sou · GRB343d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Begränsningarna i tjänstgöringstid enligt officersför- ordningen bör utgå. Den grundläggande reservofficersutbildningen genomförs inom reservofficersprogrammet, ROP. Utbildningen skall ge reservofficers- aspiranten kunskap och färdighet att tjänstgöra: som chef i insatsorganisationen och som instruktör i grund- organisationen samt i militär internationell verksamhet i svensk enhet på plutons- nivå. Utbildningen består av studier på militärhögskola och fack- eller funktionsskola samt därefter ett första obligatoriskt tjänst- göringsår, så kallat fänriksår. Den fortsatta reservofficersutbildningen består företrädesvis av enstaka kurser, bl.a. taktisk kurs för reservofficerare och en högre reservofficerskurs. Nämnda utbildningar är reglerade enligt Officers- förordningen (1994:882). Såväl den grundläggande reservofficersutbildningen som den fort- satta utbildningen för reservofficerare bekostas av Försvarsmakten. Delfrågor, förslag och rekommendationer Reservofficersprogrammet har just börjat genomföras varför be- gränsade eller inga erfarenheter finns. Utredningen har i sitt arbete funnit denna utbildning relevant i förhållande till kompetensbeho- vet och har inte kunnat påvisa några uppenbara brister i det aktuella konceptet. Utredningen föreslår nedan vissa mindre modifieringar i utbildningen samt till del en annan syn på reservofficeren. En mot- svarande syn presenterar Försvarsmakten i sin Årsrapport från per- spektivplaneringen 2001-02, rapport 61. Utredningen föreslår att en viss samläsning skall ske under den grundläggande utbildningen mellan reservofficersaspiranter och yrkesofficersaspiranter. Detta motiveras av utbildningsrationa- litet och kostnadsminskningar, samt en ökad samhörighets- känsla mellan reservofficers- och yrkesofficersaspiranter, som en samläsning torde ge. Formerna och omfattningen av samläs- ning bör Försvarsmakten ta ställning till. Utredaren vill se en större flexibilitet för den fortsatta reserv- officersutbildningen än vad som medges enligt Officers- förordningen. Detta kan uppnås om reservofficerare läser rele- vanta delar av de program och kurser som erbjuds yrkesoffice- rare i ett mer individuellt anpassat system. Relevanta civila hög- skolestudier bör kunna tillgodoräknas. Ett ökat nyttjande även av reservofficerens civila kompetenser bör eftersträvas. Det bör kunna ske i större utsträckning än genom en uppföljning av den enskilde reservofficerens civila utbildningar, och en målmedveten planering av reserv- officerens tjänstgöringsperioder i Försvarsmakten. De begräns- ningar i tjänstgöringstid som finns inskrivna i officers- förordningen2 bör av bl.a. detta skäl utgå för att möjliggöra ett flexiblare utnyttjande av reservofficerare. Reservofficerare, med en för Försvarsmakten önskad civil kompetens, bör kunna anställas utan att ha genomgått en anpassad officersutbildning. 1Idébilder och fördjupningsområden inför Försvarsbeslut . HKV, , skr 23 210:62 285, TFD 02011. 2§ 27 Officersförordningen (1994:882) under högst av . Delfrågor, förslag och rekommendationer Utredningen föreslår att en anpassad officersutbildning införs, i enlighet med det förslag som Försvarsmakten framlagt. Den bör komma att gälla ett relativt begränsat antal individer. För mer- parten av de aktuella kompetenser som man önskar tillföra För- svarsmakten, bör en civil anställning vara det naturliga. Möjlig- heterna att anställa officerare med begränsad befälsrätt och sär- skild utmärkning bör beaktas. Möjligheten att efter relevant högskoleutbildning genomgå anpassad yrkes- eller reservofficersutbildning bör öka. Denna väg bör även generalister kunna rekryteras. Inom Försvarsmakten finns ett stort behov av specifika kompe- tenser. För att tillgodose detta behov har det varit vanligt att För- svarsmakten givit en officer sådan utbildning. Det har ibland handlat om längre akademiska utbildningar som Försvarsmakten har bekostat för den enskilde som parallellt