sou · GRB365d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Det hade enligt polismyndigheten varit stora problem med bl.a. skadegörelse på bilar, ofredande, fyl- leri och urinering i folks trädgårdar. Ordningsläget på den ordinarie campingplatsen hade också blivit betydligt bättre sedan systemet med ungdomscampingen införts. I låg ungdomscampingen på ett område som inte ingick i de områden som var offentlig (allmän) plats enligt den lokala ordningsstadgan. Detta har betydelse, bl.a. såtillvida att 2 kap. 18 § i ordningslagen inte blir tillämplig. Paragrafen stadgar ett förbud mot att dricka eller förvara spritdrycker, vin eller starköl på sådan plats om den inte sker inom serveringstillståndets ram. I och med att bestämmelsen inte är tillämplig blir det svårt för polismyndigheten att ingripa och förverka alkoholdrycker på campingområdet. Vid ett par tält fanns anordnat enklare barer dit man i ett fall släpat en gammal soffa och dito fåtöljer. Huruvida baren endast var till för tältets boende eller om även andra campare kunde få sig något att dricka var omöjligt att kontrollera. Det fanns dock så mycket alkohol på campingplatsen ändå så att ingen behövde gå många meter för att hitta något att dricka. Det faktum att det fanns så mycket alkohol på campingplatsen kan vara en orsak till, vilket någon påpekade, en del ungdomar aldrig besöker själva festivalom- rådet – de blir helt enkelt kvar i festandet på campingen under hela den tid festivalen pågår. Det kan på sätt och vis sägas finnas en festival i festivalen. En sådan kan för övrigt också sägas pågå under festivalveckan i parker och på torg genom de spontana fester som uppstår utanför festivalområdet. insatschef bedömde att det fanns stora problem med ungdoms- fylleri i samband med sådana fester (se ovan). Campingen i Norje/ Campingplatsen låg även i detta fall i omedelbar anslutning till själva festivalområdet. Campingen liknande inte en vanlig cam- ping utan var mer en klippt åker på vilken bilar och tält fanns upp- ställda. Campingen beboddes till stor del av ungdomar. Många av dem var mycket berusade och det är svårt att beskriva det fylleri som helt öppet pågick där. Överallt fanns fulla människor, några sovande i solen, andra omkringvandrande med ostadig gång. Runt tälten ligger drivor med hela och trasiga glasflaskor och burkar. Här och där finns hela eller delar av tält och klädesplagg. Precis som på campingen i finns det mycket god till- gång till alkoholdrycker på campingplatsen – ingen behöver gå många meter för att fylla på förrådet. På ett ställe på campingen fanns en gatuförsäljare som satt upp en skylt enligt vilken man kunde göra alkotest. På skylten skrevs de högsta promillehalterna upp. Den som ledde tävlingen hade enligt plakatet haft drygt i kroppen. Tilläggas bör att en motorcykelklubb anordnat en särskild cam- ping för sina medlemmar. Vi besökte inte denna camping. I detta sammanhang kan nämnas att vi också vid besöket på 2002 gick in på den närbelägna campingplatsen. Även där var bilden i stort sett densamma som den ovan tecknade. 4.5.5Hur ska det bli bättre ordning på campingplatserna? Campingplatserna vid festivalerna i , och ligger alla på av kommunen icke detaljplanerat område (enligt lokal ordningsstadga). Därmed försvåras möjligheterna för myndigheterna att ingripa och att t.ex. beslagta och förverka alkoholdrycker (jfr avsnitt 4.5.4 ovan). Det kan dock finnas mjukare vägar att uppnå bättre ordning och nykterhet på här aktuella campingplatser. Ett sätt kan vara att i samband med planeringen av festivalen ställa krav på arrangören att han eller hon även tar ett ansvar för förhållandena på camping- platsen. T.ex. kan man diskutera att bara de som löser entré till festivalen skall få bo på campingen (då minskar man risken för att personer åker till campingplats bara för att festa festivalen pågår – något som inte är helt ovanligt). Att en åldersmässigt blandad publik ger en lugnare festival är exempel på. Om man undviker att tillskapa rena ungdomscampingar i samband med festivaler torde den sociala kontrollen och därmed också ordningen och nykterheten öka. Man kan också fundera på om campingplatserna skall tillåtas bli hur stora som helst. Det borde vara lättare att påverka förhållandena inne på campingen om den inte är alltför stor. Finns behovet kan man överväga att skapa flera mindre campingplatser. 