sou · GRB391d10 · 2004-01-01 00:00:00 — Huvudmän och trafikbolag bör ta till vara nya möjlig- heter att utveckla kollektivtrafiken till ett attraktivt alternativ för morgondagens äldre. Anser att trafikhuvudmännen i sin planering bör ta hänsyn till de äldres situation. Det är av stor vikt att planering av kollektivtrafik sker på så lokal nivå som möjligt. En allvarlig brist i betän- kandets diskussion om transporter ligger i att genusaspekten i tran- sporter inte beaktas. Stor brist på forskningskunskap om tran- sporter som en del av äldres arbetsliv. Angeläget att ompröva de åldersgränser som finns inom transportsektorn såsom den för bilstöd. Ytterst angeläget att få djupare insikt i förutsätt- ningarna för den åldrande kvinnans framgångsrika mobilitet. Beredningen påpekar inte brister på kunskap om transporter som en naturlig och viktig del av vardagslivet, dvs. transporternas roll i de äldres vardag. Vilka alternativa färdmedel står till buds när de äldre inte kan köra bil, vilka blir de sociala konsekvenserna och hur Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet kan en fortsatt tillgänglighet som underlättar delaktighet i sam- hället främjas? Hur skall främjandet av äldres bilkörning ses i relation till det transportpolitiska målet om det hållbara samhället? Instämmer i att det behövs ett kompletterande perspektiv där t.ex. livslopp och livsstil beaktas. Ett exempel är könsskillnaderna mellan äldre män och kvinnor vad gäller bilkörning. Det är centralt att analysera t.ex. vilka val beträffande sin bilkörning äldre kvinnor gjort genom livet och hurudana hinder och möjligheter de mött. En ökad förståelse av genusperspektivet i ett livsloppsperspektiv skulle öka möjligheterna att åtgärda de genusknutna mobi- litetsproblem som kvinnor möter . Hundravisionen är ett mål som är svårt att nå men som utgör motiv för en ständig, målmedveten förbättring av tillgänglig- heten. Det finns en grupp äldre som på grund av sjukdom inte klarar dagens komplicerade trafikmiljö och inte heller uppfyller de medicinska körkortskraven. Det är viktigt att identifiera dessa personer. I det fortsatta arbetet måste undanröjandet av problem i hemmiljö och transport- system som påtvingar äldre människor onödiga eller för tidiga inskränkningar i sin mobilitet lyftas fram tydligare. Ett handlings- program bör tas fram för att säkra äldres rätt till en säker mobilitet. Mobilitetens betydelse för äldres livskvalitet bör kraftigare fram- hävas i äldrepolitiken. Det måste tillskapas god tillgång till allmänna kommunikationer i landets alla delar. Färdtjänstlagen fungerar inte och det brådskar med en förändring av den. Den måste ta hänsyn till de sociala behov som äldre och funktions- hindrade har. Lagen måste också tydligare ange vem som har till- synsansvar och hur färdtjänsten skall kvalitetssäkras. SPF tar avstånd från tanken på obligatorisk körkortskontroll av äldre och anser att man i stället skall satsa på trafikmedicinsk utbildning av läkarna så att de får bättre förutsättningar att avgöra när en patient inte bör köra bil längre. Vid samtliga regionsjukhus behöver det inrättas en trafikmedicinsk enhet. Behov av avgiftsfri post- och bankservice i hela landet och att lantbrevbärarservicen bevaras. Äldre skall ges möjligheter att utnyttja IT-tekniken. Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Om äldre skall kunna integreras på jämlika villkor i samhällslivet är det i högsta grad angeläget att ett nyckelinstrument som färdtjänsten målmedvetet åtgärdas. Det är nödvändigt att på detta område komma bort från den (outtalade) pensionärsnorm som råder dvs. att färdtjänsten på många håll utformas med samåkningsregler, förbeställningskrav etc. som utgår från ett tänkt pensionärsliv där färdtjänstanvändarens tid inte är viktig. Tema Äldre och åldrande, . Föreslår en kraft- full tvärvetenskaplig satsning på forskning där kunskapsområdena teknikutveckling, vardagslivets teknik och gerontologi och andra studier av äldre