uppburit lön. 6.2.2Försvarsmaktens underlag avseende anpassad officers- utbildning Ur Försvarsmaktens budgetunderlag för utläses: Beslut om att medge en person en anställning som inleds med anpassad officersutbildning kan vila på tre huvudsakliga grunder: 1.Ett personellt behov uttryckt i den tilltänkta befattningens befatt- ningsbeskrivning, varvid det framgår att befattningen är av sådan karaktär att varken en traditionellt utbildad officer (inhämtandet av fackkompetens blir för resurskrävande) eller en civilanställd (oefter- givligt krav på officerskompetens) fyller kompetensbehovet. I detta fall sker rekryteringen entydigt mot en specialist eller expertbefatt- ning. Den rekryterade officeren inriktas, åtminstone inledningsvis, mot en sådan karriär. 2.Ett personellt behov utgående från den aktuella individens person- liga egenskaper och meriter. Individen visar intresse för officers- yrket och bedöms mycket lämplig. Individen har sådana erfaren- heter/meriter att delar av den ordinarie officersutbildningen redan är inhämtade. Delfrågor, förslag och rekommendationer 3.En tidigare utbildad officer eller reservofficer som efter civil karriär och kompetensutveckling skall anställas som yrkesofficer i För- svarsmakten. Den anpassade utbildningen till officer skall ge den gemensamma värde- grund och de kunskaper och färdigheter som utgör stommen i den traditionella officersutbildningen. Härutöver skall, i varierande grad be- roende på förkunskaperna, utbildningen omfatta grundläggande soldat- utbildning, befattningsinriktad, nivåinriktad och förbandsanknuten ut- bildning. Den anpassade officersutbildningen är i de flesta fall indivi- duellt utformad och motsvarar lägst officersexamen. Vid behov av specifika kompetenser bör, i flertalet fall, de aktuella befattningarna kunna besättas av civila som bidrar med sin kompe- tens i Försvarsmaktens arbete. I vissa fall, t.ex. om personen skall medverka i internationellt upp- drag i stridande förband, krävs kombattantstatus. Skall personen i fråga interagera med andra personer som internationellt har officers- status kan en officersgrad krävas. Det finns säkerligen andra situa- tioner då officersstatus är att förorda. I stället för att ge en officer en längre civil utbildning för att få den efterfrågade specifika kompetensen kan en civil person med den aktuella kompetensen ges en anpassad officersutbildning. Detta är i många fall kostnadseffektivt för Försvarsmakten och innebär en hushållning med de personella resurser som Försvarsmakten har. Anpassad officersutbildning är således en utbildning som ges en person med civil kompetens vilken Försvarsmakten absolut vill an- ställa som officer. Det torde finnas varierande krav på den befäls- rätt som utövas. I samtliga fall handlar det om en folkrättslig status som kombattant. I arbetet med att ta fram ett framtida kompetensförsörjnings- system har Försvarsmakten studerat möjligheten att införa en an- passad officersutbildning. Försvarsmaktens syn på anställning och nyttjandet av en anpassad officersutbildning sammanfaller i stort med utredningens. Delfrågor, förslag och rekommendationer En anpassad officersutbildning i enlighet med Försvarsmaktens för- slag bör införas. Antalet individer som berörs bör vara relativt be- gränsat. De områden där förfarandet skulle kunna ge viktiga bidrag till personalförsörjningen är bl.a. den förbandsknutna materiel- utvecklingen och de förbandsnära logistikfunktionerna. Men även vissa experter på strategisk nivå med särskilda kompetenser inom exempelvis områdena juridik, folkrätt och skydd mot NBC (nukle- ära, biologiska och kemiska hot) kan komma i fråga. Den anpassade officersutbildningens längd bör anpassas indivi- duellt utifrån den enskildes tidigare eventuella militära utbildningar och erfarenheter. Enligt förordning (1996:927) med bestämmelser för Försvars- maktens personal, kan befälsrätten för en officer vara begränsad till viss tjänsteutövning eller visst tjänsteuppdrag. Detta kan och