sou · GRB390d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Ta hand om de företag vi har och se till att den lokala jordmånen är bra; att infrastrukturen fungerar, möjligheter till kompetensutveckling mm. teorier om Blomstrande Näringsliv Varje besökare är en presumtiv kund eller etablerare i vår kommun tillväxtbarometer (spindelnätsanalys). Det finns en entreprenörsskapsanda i kommunen (sitter i generna?) Vi försöker stimulera de branscher som är starkt expansiva och bygger på de unika förutsättningar som geografi och klimat ger Tradition och förnyelse; stimulera industrisektorn eftersom vi av tradition har en styrka där; förnya branschstrukturen för att minska beroendet av industrisektorn. Utnyttja den lilla kommunens fördelar (greppbarhet, samverkansvilja) och minimera nackdelarna genom regional samverkan De direkta teorier som framkom är noterade ovan. Den enda som nämns av fler än en kommun är Triple Helix. Många talar också om olika klustermodeller. De som inte anger någon direkt teori nämner t.ex. att man försöker skapa bra förutsättningar för företagande och stimulera både befintliga företags utveckling och nyföretagande. Man samarbetar ofta över kommungränserna för att uppnå sina mål. Här följer resultatet från enkätstudien till landstingsmiljöerna. De fick samma frågor som kommunmiljöerna, men dock inte de specialfrågor som ställdes till kommunchef, näringslivschef och turistchef. Se dock kapitel 6 där landstingsperspektivet är centralt. 5.8.1Förekomst av och inställning till innovativa processer Precis som till kommunerna var första frågan om de kunde ge något exempel på innovativ process . Totalt sett kunde av dem som svarat göra detta. Se tabell 16. Jämfört med kommunerna är detta något mindre. Dock ska man inte dra Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt några slutsatser av detta, eftersom karaktären på de innovativa processerna kan variera kraftigt mellan kommuner och landsting. Förnyelseinriktningen i landstingsmiljöerna (%) Hur förhåller sig då resultatet till vårt analysfilter ekonomi? Den första slutsatsen är att det var fler i gruppen dålig ekonomi som kunde ange ett exempel på förnyelsearbete. Är detta en indikation på att förnyelse skadar ekonomin? Vi tror inte det. Vi tror att man måste analysera vad för typ av förnyelse man åsyftar. Man bör tillägga att svarsbilden mellan de två grupperna dålig och bra ekonomi var förvånansvärt lika. Det föder ett intresse för fortsatt forskning. En anmärkningsvärd notering är att av alla respondenter ansåg att verksamheten var mycket förnyelseinriktad. sa att det borde gå att förbättra verksamheten utan att tillföra mer pengar eller personal. Vidare angav, som vi ser i nästa tabell, att de anser det viktigt med en förnyelseinriktad miljö. Vår tolkning är att många inte är nöjda med sin situation, dvs. de vill mer än vad som faktiskt görs. Vems fel är det då att verksamheten inte är så förnyelseinriktad som man önskar. På frågan om de anser det lönt och möjligt att driva en idé svarade Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Det indikerar att vägen är fri men förnyelsebilen kommer inte. Vi inser dock att det är svårt att tolka data. 5.8.2Inställningen till förnyelse och synen på dess potential För att hårdtesta landstingspersonernas grundsyn på innovativa krafter hade vi en fråga som löd: Tror du att det skulle gå att förbättra den verksamhet du arbetar i utan att tillföra mer personal eller pengar? Sammantaget trodde av respondenterna i de utvalda miljöerna att det går att förbättra verksamheter utan att tillföra mer personal eller pengar (se tabell 17). Det visar antingen att attityden är tudelad eller att den faktiska potentialen i olika verksamheter är tudelad. Detta är samma bild som framkom i svaren från kommunmiljöerna. Tron på innovativa processer verkar vara något större bland de landstingsmiljöer med mindre gott ekonomiskt resultat. Skillnaden mellan olika miljöer både mellan landstingen och inom landstingen är dock inte