4.6Festivalerna – trevliga inslag i sommarsverige Alkohollagen fyller en central roll när det gäller kommunernas alkoholskadeförebyggande arbete. Lagen utgör också i stora stycken den formella grunden för det alkoholskadeförebyggande arbetet. Här finns reglerna om åldersgränser, förbuden mot över- servering och reglerna för en ansvarsfull alkoholhantering. Lagen ger också polismyndigheten en viktig roll i detta arbete. Polisen är remissmyndighet och kan ge kommunerna ett värdefullt underlag för deras beslut. Polisen delar också, tillsammans med kommun- erna, ansvaret för fälttillsynen. Man bör inte slarva bort de möjlig- heter till en ansvarfull alkoholhantering som alkohollagen ger. Med myndighetssamverkan och ett förvaltningsövergripande ansvars- tagande i kommunen så kan festivalerna få en sådan inriktning, att de allra flesta blir nöjda. Det bör avslutningsvis noteras att festivalerna, stadsfesterna, m.fl. för det mesta utgör trevliga inslag i Sommarsverige. De blir inte mindre trevliga om även barn och ungdomar kan delta i allt musikutbud och i de olika festaktiviteterna. Ett exempel på festival med en åldersmässigt mycket blandad publik är . I och med den blandade publiken skapas förut- sättning för god social kontroll och bl.a. därigenom också god ordning och nykterhet. I genomförs vad som kallas för Kulturnatten. Ett mycket rikt utbud av kulturella evenemang (t.ex. poesiläsning, filmvisningar, konstut- ställningar och musikframträdanden) finns då i olika lokaler runt omkring i staden. När evenemanget startade var det också i huvudsak en mogen publik som besökte de olika evenemangen. har dock en yngre publik tagit evenemanget som ytterligare en anledning till att samlas och festa. Dessa ungdomar besöker inte de olika evenemangen utan samlas istället bl.a. i Slotts- backen. års evenemang samlades mellan 1 000 och 2 000 ungdomar i och runt . Tioåring omhändertagen för fylleri Enligt chefen på socialjouren har fylleriet bland ungdomarna som samlas i staden under Kulturnatten gått ned i åldrarna . I spåren av detta har också våldet och olika övergrepp ökat. Kulturnattshelgen 2002 omhändertogs 25 berusade barn och ung- domar under av socialjouren. Bland dem fanns enligt uppgift en tioåring och flera trettonåringar. Enligt uppgiftslämnaren har ungdomsbråket och fylleriet nu samma proportioner som Valborgs- firandet i . Först kunde representanter från myndigheter och frivilligorganisationer avsluta sina särskilda insatser. Hur kan ungdomsfylleriet minskas? Arrangörerna av , polismyndigheten och socialjouren är eniga om att något måste göras för att minska problemen kring ungdomsfylleriet under evenemanget. Chefen på socialjouren anser att mycket av problemen beror på att vuxna inte vistas på de platser som ungdomarna uppehåller sig på. Samordnaren för Kulturnattens ungdomsevenemang anser att det också behövs en ökad kontroll från föräldrarnas sida bl.a. så att ungdomarna inte så lätt kan ta med sig en flaska av föräldrarnas alkohol. Som ytterligare en faktor som kan påverka nämner en representant från i att något borde göras år den dåliga belysningen i bl.a. . Det är helt enkelt mycket svårt att se vem som gör vad bland så många ungdomar i septembermörkret. Enligt min uppfattning förekommer det mycket mer alkohol vid musikfestivaler än vid olika idrottsevenemang. Därmed inte sagt att det saknas problem med alkohol vid idrottsevenemang. Det gör det inte, och därmed också anledning att se vad som kan göras för att minska förekomsten av alkohol även i samband med sådana evene- mang. Även om flera av de råd och tips som lämnats under avsnitt 4.4 är