bör utmärkas på uniformen som för t.ex. läkare och meteorologer. För personal inom andra områden som genomgår anpassad officers- utbildning bör samma förfarande vara möjligt och lämpligt. En sådan begränsad befälsrätt innebär en reducering av utbildningsbe- hovet och en i tiden förkortad, anpassad officersutbildning. Utred- ningen föreslår att detta övervägs för vissa individer enligt grund 1 i stycke 6.2.2 ovan. Gruppen enligt grund 2 ovan innehåller intressanta personer, nämligen de med avslutad högskoleutbildning (relevant yrkesexamen eller akademisk examen i relevanta ämnen). Dessa utgör en rekryteringsbas av växande intresse även om gruppen för- väntas vara ganska liten. För att stimulera personer med sådan bak- grund att gå in i officersyrket kan det vara motiverat att erbjuda dessa en anpassad officersutbildning. Utredningen föreslår att denna väg till anställning bör öka både för yrkes- och för reservofficerare. Såväl en generalist- som en specialistkarriär skall vara möjligt för dessa individer. För individer enligt grund 3 ovan är en mycket kort anpassad utbildning tillfyllest. Utredningen ifrågasätter dock om en sådan utbildning överhuvudtaget är nödvändig. Delfrågor, förslag och rekommendationer 6.3Ekonomiska villkor under den grundläggande utbildningen Utredningen anser sig inte ha tillräckligt underlag för att ta ställ- ning till frågan om studiemedelsfinansiering av den grund- läggande yrkesofficersutbildningen. Största osäkerheten ligger i bedömningen av finansieringsformens inverkan på rekryteringen till utbildningen. Utredningen anser att den grundläggande reservofficersutbild- ningen även framgent skall finansieras med värnpliktsförmåner. Förmåner och premiesystem för den grundläggande officers- utbildningen bör ses över. Den anpassade officersutbildningen skall finansieras genom För- svarsmaktens försorg. Försvarsmaktsingenjörer och meteorologer, som genomför en lång befattningsrelaterad utbildning vid civil högskola, bör an- ställas först efter att dessa studier slutförts och efter genom- gången anpassad officersutbildning. Frågan om studiemedelsfinansiering har belysts i ett antal tidigare utredningar. tar upp frågan i rapporten rarna i försvaret – utbildning, utnyttjande och kompetens (RRV 1998:47). I rapporten sägs: Om den grundläggande utbild- ningen och de nivåhöjande utbildningarna blir jämställda med övriga universitetsutbildningar talar rättviseskäl för att en övergång sker till studiemedelsfinansiering av utbildningarna. Den förra skolutredningen tar upp frågan i sitt betänkande För- svarsmaktsgemensam utbildning för framtida krav (SOU 1998:42). I betänkandet ses frågan som problematisk från rekryteringssyn- punkt främst avseende reservofficersaspiranter. Man ger också för- slag på en uppdelad finansiering kopplad till olika delar av utbild- ningen. på yrkesofficersprogrammet föreslås bli studiemedelsfinansierat, men inte resterande delar. Även tar upp frågan i sitt be- tänkande Personal för ett nytt försvar (SOU 2001:23). Efter att ha redogjort för frågan ges förslaget att värnpliktsförmåner bibe- hålls, men att vissa förmåner som fria hemresor och rätten till fri bostad på hemorten tas bort. Delfrågor, förslag och rekommendationer även i betänkandet. Utredningen avstyrker en studiemedelsfinan- siering av reservofficersutbildningen med argumentet att reserv- officeren, som i de flesta fall skaffar sig en andra högskoleexamen som finansieras med studiemedel, inte kan förväntas skuldsätta sig ytterligare genom en studiemedelsfinansierad reservofficersutbild- ning. Motiven till att utredningen avstyrker alternativet med studiemedelsfinansiering under yrkesofficersutbildningen är att man befarar svårhanterliga överströmmningseffekter från reserv- officersprogrammet till yrkesofficersprogrammet om olika ekono- miska villkor tillämpas. Slutförslaget blir därför, trots att man konstaterat att studiemedelsfinansiering är det ur kostnadsperspek- tiv mest rationella alternativet, att man föreslår