så stor. Frågan om det går att förbättra verksamheten utan att tillföra mer resurser följdes av flera kommenterar. Många menade att lösningen kunde vara omorganisation/planering, information/ utbildning samt ständiga samtal inom personalen. En person ansåg att vad som behövdes var en logisk översyn av både små och stora processer med effektivisering som honnörsord och menade att det sannolikt hade minskat arbetsbördan avsevärt (nr 218). Onödiga administrativa ålägganden ansåg flera personer hindrade det man egentligen ville göra: Låt varje personalkategori arbeta med det de är utbildade till. Ta bort onödigt dubbelarbete – t ex avseende dokumentation. Minska dokumentationen – mer tid till patienter (nr 157). Systemfel var flera inne på: Om inriktningen blev betalning efter produktion och inte budgetering av nuvarande slag skulle svaret bli ja i mycket hög grad (nr 210). Likaså var attityder ett tema många diskuterade: Ändrade attityder, förändrade styrsystem centralt och ett mera cost-benefit-tänkande (nr 73), eller Det är inte alltid fråga om pengar/resurser utan attityder – motivation (nr 125). Kritik mot ledarskapet framkom allt som oftast: Ja om vi verkligen fick ansvar totalt sett för det vi skall göra och inte som med beslutsfattare som inte vet ett enda skvatt om vad jag sysslar med (nr 110). Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt De som inte tror att det går förbättra verksamheten pekar på att det måste till mer pengar och personal. En person kopplade samman kompetens med kostnader: Kortsiktiga förändringar och förändringar som kommer av ökad erfarenhet och kunskap kan förbättra utan pengar. Dock blir de två sistnämnda ej varaktiga utan löneökning (nr 173). Tilltron till innovativa processer i landstingsmiljöerna (%). Andel som trodde att det i Andel som ansåg det var viktigt hög eller mycket hög grad att arbeta i en innovativ miljö går att förbättra utan att (vår sammanvägning av flera 5.8.3Insatser för att stödja innovativa processer? Den första observationen vid analysen av svaren på frågan om insatser för att stödja innovativa processer är att få personer anger egen forskning- och utvecklingsavdelning. bedriver med systematiskt omvärldsbevakning. Detta indikerar att man inte i tillräcklig grad tar till sig det flöde av idéer som finns i omvärlden. gör systematiska studier av hur andra verksamheter arbetar. gör regelbundna besök på fackmässor. arbetar med visionsarbete. Allra mest förvånansvärt är dock kanske att säger att de har aktiv organisation för idéhantering. Inte ens en passiv sådan (förslagslådor) verkar finnas i av respondenternas miljöer. Frågan Vad gör er organisation för att stödja förnyelsearbete och nytänkande? hade också ett öppet alternativ. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt görs för lite framgår också av kommentarerna: Bara spel för gallerierna, inget med substans som ens har en chans att leda någon vart (37), Ingenting (nr 237) eller Egentligen väldigt lite om inget eget personligt engagemang finns (nr 73). Vissa svar var svåra att tolka gällande om de avsåg något positivt eller om svaret var ironiskt: pågår en stor omorganisation (nr 57). Många speglade en riktigt mörk bild: Ledningen och politiker diskuterar och kommer med nya krav på besparingar och mer arbete för färre personal (nr 276). De som pekade på positiva insatser talade i hög grad om ledarskap, åtminstone indirekt: Tillåtande attityd, uppmuntrande miljö och trygghet, skapar en bra förnyelseatmosfär. (nr 31), Förändringsledarutbildning (nr 40) eller I en liten grupp med högt i tak är det lätt att föra fram idéer och få gehör för dessa (nr 84). Flera pekade på betydelsen av att praktisera på andra enheter: Regelbunden tjänstgöring på annan klinik och kontakt med kollegor på annan ort (nr 110). Olika former av vidareutbildning var också vanligt: Kurser och nationella och internationella möten (nr 45) eller Arbetsgrupper för utbildning och metod- och utvärderingsfrågor (nr 50). Somliga hade innovativa processer som själva kärnan i sitt arbete: Min tjänst är FoU (nr 205). 