direkt tillämpliga även på idrottsevenemang finns det anledning att här särskilt behandla frågor som hänger ihop med att alkohol- servering på idrottsarenor sker under lite andra former än på en tillfällig musikfestival. Försäljning av folköl på idrottsarenor På flera idrottsarenor säljs öl (folköl) från enklare försäljnings- ställen. Det har även förekommit att öl säljs ute på läktarna av för- säljare med bricka på magen. Det kan tyckas att frågan om hur öl tillhandahålls på idrotts- arenor är av mindre dignitet och alkoholpolitiskt ointressant. Jag anser att det finns all anledning att se seriöst på frågan. För det för- sta vet vi att öl är en ungdomsdryck. För det andra innehåller en burk öl en inte föraktlig mängd alkohol. En 45 centiliters burk av det 3,5 volymprocent starka ölet innehåller Det är med andra ord fullt möjligt att berusa sig på folköl, särskilt gäller detta för unga personer. För det tredje säljs öl ibland under sådana former att kontrollen över vem som egentligen dricker vad blir obefintlig. För det fjärde minskar förtroendet för regler och myndighetsutövning om försäljning under tveksamma former tillåts. Möjligen skulle som ett femte argument kunna tilläggas att alkoholdrycken öl exponeras på ett mycket omfattande sätt (jfr avsnittet nedan om ölförsäljningen på ). Servering av öl regleras i 6 kap. 1 a § alkohollagen (på idrottsarenor är den försäljning av öl som sker avsedd att vara servering och inte detaljhandel). Enligt bestämmelsen får sådan servering ske om verksamheten bedrivs i en lokal som är godkänd enligt bestäm- melser som meddelats med stöd av 22 § tredje stycket livsmedels- lagen (1971:511) och om mat serveras. Även om det alltså inte finns något krav på tillstånd enligt alkohollagen gäller flera andra bestämmelser i lagen, t.ex. bestämmelsen om ålders- gränser. För att verksamheten skall kunna anses bedrivas i en lokal ford- ras rimligen att serveringen sker under någorlunda restauran- gliknande former, dvs. att det måste finnas just en lokal i ordets rätta bemärkelse och att det i denna finns ett antal sittplatser där man kan sitta ned och äta maten och dricka ölet. Lokalen måste vidare vara avgränsad med väggar eller på annat sätt t.ex. tältduk som är fallet i serveringstält. Avgränsningarna är viktiga för att bl.a. kunna tillse att inte underåriga kommer åt att dricka öl. Servering av öl på I arenan fanns 19 stycken kiosker i korridorerna utanför de olika ingångarna till läktarsektionerna. I kioskerna såldes varmkorv, chips, godis, läsk och öl. Ölet såldes i plastmugg för styck. En varmkorv och en öl såldes också tillsammans och kostade då . Vid kioskerna fanns inga bord eller stolar och heller inte några avgränsningar. Det gick alltså bra att promenera iväg med ölglasen och även att ta med dem in på läktarplats. Detta bekräftades i samtal med chefen för serveringsverksamhet. Servering av öl på Alkoholhandläggaren på i har i en skrivelse till utredningen beskrivit förhållandena när det gäller servering av öl vid fyra olika idrottsarenor. Här återges handlägga- rens beskrivning av serveringen på i . För fösta gången hade jag trängt in mig på ståplatsläktaren bland de riktiga supportrarna. Det var ett högljutt gäng, som försett sig rik- ligt med alkohol. Under hela matchen bars det ut mycket öl av fot- bollsentusiasterna. De köpte inte en i taget utan upp till fyra stycken på McDonald-brickor i papp. Huruvida åldern kontrollerades vid för- säljningstället vet jag inte men det fanns inte någon kontroll av ålders- gränsen på de som konsumerade ölen. Jag trodde att ölen köptes i de korv- och godiskiosker som jag såg från läktaren. När jag efter mat- chens slut gick ner från läktaren såg jag att ölen såldes från en särskild ölbar, avskild från kioskerna, med en stor takskylt med reklam för . Där fanns också en stor skylt med REA, öl . Då börjar man ju undra hur de tänker och om detta uppfyller alkohollagens krav. Innan jag fick kontakt med kommunens handläggare så talade jag med ansvarig