fortsatt finansiering med värnpliktsförmåner. har enligt utredningsdirektiven som en av sina uppgifter att belysa frågan om ekonomiska villkor under den grundläggande officersutbildningen. Denna är kopplad både till den grundläggande yrkes- och reservofficersutbildningen, däremot inte till de därpå följande skolstegen. Uppgiften omfattar samtliga ekonomiska villkor för officersaspiranterna, såväl kontantersätt- ningar såsom dagersättningar, traktamenten, utbildningspremier etc. som andra ekonomiska förmåner såsom fri bostad, förplägnad, hemresor, fri hälso- och sjukvård etc. De studerande på dagens grundläggande yrkesofficersutbildning uppbär värnpliktsförmåner. Detta innebär att de har förlängda värnpliktsförmåner fram till officersexamen varefter de blir an- ställda som yrkesofficerare. Förmånerna omfattar dagersättning, förplägnad, bostad på hemorten, i vissa fall familjebidrag, hemresor, fri sjukvård, fri uniform och dessutom alla kostnader relaterade till utbildningen t.ex. kurslitteratur. Vid examen erhålls en utbildnings- premie om . Samma förmåner under utbildningen gäller för reservofficers- aspiranter. Efter examen anställs reservofficeren på ett kontrakt som omfattar ett första obligatoriskt tjänstgöringsår med lön av Försvarsmakten. Efter fullgjort tjänstgöringsår erhålls en premie motsvarande två prisbasbelopp (). Utbildning som sker efter anställning i Försvarsmakten betraktas som fortbildning och officeren uppbär då lön och andra för- Delfrågor, förslag och rekommendationer måner såsom resor, logi, traktamenten och förrättningstillägg. Detta gäller, förutom senare vidareutbildning i karriären t.ex. stabs- och chefsprogrammet, även den utbildning som sker direkt efter anställning, som fortsatt befattningsutbildning och utbildning vid civila högskolor av försvarsmaktsingenjörer och meteorologer. Möjlig kostnadsminskning vid införande av studiemedelsfinansie- ring varierar beroende på vilka av dagens förmåner som tas bort. En uppskattning av möjlig kostnadsminskning ges nedan: Per år och elev (kr) 2:a året enbart: Försvarsmakten planerar att 450 officersaspiranter kommer att an- tas framöver. Detta skulle i denna del ge en besparingspoten- tial på ca per årskull. Eftersom utbildningen i denna del är tvåårig skulle potentialen, inklusive borttagen premie, bli ca . För omfattningen av befattningsutbildningen utöver finns inga fullständiga uppgifter från Försvarsmakten varför en uppskattning av kostnaden inte kunnat göras. För försvarsmaktsingenjörer och meteorologer (totalt ca 75 års- studieplatser, d.v.s. antalet personer under utbildning ) be- räknas kostnadsminskningen bli . För reservofficersaspiranter (räknat på 150 aspiranter) blir be- sparingspotentialen ca studier. Kostnaden för premien efter det första obligatoriska tjänstgöringsåret är ca . Delfrågor, förslag och rekommendationer Det finns skäl som talar för och skäl som talar mot en studie- medelsfinansiering av den grundläggande officersutbildningen. För studiemedelsfinansiering talar följande argument Det är önskvärt att erbjuda alla studerande inom olika utbild- ningar samma ekonomiska förutsättningar och ett antal jämför- bara utbildningar har infört studiemedelsfinansiering. Det gäller utbildningar som ligger nära till hands att jämföra med, nämli- gen grundutbildningen av poliser och den nya räddningstjänst- utbildningen Försvarsmaktens ersättningar ger den enskilde officersaspiran- ten betydligt bättre ekonomiska villkor under utbildningen än studenter vid civil högskola eller annan postgymnasial utbild- ning. Vissa av officersaspiranternas ekonomiska villkor kan upplevas som mycket generösa t.ex. fria hemresor varje veckoslut, ersätt- ning för dubbelt boende och en utbildningspremie efter examen. Officersaspiranten får examen efter godkänd utbildning och är då garanterad anställning. Kostnadsminskningen till följd av en studiemedelsfinansiering beror på vilka av dagens förmåner för aspiranter som tas bort. Ekonomiska aspekter har redovisats