och åldrande integreras. Remissinstanser som lämnat yttrande för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) utbildningsstöd (SISUS) Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Sekretariatet för genusforskning Nationellt centrum för flexibelt lärande Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning för radio och TV Post och () Rikstrafiken () Verket för Näringslivsutveckling () Jämställdhetsombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun kommun Handikappförbundens samarbetsorganisation (HSO) SIOS - Samarbetsorgan för etniska organisationer i Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Akademikers () () Sveriges Bostadsrättsföreningars () Gerontologiska Sällskap Kristna Råd () () () Tema Äldre och åldrande, () , Remissinstanser som svarat men avstått från yttrande och allergiforskning () () () Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Remissinstanser som avstått från att lämna svar och Kompetensutveckling () för Framtidsstudier Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) Verket för innovationssystem () (), och Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet () Forsknings- och () ska leva Forum 50+ Forum för frivilligt socialt arbete Föreningen i Grön Ungdom Hälsohögskolan, , in () () Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS) () () för Ungdomsorganisationer (LSU) , Marknadsetiska Rådet (MER) () Nordiska samarbetsorganet för handikappfrågor Pensionsforum , () , – Social- högskolan Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet () Konsumenter i Samverkan (SKIS) Ung Vänster Museum Östsam () Utåtriktat arbete inom de områden som behandlades i diskussions- betänkandet Riv ålderstrappan! (SOU 2002:29) Utåtriktat arbete inom de områden som behandlades i diskussionsbetänkandet Utåtriktat arbete inom de områden som behandlades i diskussionsbetänkandet I direktiven till SENIOR 2005 skriver regeringen att beredningens arbete ska bidra till att skapa en bred diskussion om äldrepolitikens roll, möjligheter och begränsningar. Arbetet ska därför bedrivas utåtriktat så att många olika aktörer blir delaktiga i den framtida äldrepolitiken. Det gäller inte bara regering, riksdag, kommuner, landsting och myndigheter utan även arbetsmarknadens parter, för- eningsliv, trossamfund, andra sammanslutningar och enskilda män- niskor. Här beskrivs det utåtriktade arbetet som SENIOR 2005 bedrivit i samband med att diskussionsbetänkandet Riv ålderstrappan! Livslopp i förändring (SOU 2002:29) gavs ut och remissbehand- lades . Särskilt stort utrymme ägnas åt referat av de synpunkter som framkom vid de regionala konferenser som SENIOR 2005 arrangerade med utgångspunkt i diskussionsbetän- kandet. Dessutom refereras reflektioner och synpunkter som framkom vid de s.k. framtidsverkstäder som SENIOR 2005 genomförde tillsammans med Stiftelsen i sju kommuner . Framtidsverkstäderna tog upp några av de frågor om äldres in- flytande och delaktighet som ingick i diskussionsbetänkandet, men byggde inte direkt på texterna i detta. Utåtriktat arbete inom de områden som behandlades i diskussionsbetänkandet 1 Publikationer och aktiviteter Huvuddelen av beredningens utåtriktade arbete har avsett de områden som behandlas i diskussionsbetänkandet. Detta arbete har omfattat följande produkter: Diskussionsbetänkandet, tryckt i 3 000 exemplar med fyra bilagedelar tryckta i 2 000 exemplar. Stora delar av upplagan har använts till remissomgången och olika utåtriktade aktiviteter, men en relativt stor andel har sålts. En särskild upplaga av sammanfattningen av diskussionsbetän- kandet, tryckt i 2 000 exemplar och distribuerad till konferens- deltagare och enskilda personer som hört av sig till bered- ningens sekretariat m.fl. Sammanfattningen har också varit tillgänglig på talkassett. ålderstrappan, tryckt i 680 000 exemplar varav cirka 630 000 användes för spridning tillsammans med , och . Övriga 50 000 exemplar har spridits vid externa arrangemang, genom andra