på . Han uppger att folkölsförsäljningen på har varit ett önskemål från polisen och supporterklubben. Polisens uppfattning är att det är bra att supportrarna vet om att det finns öl på arenan, då dricker de inte massa starköl innan matchen och de försöker inte heller smuggla med sig burkar in. Enligt den ansvarige är polisen nöjd med resultatet. Han uppgav också att motståndarlagens support- rar har möjlighet att köpa öl och att detta har en lugnande effekt på dessa då de känner sig behandlade på samma sätt som hemmasupport- rarna. Han kunde också berätta att det var REA även på korven . Jag var också i kontakt med kommunen . Kommunen kommer att titta på verksamheten . Min uppfattning är att servering av öl inte bör ske på ett sådant sätt som i de två exemplena ovan. För det första kan det ifrågasättas om grundförutsättningarna i lagen för att få servera öl var uppfyllda. För det andra är risken stor att underåriga personer (eller redan berusade) kommer åt att dricka alkoholdrycken öl. Ingen har ju uppsikt över vem eller vilka som dricker ölen. Särskilt illa blir det när man tillåter en person att köpa en bricka full med öl och sedan låter denne vandra iväg mot okända mål. All servering av alkoholdrycker skall enligt alkohollagen ske med återhållsamhet. Att sälja brickor med öl utan att ha uppsikt över var ölen sedan tar vägen kan knappast kallas återhållsamen servering. Serveringen av öl på idrottsarenor bör alltså ske i enlighet med alkohollagens krav på återhållsamhet och uppsikt så att inte fel personer kommer åt att dricka ölen. Givet detta krävs någon form av överblickbar inhägnad serveringsyta där det också finns ett till- räckligt antal sittplatser. Att lagen också ställer krav på att serverig av mat skall bedrivas i lokalen har nämnts ovan. final i bandy i spelas i bandy på Studenternas idrottsplatts i . möttes och inför drygt 22 000 åskådare. Enligt uppgift från kommunens fritidsförvaltning träffas inför finalen ett antal representanter från olika myndigheter, , samt representanter från de fyra bandylag som tagit sig till semifinal. Man diskuterar vad som varit bra respektive dåligt vid föregående års final – allt för att försöka förbättra förhållandena när det gäller ordning och säkerhet vid den kommande finalen. Publikvärdar utbildas av bandylagen. Västeråslaget hade t.ex. 20 publikvärdar vid final. Deras uppgift är att hålla kon- troll på supportrar och att förebygga att bråk uppstår. Vid en i bandy är det många supportrar som bussas till från de båda finallagens hemorter. Enligt uppgift från en polis har man från kommunens sida tillåtit ett mindre antal restau- ranger att öppna tidigare finaldagen. Man har nämligen från myn- dighetshåll ansett det bättre att supportrarna håller till på varsin restaurang, med lämpligt avstånd mellan restaurangerna, än att de drar omkring på stan innan matchen startar. Tre restauranger hade fått tillfälligt tidigarelagd serveringstid av kommunen med denna dag. Utredningens sekreterare stod utanför en av dessa restauranger den aktuella dagen (det var näst intill omöjligt att tränga sig in). Restaurangen var fylld till brist- ningsgränsen med supportrar av vilka många var mycket berusade. Tre poliser fanns utanför restaurangen och försökte hålla ordning på berusade supportrar så att dessa inte skulle bli påkörda eller hindra trafiken på gatan alltför mycket. Däremot gjorde polisen synbarligen inget för att påverka situationen inne på restaurangen (så att serveringen av alkoholdrycker bättre skulle stämma överens med reglerna i alkohollagen). Utan att gå in på detaljer kan det konstateras att bestämmelserna i alkohollagen om krav på återhållsam serverig och ordning och nykterhet helt fick stå tillbaka den förmiddagen. Enligt lagens reg- ler får inte berusade personer finnas på restaurangen, än mindre serveras alkoholdrycker. Det kan också ifrågasättas om det är rim- ligt att medge serveringstid före normaltiden (om så bara med ) bara för att två idrottslags supportrar skall