sou · GRB3108d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Ifall man tror på folkbildningen som en viktig kraft att göra människor i samhällets marginal berättigade att beträda hela dess estrad, är det viktigt att vidare analysera de styr- strukturer – kanske framförallt bidragsfördelningen – som gäller studieförbundens verksamhet. Vi kan inte på basis av vår hittills- varande forskning ge tydliga kunskapsbaserade signaler om hur dessa bör vara utformade för att stärka delaktigheten. Det femte och sista steget i den psykologiska empowerment- modellen är tillförandet. från individens perspektiv innebär detta att denne inte bara upplever att han är delaktig utan också att han har någonting att tillföra samhället. Ett aktivt deltagande i föreningslivet är ofta ett sådant kriterium. Att åta sig förtroende- poster i en handikapporganisation är i en mening tillförande. Men motsvarande resonemang som vi förde ovan beträffande delaktig- het gäller naturligtvis också tillförande. De teoretiska bidragen kring mångfaldsdiskursen gör gällande att samhället i enkla termer blir bättre för alla om alla får vara med och dela med sig till var- andra. Det strukturella utanförskapet som gör att cirka 800 000 personer i arbetsför ålder står utanför arbetslivet till följd av sjuk- dom och handikapp talar sitt tydliga språk om brist på mångfald i arbetet. Det så kallade ohälsotalet har blivit våra dagars största samhälls- ekonomiska fråga. Med funktionshindrades delaktighet i de cen- trala politiska beslutsrummen hade kanske inte denna fråga fått den dignitet, som den har . Genom tillförande av erfarenheter av att leva med fysiska eller psykiska svagheter, skulle personer med funktionshinder sannolikt ha visat vägen till hur också dessa, trots svåra handikapp, skulle kunna lämna sitt bidrag inte bara till folkhushållet utan också till hela vårt kulturella liv. Tillförande har självklart många dimensioner. Det handlar inte bara om den enskilde utan också om grupper och organisationer. Dessutom är denna process naturligtvis inte enkelriktad utan i grunden reciprok. Det är genom det ömsesidiga givandet och tag- andet som personer med funktionshinder, kanske mer än några andra med sin utsatta position, kan berika våra dagars sam- hällsgemenskap, där samspelet mellan biologiska, tekniska och psykosociala processer konstituerar vår vardagsverklighet. AMS (2003): Månadsstatistik, arbetsmarknadsdata. , G. m.fl. (1993): Personlig assistans. (1997): Empowerment in working life opportunities and obstacles from the perspective of deaf employees. : Reports from . Balcazar, F. E (1994): The Empowerment Process in with Disabilities. Rehabilitation Psycho- logy, vol. Burish, T. A (1983) (eds): Coping with chronic disease. : Academic press. Ekensten, W. (1996): Från objekt till subjekt i sitt eget liv. I , M. ): Perspektiv på funktionshinder och handikapp. Feste, C. & , R. (1995): Empowerment: from Philosophy to Practice. Patient and Counseling no. 26, s. 139-144. Fiedler, I. (1996): Assistive devices: Empowerment Issues. American rehabilitation vol. 22:4, s. 26–29. Findahl, O. och , B. (1981): Text och innehållsanalys. En översikt av några analystraditioner. (1993): anslagsframställan. (1997): utvärderingar – 1996. Arbetsrapport inför remissomgång i folkhögskolor och studieförbund. (1998): Folkbildningens identitet och känne- tecken. (2000:) Statsbidrag till studieförbunden. (2001a): PM Antagning av studerande med funktionshinder. (2001b): Verksamhetsberättelse och Årsredovis- ning 2001. (2002a): Om folkhögskolans ansvars- och anordnarroll. (2002b): Årsredovisning med Verksamhets- berättelse 2002. (2002c): Synliggöra målgrupper. (2003): Förstärkningsbidraget – utformning och kriterier. Dnr 04:04: Målgruppsrapportering. Folkhögskolornas informationstjänst (FIN) (2003): Folkhögskolor 2003–2004. (1997): Empowerment som begrepp i skola och utbildning. I , B. & , E. (red): Frigörande kraft. Empowerment som modell i skola, omsorg och arbetsliv. T & , W. & , B. (1974): Adjustment as Person Environment Fit Coping and Adaption. Steps towards Synthesis of Biological and Social Perspectives. I Colero, G. W & D A (eds): Cooping and Adaption, : Basic Books. H. et al (1995): Empowerment and : Model. , vol 61:2, s. 30–35. Freire, P. (1970): Pedagogik för förtryckta. FN (1995): Standardregler – för att tillförsäkra personer med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet. Gemenskapsinitiativet EMPLOYMENT i . H (1991): A Concept Analysis of Empowerment. , 16, 354-361 & Nurius, P. (1994): Education and research for Empowerment Practice. Center For Social Policy and Practice. , WA: . Holmlid, A. (2002): För en öppen högskola. Om förutsättningar för studenter med psykiska och neuropsykiatriska funktionsnedsätt- ningar. , O. (2000): Funktionshindrade och folkhögskolan. Perspektiv på empowerment genom folkbildning. & , J. (1997): Empowerment, Disability and the Community Context. There is in Participation, Recent Studies Show How. Rehabilitation Digest vol. (2000): Högskolestudier och funktionshinder. (1997): Rehabilitering