organisationer och till en- skilda personer som hört av sig till beredningens sekretariat. Antologin I livsloppet. Tio röster om ålder och åldrande med texter av tio fristående skribenter (). Redaktör för antologin var och fotograf var . Antologin trycktes i 14 000 exemplar och spreds vid externa arrangemang, genom andra organisationer och till enskilda personer som hört av sig till beredningens sekretariat. Presentationer av beredningens arbete och innehållet i diskus- sionsbetänkandet på lättläst svenska Allt fler blir äldre. Hur blir framtiden då? tryckt i 5 000 exemplar och på engelska SENIOR CITIZEN 2005 – Policies for the elderly: a vision of the future tryckt i 1 000 exemplar. Skriften Riv ålderstrappan! Ett livsloppsanpassat arbetsliv med en kort version av innehållet i diskussionsbetänkandet om arbetslivsfrågor. Skriften trycktes i 500 exemplar och spreds Utåtriktat arbete inom de områden som behandlades i diskussionsbetänkandet bl.a. vid en av de mässor som vi deltagit i samt till fackpress inom området. Allt material som SENIOR 2005 har givit ut har varit till- gängligt på vår hemsida (). Beredningen har arrangerat flera konferenser under sitt arbete. anordnades konferensen ska mata duvorna? om myter kring ålder och åldrande i med cirka 225 deltagare. arrangerades konferensen vill vi bo när vi blir äldre? tillsammans med regeringens Äldreprojekt i med cirka 250 deltagare. genomfördes konferensen Den mest erfarna arbetskraften i samarbete med , och Forum 50+ i med cirka 120 deltagare. Diskussions- betänkandet presenterades vid en presskonferens i i med ett hundratal deltagare. I samband med att dis- kussionsbetänkandet remissbehandlades arrangerades sex regionala konferenser. Konferenserna hölls i , , , Lin- , och . deltog SENIOR 2005 med en monter vid i . genomförde SENIOR 2005 seminariet Varför tvingas de äldre bort från poli- tiken? samma månad medverkade SENIOR 2005 med en monter och ett minisemina- rium om antologin I livslopet. Tio röster om ålder och åldrande på Bok i . deltog SENIOR 2005 också med en monter vid i . Sedan diskussionsbetänkandet gavs ut har beredningens leda- möter och sekretariat deltagit i en rad konferenser och seminarier som anordnats av andra aktörer för att informera om beredningens arbete och inhämta synpunkter på de idéer som finns i diskussions- betänkandet. arrangerade beredningen fem hearingar om vård och omsorg om äldre människor. Material i anslutning till dessa hearingar presenteras i volym C av detta slutbetänkande. Utåtriktat arbete inom de områden som behandlades i diskussionsbetänkandet 2Dokumentation av synpunkter och åsikter från sex regionala konferenser Här presenteras synpunkter och åsikter från deltagarna vid de sex regionala konferenser som beredningen anordnade om den fram- tida äldrepolitiken i anslutning till att diskussionsbetänkandet remissbehandlades. Samtliga konferenser har haft samma grundupplägg. Under kon- ferensernas första del presenterades innehållet i betänkandet av ordföranden. I anslutning till presentationen medverkade ett antal experter som arbetat för beredningen. Därefter genomfördes semi- narier för diskussioner och synpunkter med utgångspunkt i dis- kussionsbetänkandet under ledning av politiker från beredningen. Konferenserna avslutades med ett samtal mellan politiker, experter och publiken. Vid konferenserna har sammanlagt 706 personer deltagit. För- delade på olika grupper utgjordes deltagarna till av tjänstemän och handläggare, av politiker och för- troendevalda, av pensionärsföreträdare och av övriga deltagare (yrkesföreträdare, konsulter, direktörer o.d.). Sammanställningen redovisas i kronologisk ordning. Många är utslitna och måste sluta förvärvsarbeta . De drabbas av det nya pensionssystemet. Hur ska deras situation kunna förbättras? Attityderna till när man betraktas som gammal måste för- ändras. Det är skrämmande att man i arbetslivet betraktas som senior redan . De som redan gått i pension behöver