ha någonstans att vara innan matchen börjar. Att de då passar på att dricka mer förstår var och en. Förfarandet som sådant skickar ut signaler både till supportrarna men också till Uppsalaborna om att man från myndighetshåll accepterar att det dricks stora mängder alkohol i samband med just en i bandy. Vart tog för övrigt i detta fall intentionerna i den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador vägen? Många berusade i publiken På idrottsplatsen fanns ingen servering av alkoholdrycker utan endast lättdrycker, varm korv och godis m.m. Enligt uppgift skulle visitation ske vid insläpp för att förhindra att någon skulle kunna ta med sig alkohol in på området. Vi såg dock inte till någon sådan visitation när vi gick in på området. På den norra ståplats läktaren var det mycket trångt. Till vår för- våning var det många personer, framförallt män i medelåldern, som drack helt öppet ur medhavda brännvinsflaskor. Vi såg också ett antal män/ungdomar som drack ur ölburkar. Några var mycket berusade. Att konsumtionen av drycker var hög och att antalet toaletter uppenbarligen inte räckte till framgick med all önskvärd tydlighet vid periodpaus. Utmed staketet stod en lång rad med urinerande män. En bandyfinal är en offentlig tillställning enligt 2 kap. 3 § ord- ningslagen. Enligt 18 § samma kapitel råder det förbud mot att dricka och förvara spritdrycker, vin och starköl på sådan plats om det inte sker inom serveringstillståndets ram (något sådant tillstånd fanns f.ö. inte på idrottsplatsen). Vi samtalade med en polistjänste- man som tjänstgjort vid de nio senaste bandyfinalerna. Han ansåg inte att denna final utmärkte sig särskilt när det gällde berusning hos publiken, det hade varit värre året innan då Hammarby hade spelat final. Han medgav att det funnits berusade personer på läk- tarna men tillade att man från Uppsalapolisen inte ger sig upp på läktarna om det inte blivit bråk. Totalt var det 40 poliser i tjänst med uppgift att bevaka evenemanget inne på eller utanför idrotts- platsen och vid trafiklederna runt staden. Det skulle enligt polis- tjänstemannen ha varit visitation vid insläppen. Skidåkning i olika former lockar många svenskar till fjällen . I de stora skidmetropolerna Åre och är det fråga om åtskilliga tusental besökare – många av dem ungdomar. I Åre har medelåldern legat runt , men ungefär en fjärdedel av besökarna var säsongen 1999/00 mellan 16 och 25 år.8 Det mesta handlar naturligtvis om skidåkning i fjällen. Men mycket kretsar också kring alkoholen. Efter dagens skidåkning lockar restaurangerna med olika erbjudanden om After Ski med underhållning och ofta låga priser på alkohol. Helst skall man komma direkt från skid- backen iförd full slalomutrustning. På After Ski blir det ofta trångt, svettigt och mycket hög stämning. I Åre kulminerar firandet och skidsäsongen under . Därefter brukar vårens intåg göra att skidåkning bli alltmer sällsynt i backarna. Utredningens sekreterare besökte Åre under 2002 och gick då också på ett par restaurangers After Ski. 8 Enligt Utredningsuppdrag för utveckling av destinationen Åre Fem Byar i Åre (After Ski och Skutskjutet) arrangeras Skutskjutet vilket sägs vara världens största störtloppstävling för familjen. Tävlingen lockar flera tusen åkare i samtliga åldrar (dvs. även barn). I ett särtryck av tidningen fanns programmet för tävlingen. Förutom rent sportslig information informerades också om att After Ski skulle finnas på torget i Åre dagen innan tävlingen och själva täv- lingsdagen. En restaurang hade fått tillfälligt serveringstillstånd och inhägnat en stor del av torget på vilket bänkar och stolar ställts ut. Det var fråga om en mycket stor uteservering (på vilken det i och för sig rådde god ordning). På en av restaurangerna pågick After Ski (klockan var ungefär 16.30) med en mycket hög stämning, närmast festivalstämning. Lokalen var fylld till bristningsgränsen med sjungande och stim- mande gäster. Ett mindre musikband uppträdde (stående på bar- disken) och