sou · GRB3124d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Den nya detaljplanen för projektet kräver en miljökonsekvensbeskrivning enligt reglerna i PBL. Det är kommunen som svarar för miljökonsekvensbeskrivning och förfarande när det gäller planer och program, och det är kommunen som skall hålla samråd med allmänheten. fordras en miljö- konsekvensbeskrivning och en tillståndsprövning av själva projektet enligt regler. I det fallet är det verksamhetsutövaren som skall hålla samråd med samma allmänhet, och som skall upprätta miljökonsekvensbeskrivningen och ge in tillståndsansökan. Den miljökonsekvensbeskrivning som skall ligga till grund för Enklare förfarande för miljökonsekvensbeskrivning och tillståndsprövning bedömningarna av planen respektive projektet kan troligen till stora delar vara lika. Med de nya reglerna om miljökonsekvensbedömning av planer och program som föreslås i , kan även en tredje miljökonsekvensbeskrivning komma att krävas. Det finns alltså behov av att i lagstiftningen ge möjlighet till samordning. För detta fordras en fortsatt bearbetning av PBL- kommitténs och våra respektive lagförslag. 2.7.3En möjlig utgångspunkt för fortsatt utredning I och har motsvarigheter till MKB- direktivets bilagor I och II införts som sammanhållna listor i lag- stiftningen. Listorna omfattar därmed både projekt som i passar in i prövningssystem och sådana som ligger utanför . Projekten på dessa listor kommer till myndig- heternas kännedom genom olika slag av anmälningar eller ansök- ningar och de projekt som kan antas medföra betydande miljö- påverkan kan på så sätt fångas upp. Det är därmed motsvarig- heterna till bilagorna I och II som direkt utgör urvalsbasen i dessa länder. I finns dessutom i samma listor även upp- taget olika slag av planer och program som skall genomgå miljökonsekvensbedömning. I är det samtliga verksamheter som är tillståndspliktiga enligt eller andra lagar, som anknyter till 6 kap. , som utgör basen för urvalet. Det finns visserligen en motsvarighet till bilaga I i MKB-direktivet införd i regelverket genom bilaga 1 till förordningen om miljökonsekvensbeskriv- ningar, men det är inte genom den som projekten kommer till myndigheternas kännedom. Direktivets bilaga II har ingen direkt motsvarighet i lagstiftningen. Verksamheterna på bilagorna I och II är i stället uppdelade på olika slag av tillståndsplikt enligt miljö- balken och andra lagar. Miljöfarliga verksamheter på bilagorna I och II återfinns i bilagan till förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd, vattenverksamheter på bilagorna är tillståndspliktiga genom 11 kap. , infrastrukturprojekt genom bland annat väglagen och lagen om byggande av järnväg, rörledningar genom lagen om vissa rörledningar osv. Urvals- systemet i förutsätter därmed att samtliga verksamhets- typer på bilagorna I och II till direktivet är tillståndspliktiga enligt Enklare förfarande för miljökonsekvensbeskrivning och tillståndsprövning eller någon annan lagstiftning som är kopplad till 6 kap. . Det ger också en låsning till de befintliga indelningsgrunderna för olika slag av verksamheter. En utgångspunkt för en utredning som skulle syfta till att upp- fylla önskemålen enligt de fyra strecksatserna i föregående avsnitt skull kunna vara ett system liknande det som tillämpas i . Det skulle innebära att 6 kap. vore utgångspunkt för all miljökonsekvensbedömning både enligt och enligt andra lagar som är kopplade till detta kapitel. Skyldigheten att genomföra en miljökonsekvensbedömning liksom tillståndsplikt och anmälningsplikt skulle följa av listor – motsvarande bilagorna I och II till MKB-direktivet – i förordning direkt under 6 kap. På det sättet skulle både anmälningspliktiga och tillståndspliktiga verksamheter kunna fångas upp för en bedömning av om en formaliserad miljökonsekvensbedömning erfordras, och hur den i så fall skulle ske. Listorna skulle kunna uppta alla olika slag av projekt, planer och program och inte vara begränsade till exempelvis miljöfarlig verksamhet som den nuvarande listan i förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. I själva verket skulle tillståndsplikten följa direkt av 6 kap. och behovet av begreppet miljöfarliga verksamheter skulle falla bort. Däremot skulle det även fortsättningsvis finnas visst behov av olika förfaranderegler och materiella regler för olika slag av verksamheter; listan skulle också utgöra ett sorteringsinstrument för att ange former och innehåll i den fortsatta prövningen. Eftersom både projekt å ena sidan och planer och program å andra sidan skulle kunna få en gemensam ingång i , skulle det skapas goda förutsättningar för en samordning av reglerna och samordning i konkreta fall. Sammantaget skulle också disposition bli tydligare, med särskilda kapitel för de olika instrument som finns tillgängliga för att arbeta mot en hållbar utveckling. I 6 kap. skulle instru- mentet individuell förprövning – miljökonsekvensbedömning rymmas. Eftersom ett sådant system ansluter nära till EG:s reglering, skulle det sannolikt också förbättra förutsättningarna för att införa de nya regleringar som successivt kommer att följa av EG-rätten. Vi anser att de fördelar som en ändring enligt ovan skulle kunna innebära – delvis beroende på resultatet av annat pågående arbete – är så betydande att förutsättningarna för dem bör utredas.