utbildning för att kunna göra en samhällsinsats. I föreningsverksamheten arbetar många åldersgrupper sida vid sida. Där betyder åldern sällan något. Det finns många klyftor i samhället: unga och gamla, svenskar och invandrare och gamla och barnfamiljer. Samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare måste förbätt- ras. Ta bort alla åldersgränser som bestämmer när man inte längre får arbeta. Det borde vara möjligt att träffa överenskom- Utåtriktat arbete inom de områden som behandlades i diskussionsbetänkandet melser om att få fortsätta som konsult i företagen när man går i pension. Kommunerna är en viktig aktör. Tyvärr har många kommuner en allt för kort framförhållning när det gäller konsekvenserna av den demografiska utvecklingen. Vad händer med bostäderna och hur ska vi få arbetskraft? Det är etiskt tveksamt att förlita sig på invandring. Den som inte kan arbeta ska inte tvingas till arbete. En flexibel pensionsålder är därför viktig. Det är ofta fördomar att äldre inte klarar av det moderna arbetslivet. Reträttposter i arbetslivet borde vara som en klapp på axeln. Framhåll medborgarandan och att ta ansvar för varandra obe- roende av ålder. Det är viktigt att det finns fler äldre personer som har inflytande och är delaktiga. Också samhället diskriminerar äldre personer när man inte får jobba kvar efter det man uppnått pensionsåldern. Det behövs därför både lagstiftning och att samtliga åldersgränser tas bort. Arbetstiden för äldre måste förkortas eller göras flexibel för att äldre ska orka jobba kvar längre i arbetslivet. Det är viktigt att även äldre personer kontinuerligt får lära nytt i arbetslivet. För att förändra synsätt till och på äldre människor så måste äldre och yngre umgås betydligt mer. Det kan ske i olika former av träffpunkter. Fler äldre med erfarenheter och kunskaper skulle kunna bli egna företagare. Är emot varje form av kvotering av äldre till olika organ och institutioner. Man måste på något sätt få igång diskussionen och funderandet om hur äldre ska lösa sitt boende på äldre dar. Det saknas poli- tiska beslut i kommunerna för att kunna anpassa bostäder för äldre personer. Det är viktigt att man inte tvingar äldre personer att pen- sioneras. Därför bör åldern för pensionering vara flexibel. Samhället är åldersfixerat vilket bland annat visar sig i arbets- givarnas attityder till personer i åldern 45 . Föreningsverksamheten är av stor betydelse som generations- överskridande aktivitet. Det finns en fara i det nya sättet att se på frivilligverksamheten som ersättning för offentligt finansierad verksamhet. Utåtriktat arbete inom de områden som behandlades i diskussionsbetänkandet Det behövs ett samarbete mellan fackföreningar och arbets- givare för att kunna hantera pensionsåldern. Det är viktigt att ta till vara de äldres och/eller de pensione- rades kompetens. I flera yrken är det inte möjligt att orka arbeta till . Man behöver se över arbetslivets villkor så att människor orkar och vill arbeta till pensionsåldern. Det är stora skillnader i hälsa mellan olika grupper. Är oroad av att de unga stöts bort. Vad är det för samhälle vi skapar? Det behövs möjligheter till delpensionering. Det är viktigt för kommunerna att ha beredskap för konse- kvenserna av en åldrande befolkning. Den demografiska ut- vecklingen rör alla och inte bara pensionärsgrupperna. Hur ändrar man arbetsgivarnas inställning till den äldre arbets- kraften? Problemet är att locka 40-talisterna till fortsatt förvärvsarbete. Man kan förverkliga sig själv på annat sätt än genom förvärvs- arbete. Intresset är stort bland studenterna att studera frågor om åldrandet. Varför inte göra detta till ett ämne i skolan? Det är viktigt att man redan tidigt i livet funderar på hur man ska planera sitt livslopp. Man borde själv få välja när man skall sluta sitt arbetsliv. Det saknas skrivningar om betydelsen av friskvård för äldre. Inom det området har pensionärsorganisationerna en viktig uppgift. Det är en folkhälsofråga