volymen var mycket hög. Överallt stod människor med plastmuggar eller flaskor med starköl i nävarna. Många var mer eller mindre berusade. Tjänstvilligheten att hjälpa varandra tog sig märkliga utryck såtillvida att man ibland kunde se pengar vandra från uppsträckta händer över huvudena på folk fram till baren och strax därefter ett antal flaskor starköl vandra tillbaka (förhopp- ningsvis till avsändaren av pengarna). Anledningen till detta var uppenbar: i den enorma trängseln var det svårt och skulle ta att förflytta sig fram till baren. Att servera alkoholdrycker på ett sådant sätt rimmar varken med intentionerna bakom alkohollagen eller med dess regler. Förutom att åtskilliga personer var berusade och därför inte borde ha fått köpa mer alkohol (utan t.o.m. ha avvisats från lokalen) var sättet att servera alkoholdrycker på så långt ifrån bestämmelserna om måttfullhet som man kan komma. Någon ordentlig kontroll över vem beställaren och mottagaren av de vandrande ölflaskorna var kan servitörerna näppeligen heller inte ha haft (de var f.ö. redan upptagna med nästa kunds beställning). Det var ingen tvekan om att man tog ut svängarna rejält under säsongens kanske sista After Ski och att alkoholpolitiken då fick stå tillbaka. För många handlar en semestervecka i fjällen om fina skidturer i en vacker miljö och avkoppling från vardagens arbete. För andra handlar det om skidåkning men också ett festande varje eftermiddag och kväll i en veckas tid. Alkoholhandläggaren i Åre kommun (som har sitt kontor i 2 ½ mil från ) sade att i Åre är det lördag hela veckan . Med så många som 21 restauranger med serverings- tillstånd på en så begränsad yta som Åre (96 stadigvarande serveringstillstånd fanns 2002) är utbudet av restau- ranger mycket stort. Det är trots det stora antalet restauranger ändå knökfullt på flera av dem och det är vanligt med långa köer utanför de mest populära ställena. I Åre finns endast begränsade polisiära resurser. Till detta kommer det faktum polisstation saknas i Åre (polisstationen ligger i ). Om en restauratör kallar på polis kan det enligt uppgift ibland ta innan polisen anländer. Alkoholhandläggaren uppger att ordningsvakterna på Åres restauranger därför har fått ta ett större ansvar än vad som annars är normalt. Hur får man en bättre alkoholhantering på restaurangerna i Åre? Även om alkoholhandläggaren inför varje säsong genom information och utbildningsinsatser försökt åstadkomma en mer ansvarsfull alkoholhantering beslöt man att göra en kraftsamling. Inspirerade av de goda erfarenheterna från STAD- projektet i (förebygger Alkohol och Drog- problem) ansökte kommunstyrelsen om hos läns- styrelsen för att förebygga alkoholskador och minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. Pengarna var avsedda för att kunna genomföra vad man kallade för Åre- STAD projektet. Under rubriken bakgrund i projektmedelsansökan angavs föl- jande: Åre kommun är en restaurangtät kommun med ca 96 permanenta serveringstillstånd. De flesta restauranger och nattklubbar är koncent- rerade i Åre by. Åre by växer från ca 900 fast boende till ca 10 000 till- fälliga gäster under högsäsong. De fast boende och då framför allt ungdomarna exponeras av nöjesliv och en känsla av semester under veckans , vilket kan vara bekymmersamt . Det känns angeläget att kunna förebygga ett annars möjligen väx- ande problem med alkohol och andra droger hos framförallt ung- domar, men även andra grupper. Både hos fast boende och gäster i Åre. Som mål för projektet angavs: Att restaurangerna utarbetar egna riktlinjer för alkoholhanteringen. Att utbilda krögare, serveringspersonal och dörrvakter i ansvarsfull Att myndigheterna utarbetar riktlinjer för kontroll och användning av sanktioner när det gäller restaurangernas alkoholhantering. När detta skrivs () har ett 50-tal personer ur målgruppen genomgått projektets två-dagars utbildning. Att döma av den enk- lare utvärdering som gjorts har kursdeltagarna varit mycket nöjda med utbildningen.