ovan. Mot studiemedelsfinansiering talar följande argument Det enskilt viktigaste argumentet mot studiemedelsfinansiering anser utredningen vara den svårighet denna anses komma att medföra för Försvarsmaktens rekrytering till utbildningen. Utan en god rekrytering till officersyrket kommer Försvarsmakten inte att kunna upprätthålla anbefalld insatsförmåga och de givna uppgifterna kommer inte att kunna lösas. Det som skiljer officersutbildningen från andra utbildningar är att rekryteringsbasen är mycket smalare. En förutsättning för att bli antagen till officersutbildning är genomförd värnplikt Delfrågor, förslag och rekommendationer vilket innebär att ca 15 000 värnpliktiga skulle vara möjliga att rekrytera. Av dessa uppfyller ungefär hälften de krav som ställs på en blivande officer såsom ledaregenskaper m.m. Antalet som är möjliga att rekrytera minskas ytterligare på grund av av- gångar under grundutbildningen (av de inryckande/år) samt av att en del inte uppnår betygen 10–7–7 i sitt militära tjänstgöringsomdöme vilket är ett krav för att bli antagen till officersutbildningen. De flesta som genomför värnplikt är inte heller intresserade av officersyrket. Det innebär att rekryte- ringsbasen blir relativt liten. Rekryteringsmålen för officers- yrket uppnås inte . Försvarsmakten har ett relativt stort behov av officerare med praktisk inriktning. Utredningen föreslår en differentierad offi- cersutbildning där även praktiker måste rekryteras till fler- karriärsystemet. Civila högskolor har upplevt problemet att deras utbildningar inte attraherar studerande från studieovana miljöer. Detta förhållande kan leda till en olycklig snedrekryte- ring till officersyrket om studiemedelsfinansiering införs. Officersutbildningen är inriktad mot en arbetsgivare, som visserligen gett en säker anställning efter utbildningen men, som ställer speciella krav. Inget annat yrke har ett mot- svarande obligatorium, internationella operationer, där risk för den personliga säkerheten är stor även i fredstid. måste varje officer planera för att delta i flera internationella insatser under sin anställning. Tillämpade övningar under så krigsliknande förhållanden som möjligt innebär stora risker och ett stort ansvar där utnyttjande av skarpladdade vapen och sprängmedel måste hanteras. Osäkerhet är stor kring Försvarsmaktens utveckling. har Försvarsmakten genomgått en om- fattande omstrukturering och reformering. Många förband och staber har avvecklats. Det finns anledning att tro att förändrings- arbetet kommer att fortgå. Detta skapar många osäkerheter för den enskilde officerens framtida villkor. En osäkerhet är an- ställningstryggheten i yrket. En annan är långsiktigheten i in- vesteringar i boende när man vet att omstrukturering av För- svarsmakten och framgång i karriären är förbundna med byte av arbets- och boendeort. Delfrågor, förslag och rekommendationer Även om indragning av studieförmåner innebär besparingar i närtid skulle dessa troligen ätas upp av långsiktiga kostnadsök- ningar. Officerarna skulle troligen kräva höjda löner eller att Försvarsmakten betalar amortering och räntekostnader på deras studieskulder. Kostnader för detta är svåra att uppskatta. Utredningen har värderat ovanstående argument. Avseende rekry- teringen finns en enkätstudie som visar att av en grupp officers- aspiranter var över hälften tveksamma till om de skulle sökt till ut- bildningen om den varit studiemedelsfinansierad. Utredningen har haft ambitionen att initiera en studie av rekryteringsfrågan. Studien har dock inte kommit till stånd. Effekten av övriga förhållanden för och emot, enligt argumenten ovan, borde återspeglas i rekryteringen till officersyrket och i av- gången från yrket. Avgången är som känt stor vilket kan tolkas som att argumenten är tunga. I diskussionerna har även frågan varit uppe om man rekry- terar rätt personer till officersyrket – d.v.s. de mest lämpliga och de mest motiverade. Det har hävdats att studiemedelsfinansiering skulle leda till