5.8.4Vilken typ av innovativa processer pågår i landstingsmiljöerna? Enkäternas huvudfråga var som framgått om de kunde ange något exempel på innovativ process . har vi diskuterat svaret i kvantitativa termer. Här följer mer information om vad de faktiskt gjorde. Det talas mycket i termer av omorganisationer, arbetstidsmodeller, chefsbyten, datoriserade bokningsschema, utbildning och nya behandlingsmetoder och maskinell utrustning: Vi införde ett nytt arbetstidssystem som byggde på personalens önskemål gällande sitt arbete men medförde ett ansvar kollektivt hos personalen att se till att kliniken var bemannad som den skulle (nr 11). Förbättring av flöden och avdelningars funktionssätt var ett av temana: Rationaliserat reumatikermottagning. Kortare tid/mindre lokal (nr 27). Vissa pekade på konkreta framsteg till förmån för patienter: En astmasångbok för barn 4–med astma. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt (nr 100), Skapat ett tvärprofessionellt team för omhändertagande av cancerpatienter. Teamet har erhållit kvalitetspris. (nr 137) eller Utveckling av en IVA-ambulans för (nr 167). Betydelsen av kollektivt visionsarbete var en röd tråd: ett visionsprojekt där hela kliniken genomlystes av en allsidigt sammansatt grupp som med helt fria händer fick skissa hur en optimal verksamhet skulle se ut utan att stora nya personal- och lokalresurser behövde tillföras. Personalen gav sig hän mycket entusiastiskt i arbetet. (nr 107). Likaså var forskning genom integration av teori och praktik viktigt: Ett kliniköverskridande centrum för infektionsmedicin med möjlighet till integrering av grundforskning och klinisk forskning i omedelbar närhet till patienterna (nr 244). Smarta lösningar som underlättar för personalen var vanliga: Byte av distributionssystem för kall mat till patienter på sjukhuset. I det nya systemet värms den kalla maten upp i vagnen med hjälp av kontaktvärme. värmdes maten i mikrovågsugn. (nr 265). Vissa svar var svåra att tolka: har drivits som bolag med fokus på produktion och ej att hålla budget. Detta var en förnyelse med korta vägar mellan idéer och beslut. (nr 51). 5.8.5Syftet med de innovativa processerna? Vi frågade vad syftet var med den innovativa process de själva hade angivit som svar på fråga 1 (om de hade något svar att ge där). Många svar handlade om personalens arbetsvillkor, såsom jämnare arbetsbelastning, mindre stress, mer frihet under ansvar, kortare beslutsvägar, ökad delaktighet och ökad kompetens. I materialet framkom exempel på effektiviseringar och rationaliseringar som påverkar kostnader och resursutnyttjande. Patienternas villkor, såsom kortare vårdköer, säkrare diagnoser och effektivare behandlingar var också viktiga syften. Här följer några exempel på vad de angav: Att ej endast erbjuda vård och behandling för patienter med vissa diagnoser utan se till den sammantagna problembilden (nr 1). Säkrare diagnostik, kvalitetskontroll och bättre möjligheter att ta tillvara celler för specialanalyser (nr 35). Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Skapa en modell för samverkan mellan berörda, såsom kommun, landsting och primärvård. Samordna och förstärka gemensamma resurser (nr 41) Att öka antalet tillvaratagna organdonationer (angående satsning på nytt datasystem) (nr 51) Att öka patientsäkerheten, höja kvaliteten i initiala bedömningar – de blir mer heltäckande och lika för alla patienter – vi får snabbt mycket information – behandlingsarbetet kan komma igång snabbare. Intervjuaren är i den amerikanska versionen validerande, vilket gör att man t.ex. redan under intervjun kan se om en patient får signifikanta resultat inom t.ex. ångestfrågor jämfört med friska jämnåriga (angående att patienter i kontakter med BUP intervjuas genom en semistrukturell teknik) (nr 79). Öka kvinnans välbefinnande och minska tablettintaget (angående akupunkturmottagning för kvinnor med PMS och liknande) (nr 