sou · GRB364d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Referensbestäm- melserna anger ett antal förutsättningar för att inflytandet under de olika avsnitten skall vara tillämpligt. För att undvika tolknings- problem bör det framgå om parterna accepterar även sådana villkor som en förutsättning för tillämpligheten eller om de i stället avser att inflytandet helt enkelt skall gälla, oavsett om de i referens- bestämmelserna angivna förutsättningarna är för handen. Referensbestämmelserna behandlar vi nedan under avsnitt 4.8. Genomförandet av direktivet i Vårt förslag: Avtalet skall vara skriftligt. Det bör undertecknas av företrädare för vart och ett av de deltagande bolagen och av ledamöterna i förhandlingsdelegationen. I vart fall de ledamöter som tillstyrker förslaget bör underteckna avtalet. Det framgår av artikel 3.3 i direktivet att avtalet skall ha skriftlig form. Även om det inte i övrigt är angivet några formella krav för dess giltighet måste det anses önskvärt att avtalet undertecknas av såväl varje deltagande bolag som var och en av ledamöterna i för- handlingsdelegationen. I vart fall är lämpligt att avtalet underteck- nas av de ledamöter i delegationen, som tillstyrker avtalsinnehållet. Därtill måste fogas en förteckning över det totala antalet ledamöter och över det antal anställda, som var och en av ledamöterna representerar. Att så verkligen sker är närmast en förutsättning för att det i efterhand skall gå att konstatera huruvida majoritetskraven för beslut enligt direktivet uppfyllts. Vårt förslag: Parternas avtalsfrihet begränsas enbart i ombild- ningsfallet. I dessa fall måste arbetstagarinflytandet i alla av- seenden nå upp till minst samma nivå som finns i det bolag som skall ombildas. Frågan hur medverkan i alla avseenden skall anses nå upp till samma nivå om bolaget byter organisations- modell besvaras inte i direktivet. Om frågan aktualiseras får den lösas av rättstillämningen. Direktivet ger i artikel 4.4 tydligt uttryck för principen att, om ett europabolag bildas genom ombildning, det inte är tillåtet att i något avseende minska det inflytande, som arbetstagarna har i det bolag, som ombildas. Detta gäller således varje form av inflytande. När det gäller graden av medverkan betyder det att ett avtal rimligen endast kan behålla eller öka nivån på den medverkan, som finns i det deltagande bolaget. Detta beror på att den rätt till med- verkan, som kan gälla enligt nationell lag, upphör genom ombild- ningen. Därför måste medverkan fortsatt tillförsäkras de anställda i europabolaget. Detta låter sig enkelt sägas men det uppstår trots Genomförandet av direktivet i allt problem, om det skulle visa sig att bolagsledningen i samband med ombildningen byter organisationsmodell från exempelvis ett monistiskt till ett dualistiskt system. En sådan åtgärd är bolags- ledningen visserligen fri att vidta enligt förordningens bestäm- melser, men det är uppenbart att det skulle kunna stå i strid med förbudet mot en minskning av arbetstagarinflytandet. I detta sam- manhang måste graden av medverkan värderas utifrån den faktiska möjlighet, som arbetstagarnas representanter har att inflyta direkt på de beslut, som bolagsledningen fattar. Normalt får ett för- valtande styrelseorgan anses ha en viktigare och aktivare roll i ledningsfrågorna än vad ett tillsynsorgan kan anses ha. kan den eventuella maktförskjutning, som kan följa av en system- förändring, tänkas kompenserad till exempel genom att andelen arbetstagare i tillsynsorganet ökas på sådant sätt att det samman- taget får bedömas som ett likvärdigt eller bättre inflytande än det som tidigare gällt. Direktivet innehåller dock inga värderingar av de olika inslagen i formerna för medverkan. Att i nationell rätt uppställa några rikt- linjer för en dylik eventuell värdering, torde enligt vår uppfattning vara att gå utanför direktivet. Eventuella riktlinjer bör i stället komma i form av tilläggsdirektiv eller uttalanden från EG-dom- stolen. Om ett ingånget avtal skulle innebära att arbetstagarnas inflytande i praktiken försämrats i en ombildningssituation, torde detta få som konsekvens att avtalet blir ogiltigt eller i vart fall behöver jämkas. Situationen får bedömas enligt sedvanliga avtals- rättslaga principer och ytterst avgöras efter domstolsprövning. Skulle avtalet bli ogiltigt torde i stället referensstämmelserna träda in. Resultatet blir detsamma om parterna i stället inte träffar något avtal. Vad referensbestämmelserna skulle kunnas tillföra i ett sådant fall är dock oklart, eftersom det inte finns några objektiva riktlinjer för hur medverkanssystemet