att förändra attityderna så att livsloppet kan bli mer flexibelt. Yrkeslivet får inte komprimeras till åldrarna . Det är inte bara lönearbete som skapar värden. Det skapas också av frivilligt arbete. Arbeta för att en allmän delpension återinförs. Det är pensionärerna själva som till stor del står för mytbild- ningen om och kring äldre. För att påverka och förändra är det viktigt att informationen om äldre redan börjar i . Pensionärsrådens funktion och arbetssätt måste förändras. De kommunala och landstingskommunala råden borde slås ihop Utåtriktat arbete inom de områden som behandlades i diskussionsbetänkandet till ett pensionärsråd i varje kommun som svarar för både lands- tings- och kommunala äldrefrågor. Har beredningen studerat den social- och äldrepolitik som fast- ställts av ? Att politikområdet äldrepolitik skulle kunna avskaffas är kon- struerat. Det är bedrövligt att det ska finnas ett speciellt pensionärsparti som säger sig ha till uppgift att lyfta fram och bevaka pensio- närernas skyldigheter och rättigheter. Frågor som speciellt rör äldre ska bevakas av riksdagspartierna. Det är känt att kvinnornas deltagande i arbetslivet har varit kopplad till konjunkturen. Ska de äldre bli nästa grupp som är konjunkturarbetskraft? Kvinnor har ett annat socialt liv än män. Att kunna arbeta längre gäller främst välutbildade män. Hur ska man kunna omsätta framtidsbilden i praktiken? Politiker har ett stort ansvar för att skapa arbetsplatser där man orkar och vill arbeta under ett helt arbetsliv. Det måste vara möjligt att kunna kombinera yrkesarbete och familjeliv. Det är viktigt att kunna ta till vara den kvarvarande arbets- förmågan bland människor som inte kan arbeta heltid. Det är viktigt med valfrihet när det gäller pensionsåldern så att den som orkar och vill fortsätta att arbeta kan göra det. Det behövs krafttag på nationell nivå för att möjliggöra för människor att orka ett helt arbetsliv. Folkhälsoarbetet bland äldre måste lyftas fram. Pensionärsorganisationerna bedriver ett omfattande frivillig- arbete, både socialt arbete och folkhälsoarbete. Tillgänglighet och boende är två mycket viktiga faktorer för framtiden. Man borde lagstifta om pensionärsråd. Många har avtal som gör det möjligt att gå i pension . Extraarbete ger avdrag på pensionen. Pensionärsråden borde ha beslutanderätt. Det finns stora problem bland alla åldersgrupper. Utåtriktat arbete inom de områden som behandlades i diskussionsbetänkandet Intresse är svalt för forskning om vuxna personer. Det leder till brist på stöd och mål för vuxna med problem. Satsa därför på tvärvetenskaplig forskning. Kommer den solidariskt skattefinansierade välfärdspolitiken att gälla även , bland annat med hänsyn till förändrade livsmönster, flyttströmmar och korta förbindelser. Var tog företagshälsovården vägen? Begränsar skattelagstiftningen möjligheterna till att jobba kvar efter pensioneringen? Det är svårt att engagera människor att frivilligt arbeta i äldre- boenden. Det behövs nya servicelösningar när handelsutbudet i byar och stadskärnor nu förändras. Utgå från livsarbetstiden och se över möjligheterna att gå ned i arbetstid så att man orkar arbeta längre. Se över regelverket för äldreomsorgens basservice. Det är viktigt att snabbare få in invandrare i arbetslivet. Det är en resurs som vi tar för dåligt hand om. Klarar skattelagstiftningen den demografiska utmaningen? Att främst bygga på inkomstskatt håller inte när allt färre ska för- sörja allt fler. Gruppen äldre 55 till uppmärksammas för lite. Attityder och regelverk förhindrar att äldre kommer in i arbets- livet. Äldre bemöts negativt när de ska arbeta frivilligt i t.ex. skola och äldreomsorg. Det är ekonomiskt svårt för många att arbeta deltid efter . Det behövs system som gör det möjligt att gå ned i arbetstid. De kommunala pensionärsråden behövs. Det borde vara möjligt att få arbeta mindre för att kunna arbeta fler antal år. Det är en dålig överensstämmelse mellan de äldres