att enbart starkt motiverade ungdomar rekryterades. Frågan är då om sådana finns i tillräckligt antal – detta är troligen inte fallet. Utredningen anser sig inte ha tillräckligt tillförlitligt underlag för att ta ställning till frågan om studiemedelsfinansiering av den grund- läggande yrkesofficersutbildningen. Aspekten att det skulle bli svårig- heter med rekryteringen väger tungt vid detta ställningstagande. Förmåner för utbildningarna bör dock ses över. Av rekryteringsskäl anser vi det uteslutet att kunna införa studiemedelsfinansiering i reservofficersutbildningen. Reservoffice- rare har kostnader för en civil utbildning ofta omfattande 4–. De flesta skulle troligen inte anse att en reservofficersexamen ger sådant mervärde att de är beredda att betala denna ytterligare ut- bildning ur egen kassa. Premiesystemet och förmåner under utbild- ningen bör dock ses över. Delfrågor, förslag och rekommendationer Av samma skäl anser utredningen att studiemedelsfinansiering inte heller skall införas för aspiranter i den anpassade officersutbild- ningen. De har redan en civil utbildning och studiekostnader kop- plade till denna. Försvarsmaktsingenjörer och meteorologer, som genomför sin långa befattningsutbildning vid civil högskola, föreslås anställas först efter att dessa studier slutförts. De får genom- föra en anpassad officersutbildning. 6.4Aspirantskolor samt konkurrens mellan officers- aspiranter och befälsuttagna för insatsorganisa- tionen Utredningen föreslår att aspirantskolor införs som komplement till värnpliktstjänstgöring. Ett flexibelt system av aspirantskolor med tydlig inriktning mot kommande officersutbildning bör skapas. Ett sökförfarande till såväl aspirant- som bör tillämpas. Genom inrättande av aspirantskolor kommer antalet platser för befälsuttagna värnpliktiga i insatsorganisationen att öka. Utredningen har enligt direktiven att ta ställning till införande av aspirantskolor. Frågan är starkt kopplad till en annan av utred- ningens deluppgifter, nämligen hur man kan komma till rätta med den konkurrens, mellan officersaspiranter och befälsuttagna i in- satsorganisationen, som finns under grundutbildningen. Tillgäng- liga platser räcker inte till för att fylla båda behoven. Därför be- handlas frågeställningarna här tillsammans. När den nya befälsordningen infördes upphörde dåvarande aspirantskolor. Dessa skolor hade införts på stor bredd inom Försvarsmakten och syftade till att förbereda de blivande rege- mentsofficerarna (en kategori i det dåvarande trebefälssystemet) för kommande utbildning vid bl.a. de försvarsgrensvisa krigs- skolorna. Den nya befälsordningen innebar att ett enbefälssystem infördes och att fullgjord värnpliktsutbildning som befälsuttagen var ett krav för att kunna påbörja utbildning till officer. Delfrågor, förslag och rekommendationer Stora förändringar har skett inom Försvarsmakten. Såväl krigs- som grundorganisationen har reducerats kraftigt. Detta har inneburit att antalet värnpliktiga som utbildas för dagens orga- nisation reducerats från ca 40 000 till ca 15 000. Antalet kan komma att minska ytterligare. Antalet befälsuttagna har självfallet också reducerats. Därmed har även rekryteringsbasen till officers- yrket kraftigt minskat. Så länge ingen generell mönstring för kvinnor genomförs, reduceras urvalet av lämpliga kandidater ytter- ligare. kvarstår behovet av ett visst antal värnpliktiga be- fäl som utbildas för tjänst i insatsorganisationen. Alla som är befälsskattade ges således inte möjlighet till värnpliktstjänstgöring. Det finns därför en resurs som skulle kunna utnyttjas för att både bredda urvalet till den grundläggande officers- utbildningen och täcka vakanser i insatsorganisationen. En annan rekryteringsresurs som är dåligt utnyttjad är kvinnorna. Utredningen bedömer det som troligt att fler kvinnor skulle satsa på en officerskarriär om aspirantskolor infördes. Under har Försvarsmaktens strävan varit att rekrytera 600 studerande att påbörja sin yrkesofficersutbildning.