99). Syftet är att minska antalet kejsarsnitt och sugklockor men ändå få färre barn med svår syrebrist (angående satsning på fostrets EKG) (nr 101). Att använda oss av grupprocessen som verktyg till rehabilitering och beteendeförändringar (nr 175). Minska arkivytor och alltid ha tillgång till bilder (angående införande av digitalröntgen – förövrigt många liknande kommentarer) (nr 202). Att höja kompetens och självkänsla hos barnundersköterskor, att bygga nätverk inom barnsjukvården och delvis utanför att lyfta fram FN: s barnkonvention i vardagsarbetet (nr 204) När man går igenom svaren slås man av hur mycket positivt som görs och vilket engagemang människor har för att åstadkomma framsteg. 5.8.6Hur uppkommer idéer till innovativa processer? En av frågorna handlade om hur idén uppkom till den innovativa process de själva inledningsvis valde att ange. Frågan riktades alltså till dem som hade angivit ett exempel på innovativ process . Alternativen och svaren framgår av tabell 18. För varje alternativ ombads respondenten att skriva vad de avsåg konkret. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Skälet till detta var bl.a. att vi ville få dem att tänka till ordentligt, samt ge oss möjlighet att analysera vad de avsåg . Hur idéerna till angivna innovativa processer uppkom (%). Idén uppkom internt på arbetsplatsen Idén uppkom uppifrån dvs.. från dem som ansvarar för vår verksamhet Idén uppkom utifrån/externt Idén uppkom på annat sätt Jag vet inte hur idén uppkom De idéer som uppkom internt på arbetsplatsen uppkom mer konkret på exempelvis följande sätt: I många fall hade personalen själva haft önskemål eller kommit med idéer. De gav även en del kommentarer angående avdelningschefer, ledningsgrupper, interna arbetsgrupper och projektledare. Här är exempel: Via ett handledningstillfälle (nr 1). problem med att varje medarbetare har sin egen kö, ansvarade helt själv. Svårt vid sjukdom, byten och arbetstoppar (nr 6). Genom stor misstro mot föreliggande ledning. Personalen gjorde en enkät och propsade på genomlysning utifrån av oberoende konsulter (nr 64). En nyckelperson slutade (nr 176). Vi måste hänga med i utvecklingen (nr 209). Elevsamordnaren såg behovet både på lasarettsavdelningarna och ute på skolorna (nr 214). Genom framväxande behov av översyn av arbetsmetodik, rutiner, vårdinnehåll och kvalitet (nr 289). Av en arbetsgrupp, tillsatt av en utifrån kommande konsult, men bestående av befintliga medarbetare (nr 301). När det gäller idéer som kom uppkom uppifrån uppkom de på exempelvis följande sätt: Många kommentarer angående sjukhusledning, ledningsgrupper, chefer, landstingsstyrelser, externa utredare samt politiker. Någon pekade på Psykiatri- förvaltningen (nr 276). Andra nämnde betydelsen av utredningar: Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt En extern utredare gjorde en inventering av behovet av palliativ vård i vårt län (nr 288). De idéer som uppkom utifrån/externt uppkom exempelvis genom information från andra sjukhus, från politiker, som följd av en allmän trend i /internationellt samt genom förändringar inom vårdsystemet. På , (vid tjänstgöring där) (nr 35). (nr 37). Nationella handikapplanen där pengar från nedlagda regementen delvis tilldelas vården (nr 41). (nr 79). Ett forskningsprojekt genomfört i , och hade visat att ST-analys av fostrets EKG kunde ge mindre syrebrist hos barnen och färre kejsarsnitt och sugklockor (nr 101). Från tillverkaren av injektionssubstanser (nr 155). Bröstcancerkongress i (nr 130). Grundidén är den så kallade Bra mottagningsmodellen (nr 194). Från IT-sektorn som såg möjligheter att radikalt förändra rutiner och arbetssätt i vården (nr 209). (nr 261). Kongresser (296). De idéer som uppkom på annat sätt uppkom sades komma som en följd av gemensamma projekt i länet, kontakter med andra sjukhus, politiker samt olika projekt inom t.ex. skolan. Började som entusiasmträff lokalt och spreds uppåt (nr 87). Inom och internationellt är det numera vanligare att man har separata CF-center för vuxna och barn. Alla i teamet har velat pröva denna förändring (nr 159). Planerad ombyggnad av avdelningen (nr 161). Enligt direktiv från (nr 207). Läste en bok om etik och upptäckte att vi inte hade samma människosyn (nr 219). Datorjournalsystemet har blivit allt mer utbrett på olika platser i landet (276). Ädelreformen fungerade dåligt, dåligt samarbete lasarett- kommun (nr 282). Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Vi kan konstatera att idéer kan uppkomma på flera olika sätt. Vi kan också konstatera att det inte är så lätt att veta om den kommer uppifrån eller utifrån. Kanske behövs mer forskning för att forma ett mer nyanserat språk kring dessa frågor? 5.8.7Vilken betydelse har innovativa processer? Vad hade de satsningar eller den förnyelse vissa av personerna angav i fråga 1 betytt? De mönster som står att finna i undersökningsmaterialet är att det överhängande ges en positiv bild av de förändringar som gjorts. Svaren ger en bild av att det skett en effektivisering/bättre resursfördelning samt att bättre struktur har skapats. Vidare tyder undersökningspersonernas svar på att det skett förbättringar av arbetsmiljön för personalen. Vidare är det många som anger att de uppsatta målen har uppnåtts. En del svar pekar också på att det skett förbättringar för patienterna. Här följer ett urval av de kommentarer vi fick in: Att vi arbetar med vuxna med Damp/ADHD. Vi har breddat vår kundkrets med även patienter med panikångest m.m. (nr 1). I förlängningen en ökad satsning på att hitta nya arbetssätt för äldrevård och för de som söker för mer banala krämpor, så att man kan ägna mer tid åt äldre och sjuka (nr 65). Ekonomiskt, bättre kostnadskontroll gav mindre kostnader. Nöjdare medarbetare/specialister. Nöjdare sektion/mellanchefer. Positiv feedback/reklam för kliniken (nr 93). Kunskapsmässigt knutit ihop kompetensen från slutenvård, personvård och hälso- och sjukvård (nr 95). Förhoppningsvis har det lett till att överenskomna rutiner följs bättre och att vi fått ett systemtänkande och ett helhetsperspektiv. Gemensamma mål och prioriteringar (nr 131). De kliniker som infört systemet kan följa flödet på en patient och kunnat se var väntetider och flaskhalsar finns (nr 135). Bättre kontinuitet för patienterna, bättre livskvalitet/trygghet, ökad kapacitet att omhändertaga denna patientgrupp (hepatit) (nr 143). Avlastning för personalen, bättre samarbete med skolorna. Eleverna är mer förberedda inför sin praktik (nr 214). Vi har blivit duktigare på att mäta, vi vågar testa att mäta och utvärdera. Vi har fått ett forum för Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Vi har fått större öppenhet och vågar ta upp svåra samtal. Vi är på väg mot en gemensam värdegrund (nr 219). Fler patienter har möjlighet att vårdas i hemmet i livet. Personalen runt patienten/anhöriga känner sig tryggare när de vet de kan få stöd av oss i Rådgivningsgruppen (nr 232). Ett tämligen stort antal som påpekar att det är för tidigt att utvärdera de genomförda förändringarna. Även om det över lag ges en positiv bild av de genomförda förändringarna finns det ett flertal svar som tyder på att arbetsbelastningen har ökat (inte minst i samband med omstruktureringarna), liksom att det blivit mer kostsamt. 5.8.8Vilka faktorer underlättar respektive försvårar? I enkäten till landstingen, precis som till kommunerna, listade vi ett antal faktorer och bad respondenterna kryssa i om respektive faktor hade underlättat eller försvårat den innovativa process de själva angav tidigare i enkäten. De hade också möjlighet att kryssa i alternativen att faktorn både har underlättat och försvårat samt alternativet att det vare sig har underlättat eller försvårat. Dessutom fanns alternativet vet ej/finns ej. Något som kan utläsas från tabell 19 är att angav ekonomiska resurser som en faktor som har underlättat ekonomiska processer. Andra faktorer verkar spela en betydligt större roll. Här kan nämnas t.ex. utbildning, personal med speciella kunskaper och inte minst en speciell eldsjäl internt. egna FoU-enhet eller den politiska ledningen ligger märkligt nog långt ner på listan när det kommer till faktorer som underlättar förnyelsen. Informationssökning, möjligheter att avsätta tid, attityder, kunder/medborgare/brukare samt det administrativa ledarskapet spelar betydligt större roll om man ska tro respondenterna i undersökningen. I tabell 19 framgår svarsbilden. Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt Andel personer som hävdar att respektive faktor har underlättat för den innovativa processen (%) En speciell eldsjäl internt Personal med speciella kunskaper Administrativa ledningen/ledarskapet Kunder/medborgare/brukare Möjligheter att avsätta tid Bok, forskningsrapport, tidskrift En nyanställd med aktuell utbildning Interna föreskrifter – vad man får göra Egen forskning och utveckling (FoU) Kontakt med universitet/högskola Politiska ledningen/ledarskapet Statligt organ av någon sort Vilka faktorer är då mest försvårande för förnyelsearbetet. Allra viktigast är svårigheten att kunna avsätta tid. Därefter kommer märkligt nog ekonomiska resurser, vilket är motsägelsefullt eftersom det inte var något som framkom som vikigt när det gäller att underlätta. Vi tolkar det som att människor märker av pengarnas betydelse först när de är knappa. När pengar finns ser man dem inte lika lätt. På tredje plats efter tid och pengar kommer attityder och verksamhetens organisation som de mest försvårande faktorerna. Därefter är det politiska ledarskapet mest försvårande. Vilka kommentarer hade man kring frågan om hur förnyelseinriktad man upplever att verksamheten är? Innovativa processer i kommuner och landsting - en översikt två bilder, en positiv där man tycker att verksamheten ständigt är i förnyelse och en negativ där det framkommer att verksamheten är hierarkisk, styrs av ekonomin samt är stel och svagt förändrings- benägen. Det är sannolikt stor skillnad mellan olika miljöer som speglas i svaren. Likaså framgår det av ett flertal svar att tekniken och vården är förnyelseinriktad emedan administrationen står still i utvecklingen. Här följer några av de kommentarer som framkom: Många har jobbat här för länge (nr 23). Det finns ingen energi i organisationen (nr 139). Vi lever i ständiga förändringar i och med att omvärlden ändras. Vi följer med (nr 145). En toppstyrd landstingsvård anser jag har nått vägs ände (nr 210). Det kommer nya forskningsrön inom medicinen, men den kliniska verksamheten i sig upplever jag som konservativ (nr 242). Sjukvården är hierarkiskt uppbyggd. Fotfolket inte alltid lika intresserade av politiska/organisatoriska/ledarskapsförändringar (nr 252). Vi hinner inte diskutera, jag anser att man knäcker idéer just i diskussionen (nr 263). Vissa faktorer angavs både ha underlättat och försvårat (presenteras dock inte i tabell). Högst upp fanns där attityder där ansåg att de både hade underlättat och försvårat. Därefter kom verksam- hetens organisation, personalens engagemang och det administra- tiva ledarskapet. Man kan tolka det som att dessa faktorer är viktiga och beroende på hur de är påverkas förnyelsen i positiv eller negativ riktning. I kapitel 7 kommer vi att sammanfatta våra intryck av breddstudien genom att presentera några övergripande slutsatser. Först ska vi dock se närmare på något viktigt, nämligen vad som sker i några av de FoU-enheter som är nära kopplade till kommuner eller landsting och inte minst vilken nytta och vilket värde dessa verksamheter genererar. Vi kommer också placera andra stimulansfaktorer under vårt mikroskop. Kapitel 6 ägnas specifikt åt något vi kallar stimulansfaktorer för innovativa processer. Vi inleder med att rapportera en studie om FoU-enheter, som är stimulansfaktorer till verksamheter i kommuner och landsting. Vi kommer senare beröra statliga organ (vid sidan om universiteten) och då främst i rollen som just stimulansfaktorer eller tänkbara stimulansfaktorer för kommuner och landsting.