ansvar. Kan barnen de sociala koderna är det lättare för dem att ta till sig kunskaper. (nr 4) Vad svarade då kommuncheferna? De talade mycket om organisationsutveckling och ny nämndorganisation, visionsprojekt och en ny syn på ledarskap och styrning. Man inför årsarbetstid och genomför olika kompetens- och ledarutvecklingsprojekt. Flera pekade på betydelsen av kunskaper för att bedriva de innovativa processerna: Friska processer – Syftar till att sänka sjukfrånvaron, medverkan av staten, uppföljning med stöd av akademisk expertis, nydanande upplägg (nr 351). Demokrati och service via nätet var också ett tema: Rådslag med medborgarna över Internet (nr 385). Införandet av interaktiva e-tjänster ; skolval och barnomsorgsval (nr 332) Vad svarade näringslivs- och turistcheferna på frågan om vilka innovativa processer de kunde peka ? Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt kommuner har bildat näringslivsbolag, näringslivscentra, närings- livsråd och företagsbyar. Man talar mycket om nya arenor och nätverk där företag (och allmänhet) kan mötas. Man satsar på samarbete mellan kommuner, både vad gäller turism- och näringslivsutveckling. Många insatser kretsar kring att locka boende/turister till kommunen. En person lyfte fram insatser för att vända problem till möjligheter: Vi försöker få unga företagare att se möjligheter i de olika faktorer som tidigare upplevts som belastningar: mörker, kyla, snö, is, gles befolkning och naturscenarier (nr 520). En person skrev: Satsning på kultur- och medieproduktion inkl. företagspark och inkubator för denna sektor (nr 416). Någon visade på en synnerligen offensiv marknadsföring: Start av Ambassad i , (nr 429). I några fall satsade man på att stimulera kommunens företag att marknadsföra sig bättre: Flera projekt syftande till att våra skall kunna öka sina exportsatsningar (nr 440). Mässor var viktiga: Lyft fram företagande inom kommunen genom mässor. Det har stärkt självkänslan, förbättrat mässkunnandet och våra företagare har blivit sedda! (nr 448). Att i gemensam anda sätta fart på kommunens tillväxt finns också: i utveckling – Genom intervjuer och enkäter till både utvalda personer och allmänheten har vi kartlagt nuläget och fångat in förslag på åtgärder som kan utveckla , både samhället och näringslivet. 400 förslag har koncentrerats till 65 idéer inom 17 olika samhälls- sektorer. Idégivarna har satt sig i 14 olika idéutvecklingsgrupper som utvecklar idéerna från VAD vi ska göra till HUR vi ska göra det. Stort engagemang från enskilda personer! Personligt engagemang är drivkraften! (nr 461) Vi ville också fånga in historiska exempel på innovativa processer. Frågan till kommuncheferna i de utvalda miljöerna löd: Om du blickar tillbaka : Kan du ge exempel på saker som du tror att just din kommun (eller de kommuner som senare slogs samman till din kommun) var först i med att göra eller införa. I tabell 9 ger vi några exempel. Den fullständiga listan finns i underlagsrapporten. SOU 2003:90 Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Omvärldsanalyssystem – scenarier inför varje budget Högskoleutbildning på distans via videokonferens Samverkan enligt vad som kallas Triple Valfrihet och fri etablering inom barnomsorg, grundskola, fritids och hemtjänst Våtmarkssystem för kommunens avloppsvatten Rörelse på schemat för år 6-9 Traman, stadsnät (ett av de första med bred täckning) Medlingsprojekt mellan polis, kommun m.fl. för att tidigt Beslut om att bli en fossilbränslefri kommun Ny genomfart – ej förbifart Kulturskoleverksamhet för alla barn i och En fortsatt analys krävs för att problematisera graden av innovationshöjd i de angivna exemplen. En reflektion är att man i historiens ljus lätt ser att det skett flera stora innovativa framsteg. Det behövs fortsatt forskning på temat kommuninriktade innovationer i nutidshistorien. 5.6.5Syftet med de innovativa processerna? Vi frågade vad syftet var med den innovativa process de själva hade angivit som svar på fråga 1 (om de hade något svar att ge där). Mycket handlade om att sätta eleven i centrum, att pedagogiken utvecklas samt förbättra personalens arbetsvillkor. Ett svar var: Öka elevernas satsning på moderna språk i sitt individuella val Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt (nr 1). Ett annat, också detta från skolans värld, var: Få fram ett elevaktivt arbetssätt (nr 45). En kommentar var: Bryta en negativ sjukskrivningstrend (nr 90). Vad svarade då kommuncheferna på frågan om syftet med innovativa processer? Många insatser är inriktade mot att ge ökad tillväxt i form av inflyttning, nyföretagande och etableringar. Att förändra från försvarskommun och omställnings- kommun till framtids- och tillväxtinriktad utvecklingskommun (nr 621). Många anger också att syftet är att effektivisera genom att öka kvalitén i verksamheten som kostnadsutvecklingen hålls nere: Vi är ett serviceföretag och måste ständigt försöka höja vår servicegrad och ändå försäkra oss om kvalitet trots begränsad ekonomi (347) Vissa handlade om demokrati: Större medborgarinflytande och -förankring (nr 610) eller Skapa en gemensam bild av och Malmös utveckling samt framtida utvecklingsmöjligheter samt skapa en gemensam värdegrund och med detta som grund bli en bättre serviceorganisation för Malmöborna (nr 396). Andra exempel var Att dela makten och driva samhällspolitik på medborgarnas villkor (nr 385). En del hade medvetet strategiska syften: Att