i närsamhället. I , B. & , E. (red): Frigörande kraft. Empowerment som modell i skola, omsorg och arbetsliv. Jeppsson-Grassman, E. (1986): Work and new visual impairment -a study of the adaptive process. (1991): Folket, makten och bildningen – ett debatt- inlägg. och (2003): Tillgänglig- het inom fritid, idrott, kultur. Kinlaw, D. (1995): Medarbetarskap. Att på bästa sätt använda och utveckla de anställdas kompetens. , och , O. (1990): Empowerment och social ekonomi – nya strategier för funktionshindrades sysselsättning? HAREC, , . (1996): De funktionshindrade och arbetsmarknaden. I , M. (red): Perspektiv på funktionshinder och handikapp. (2000): Nya fält och former på arbetsmarknaden för personer med funktionshinder. HAREC, och rehabiliteringsforskning, , . , S (2001): Delaktighet för personer med funktionshinder i det kommunalpolitiska arbetet. I SOU 2001:48 Att vara med på riktigt. (2002): Empowerment och social ekonomi. I , M. (red): Arbetsliv och funktionshinder. : Student- litteratur. (2003): Punktintensiven Om att lyfta sig själv i håret för att kunna läsa. Lindhusen, A. (1995): Att anpassa studiesituationen för vuxen- studerande med funktionsnedsättningar. Folkhögskolornas fysiska tillgänglighet. (1998): Demokratins väktare. Ämbetsmän och vårt offentliga etos. Löwkrantz, B. (2002): Folkhögskolornas anpassningskurser för del- tagare med funktionshinder. Mausse, M. (1924): Les Techniques des cortes. & , P. (1990): The focused interview: a manual of problems and procedures. : Free Press. (1995): Möjligheter och hinder för högskole- studier. Neath, J. & Schriner, K. (1998): to People with Disabilities: empowerment issues in employment programming. Disability and Society, Vol 13:2, s. 217–228. Proposition 1990/91:82: Folkbildning. Proposition 1997/98:115: Folkbildningen. Proposition 1999/2000:79: Från patient till medborgare- en nationell handlingsplan för handikappolitiken. Proposition 2000/01:72: Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxen- utbildningen. Proposition 2001/02:15: Den öppna högskolan. Proposition 2002/03:65: Ett utökat skydd mot diskriminering. Rönnmark, L. (2000): Fallna löv, om coping vid förlust av små barn. : Zenon förlag. SCB (2001): Situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättningar – 4:e kvartalet 2000. SCB (2003): Funktionshindrade 1988-1999. Levnadsförhållanden Rapport nr 97, Seligman, M E P: Helplessness, , (1993): Handikapp och organisering –en sociologisk tolkning. SFS 1958:478: Folkhögskolestadgan. SFS 1991:977: Förordningen om statsbidrag till folkbildningen. SFS 1998:973: Förordningen om statsbidrag till folkbildningen. SFS 2001:1286: Lag om likabehandling av studenter i högskolan. (1994): The empowerment Tradition in American Social Work: a history. Sisus (2002): Information om stöd i vuxenutbildning för studerande med funktionshinder (Dnr: 231/2002). Sisus (2003a): Årsredovisning . Sisus (2003b): Om bemötande av människor med funktionshinder. (2002): Handikappomsorg – lägesrapport. : Ord och . SOU 1995:141: Folkbildning och vuxenstudier. SOU 1996:159: Folkbildningen – En utvärdering. SOU 1996:75: Värden i folkhögskolevärlden. SOU 1999:21: nia: Slutbetänkande från Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder. : Fakta info direkt. SOU 2000:28: Kunskapsbygget – det livslånga lärandet SOU 2001:56: Funktionshinder och välfärd. Delbetänkande från Kommittén Välfärdsbokslut. SOU 2003:15: Läromedel – specifikt. SOU 2003:35: För den jag är – om utbildning och utvecklingsstörning. 1998:3: Funktionshindrades tillgång till kultur. Kartläggning och handlingsprocess. (2002): Community mobilisation and peer education in a HIV-STI prevention program for university students. & , E. (1997): Frigörande kraft. Empowerment som modell i skola, omsorg och arbetsliv. & Rench, B. (1996): Den kvalitativa intervjun. I , P-G & , B (red): Kvalitativa studier i teori och praktik. Stubbins, J. (1988): The Politics of Disability. I Yuker S. (eds): Attitudes Towards Persons with Disabilities. (2000): Demokrati och bildning. : Bild- ningsförlaget. (1978): Psykoterapi – en myt. Söder, M. (red) (1988): Impairment, disability and handicaps. (1993): – empowerment or disempowerment?. Disability, Handicap and Society, vol. 8:4, s. 339-344. (1996): Levnadsvillkor för funktionshindrade. I , M. (red): Perspektiv på funktionshinder och handikapp. (2002): Kunskapslyft för alla? Om att vara funktionshindrad och studera som vuxen. , J. F. & Murrel, K. (1991): Frigör kraften i organisationen. : ISL Förlag. WHO (1980): International Classification of Impairments, Dis- abilities and Handicaps. A Manual of classification relating to the consequences disease. WHO (2001): International Classification of Functioning, Disability and Health (ICF). & Warschausky, S. (1998): Empowerment Theory for : Conceptual and Methodological Issues. Rehabilitation Psychology, vol. 43:1, s. 317. Statistik avseende studenter (2002) idrottsutbildarnas hemsida: /sisu Svenska Enters hemsida: Statistik från avseende studie- förbundens och folkhögskolornas verksamhet.