andel av befolkningen och representationen i politiska församlingar. Samhället måste ta ansvar för alla, även för dem som inte vill eller kan vara aktiva. Utåtriktat arbete inom de områden som behandlades i diskussionsbetänkandet Högre löner, att kunna påverka och utvecklas i arbetet, har stor betydelse för viljan att stanna kvar i arbetslivet. Tillgänglighet handlar inte bara om den fysiska tillgängligheten. Samhället är präglat av en oreflekterad åldersfixering under hela livsloppet. Det är olyckligt och måste förändras. De mötesplatser för alla åldrar som tidigare fanns i byarna, måste tillskapas i städerna. Stifta en lag om pensionärsråd enligt dansk modell. Uppmärksamma risken av att äldre invandrare inte kommer med i pensionärsföreningar eller i andra sammanhang. Så länge vi har en pensionsålder har vi en ålderstrappa. Kan IT-utvecklingen vara ett hot mot demokratin? Arbetsrätten är ett hinder för återgång till arbetslivet efter pensioneringen. Det är viktigt att uppmärksamma sambanden mellan skatt och motivation och stimulans till arbete i hög ålder. Arbetstagare som är borde befrias från arbets- givaravgifter och sociala avgifter. Arbetsförmedling för äldre, behövs det? Avtalspensionerna har stor betydelse för människors vilja och möjligheter att arbeta längre. Här måste en värdeförskjutning eftersträvas i riktning mot arbetsviljan. Det finns ett tryck från många yngre att äldre ska sluta arbeta. Det är viktigt att fundera över arbetets värde som en del av livet och inte bara som en försörjningsform. Varje enskild individs arbete bidrar till den gemensamma väl- färden. Det är viktigt att ta till vara de äldres kunskaper. På får alla jobba till även om pensions- gränsen är . De flesta jobbar till , och många byter yrke högt upp . Pengar är inte ett starkt incitament för arbete. Det är däremot viktigt att kunna fördela tiden över livsloppet så att man orkar med livets olika faser. Vilken betydelse har det att EU är en gemensam arbets- marknad? Kommer äldre att flytta till mer attraktiva områden i övriga och arbeta där? Det behövs en stor och genomgripande diskussion i samhället om värderingar och attityder till äldre. Utåtriktat arbete inom de områden som behandlades i diskussionsbetänkandet Pensionsåldern måste tas bort. Äldres kunskaper och erfarenheter behöver tas till vara. Äldre kan fungera som men- torer för yngre arbetskraft. Det finns hinder i arbetsrätten för äldres deltagande i arbets- livet. Arbetslivet behöver bli flexiblare. Man kan behöva minska arbetstiden i olika skeden av livet. Kvinnor vill/måste arbeta längre än män på grund av pensio- nens storlek. Man behöver ta till vara de äldre som kulturarv. Hur ska man ta till vara dem som har arbetsskador och som inte vill gå i pension? Arbetsgivarnas attityder till äldre arbetskraft behöver föränd- ras. är ett mångkulturellt samhälle. Det behövs därför samhällsinformation på många språk. Det saknas aspekter på samhällsliv och vardagsliv om äldre som sedan födseln eller tidigt är funktionshindrade. Äldrepolitikens existentiella frågor och värderingsfrågor borde kunna utvecklas. Det borde kunna göras mer när det gäller människors attityder till äldre. Det ska finnas en klar och tydlig gräns mellan den offentliga verksamheten för äldre och den verksamhet som frivilligorga- nisationerna bedriver. Detta för att den enskilde ska veta vem som har skyldigheten och ansvaret. Boendet och då speciellt för äldre invandrare måste tydligare lyftas fram. När det gäller invandring och integration är nog ett för litet land för att klara av de stora insatser som behövs för att klara detta stora och problematiska arbete. Det behövs ett sam- arbete över gränserna med någon form av samordning genom EU. Hur kan man forma ett flexibelt livsloppsmönster parallellt med arbete, samhällsengagemang och fritid? Det saknas internationella utblickar om äldrepolitik. Vad görs i andra länder, vad görs inom EU och FN? Folkhälsoarbetet måste tydligare lyftas fram.