identifiera utvecklingssituationen och omvärldens förändringar och att anpassa kommunens politiska och operativa prioriteringar och strukturer till nya förutsättningar (nr 303). Rekrytering var ett viktigt syfte i flera av exemplen: Att bli bästa offentliga arbetsgivare. Att bibehålla vår standard och förstärka vår roll som entreprenörskommun (359). Vad svarade näringslivs- och turistcheferna på frågan om syftet med innovativa processer? Man vill skapa förutsättningar för tillväxt/ befolkningstillväxt och öka samarbetet med/ i näringslivet; stärka regionens utveckling: Motverka beroendet av tillverkande industri (nr 408) eller öka mängden kunskapsintensiva företag i regionen (nr 427). En del pekade på att ge företagen mer kunskap: Att erbjuda ökade kunskaper för de småföretagare som verkligen vill satsa för en ökad tillväxt (nr 497) eller skapa ökade kunskaper om möjligheterna med ökad export (nr 440). I vissa fall handlade syfte om att förändra mentala kartor: Få tillbaka tron på att det är möjligt att nå utveckling (nr 442) eller bryta det traditionella tänkandet (nr 520). handlade det om att stödja företagens marknadsföring: Göra företagen kända inom kommunen för att sedan själva, med stöd, bygga vidare regionalt, nationellt och internationellt (nr 448) eller utveckla kommunens varumärke SOU 2003:90 Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt inom upplevelseindustrin och generera nya affärsmöjligheter (nr 502) 5.6.6Hur uppkommer idéer till innovativa processer? En av frågorna handlade om hur idén uppkom till den innovativa process de själva inledningsvis valde att ange. Frågan riktades till dem som hade angivit ett exempel på innovativ process . Alternativen och svaren framgår av tabell 10. För varje alternativ ombads respondenten att skriva vad de avsåg konkret. Skälet till detta var bl.a. att vi ville få dem att tänka till ordentligt, samt ge oss möjlighet att analysera vad de avsåg med t.ex. utifrån. Vanligast förekommande var att idéerna uppstod internt på arbetsplatsen. Detta är en svåranalyserad uppgift. Frågan om när något uppstår är nämligen inte lätt att svara på. En kollega kanske uppfattar att idén uppstod internt, men i själva verket föddes idén genom en impuls utifrån. Detta verifierades också genom att analysera deras kvalitativa svar. Med internt kunde avses att man tillsammans gjort en studieresa till . Men Kalmarerfarenheten kan ju kanske inte ses som en intern faktor till ett äldreboende i . Hur idéerna till angivna processer uppkom (%) Idén uppkom internt på arbetsplatsen Idén uppkom uppifrån dvs. från dem som ansvarar för vår verksamhet Idén uppkom utifrån/externt, nämligen Idén uppkom på annat sätt, nämligen Jag vet inte hur idén uppkom Hur kommenterade då respondenterna sina svar? De idéer som uppkom internt på arbetsplatsen uppkom mer konkret på exempelvis följande sätt: Många säger att personalen varit de drivande. Några tar upp rektor och elevråd: Diskuterades länge – Stora brister hos många elever (nr 30) eller genom att vi med ökat antal barn i grupperna såg oss tvingade till att specialisera oss (nr 59) eller vi såg att folk åkte på kurser utan ett mål för Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt arbetsplatsens bästa (nr 113). Resor till andra platser nämndes också: Under en studieresa till (nr 116). Vad sa kommuncheferna om hur idéerna uppstod internt på arbetsplatsen? Impulser från medborgarna nämndes: Genom diskussion och idéer hos förtroendevalda, anställda och med- borgare (nr 630). Idéer som följd av nyrekrytering nämndes också: Vid nyanställning av kommundirektören (nr 605). Överstatliga organ hade ett finger med i spelet: Genom kommunchefernas samverkansgrupp, möjligheterna till EU-bidrag och konstaterat behov av säkrad service till kommuninvånarna (nr 627). Notera att man kan ifrågasätta om angivna exempel verkligen är att betrakta som internt på arbetsplatsen. De flesta idéer uppkom genom någon form av impuls från omvärlden. Närings- och turistcheferna pekade i vissa fall på att idéer uppkom genom systematiska undersökningar: Utifrån kart- läggande av företagens behov bestämde vi oss för att ge dem chansen till ökat inflytande (nr 404). Andra nämnde injektioner från konsulter: med konsultfirmans hjälp (Carta) sedan start (nr 416). Dialogen med företagen var viktiga för idéflödet: Företagare som kom med idéer (nr 418) De idéer som uppkom uppifrån uppkom mer konkret på exempelvis följande sätt: Några personer i de utvalda miljöerna nämner rektor, ledningsgrupp, platschef, politiker, styrelsen och utbildningsförvaltningen. Exempel på svar var: Storstadssatsning (nr 16), ett uppdrag från politiker och tjänstemän i stadsdelen (nr 66), gymnasiechefen, men framtvingad eftersom lärarna var så missnöjda (nr 114) eller ett krav från kommun att minst en person från varje kommundel skulle deltaga i ett nätverk om barns inflytande, något som vi också efterfrågat (nr 143). I något fall nämndes konsulter under rubriken uppifrån: Kreab (nr 153). Kommunchefernas konkretisering av idéer uppifrån handlade mycket om regeringen: I ett första steg genom regeringens omställningsarbete (nr 621) eller i samarbete med närings- departementet (nr 304). Närings- och turistchefernas bild av idéer uppifrån kunde handla om direktiv från viktiga företag: Uppdrag från KF att ta fram en näringslivsstrategi (nr 509). Det kunde också handla om kommunledningen: Uppdrag från kommunledningen (nr 542).