i så fall skall konstrueras. Problemet har diskuterats i kommissionens arbetsgrupp utan något riktigt tillfredsställande resultat. Att vid tvist om vad som är samma nivå av medverkan överlämna denna fråga till rättstillämpningen i brist på konkreta svar i direktivet, är knappast en önskvärd lösning men förefaller vara den enda möjliga. Medverkanssystem i dualistiska organisationsmodeller finns bland annat i . Se vidare om detta i avsnittet 3.2.1. Man kanske skulle kunna ha som utgångspunkt att arbetstagare i tyska bolag har en rätt till medverkan som når upp till samma nivå som den som arbetstagare i svenska bolag har och tillämpa referens- Genomförandet av direktivet i bestämmelserna med denna utgångspunkt till dess att frågan har prövats i . Detta är dock bara ett förslag som eventuellt kan vara en tänkbar lösning. Det måste även beaktas att arbetstagare både enligt svensk och enligt tysk lag har en rätt till medverkan som i viss mån är beroende av hur situationen ser ut i det enskilda fallet. Det säkraste sättet att inte bryta mot förbudet att minska inflytandet vid ombildning, är att i alla avseenden kopiera både organisationsmodell och form för medverkan i samband med ombildningen. Ett bevarande av alla aspekter av arbetstagarinflytan- de innefattar även att information och samråd måste gälla enligt samma nivå i europabolaget som gällde enligt nationell rätt i bolaget före ombildningen. Något problem i den delen torde dock inte kunna uppstå eftersom andra nationella regler för information och samråd skall fortsätta att tillämpas parallellt med reglerna enligt den föreslagna lagen. Enligt förordningens artikel 37.3 får ett bolag inte flytta sitt säte i samband med ombildningen. Av detta följer att det är samma lands nationella regler för information och samråd som skall tillämpas på europabolaget, som de som var tillämpliga på bolaget före ombildningen. Sammanfattningsvis vill vi framhålla att detta är en central fråga för arbetstagarparten, där man måste ha i åtanke att syftet med direktivets bestämmelse är att inte beröva arbetstagarna det in- flytandet, som de hade i bolaget före ombildningen. 4.8Vad som gäller om avtal inte träffas Vårt förslag: Särskilda regler för arbetstagarinflytande, så kallade referensbestämmelser, blir tillämpliga om förhandlings- delegationen inte beslutat att avstå från inflytande enligt lagen och inget avtal ingåtts för hur inflytandet skall ske. Om ett europabolag registreras och inget avtal om arbetstagar- inflytande har ingåtts blir särskilda regler för arbetstagarinflytande tillämpliga, om inte förhandlingsdelegationen beslutat att avstå från transnationellt arbetstagarinflytande. I direktivet kallas dessa sär- skilda regler för referensbestämmelser. En närmare redogörelse för i vilken omfattning dessa bestämmelser skall tillämpas följer här nedan. Genomförandet av direktivet i 4.8.1Beslut om avstående från transnationellt arbetstagarinflytande Vår bedömning: Förhandlingsdelegationen kan med kvalifi- cerad majoritet besluta att avstå från transnationellt arbets- tagarinflytande enligt regleringen om arbetstagarinflytande i europabolag. Ett dylikt beslut får till följd att referensbestäm- melserna inte blir tillämpliga heller för det fall senare förhandlingar om ett avtal om arbetstagarinflytande i europa- bolaget strandar. Om förhandlingsdelegationen beslutar att inte inleda förhandlingar om ett avtal för arbetstagarinflytande i europabolaget eller om den beslutar att avbryta pågående förhandlingar, får detta till följd att inget transnationellt arbetstagarinflytande enligt den föreslagna lagen skall tillämpas i europabolaget. Om bolaget är sådant att lagen om EFR i och för sig också är tillämplig skall dock den lagen tillämpas. Om förhandlingsdelegationen fattat ett beslut enligt ovan, skall en förhandlingsdelegation inrättas på nytt och nya förhandlingar om ett avtal inledas efter en skriftlig framställan från av arbetstagarna i europabolaget, dess dotterbolag och filialer eller deras företrädare. Arbetstagarna har denna rätt till nya förhandlingar tidigast efter tidigare nämnda beslut. Parterna får emellertid inleda nya förhandlingar tidigare för det fall de är ense om att så skall ske. För det fall de nya förhandlingarna inte leder till att något avtal om arbetstagarinflytande ingås, skall samma förhållande gälla som var gällande tidigare. Detta innebär alltså att referensbestäm- melserna inte heller i fortsättningen blir tillämpliga i bolaget. Genomförandet av direktivet i 4.8.2När referensbestämmelserna blir tillämpliga Vårt förslag: Referensbestämmelserna för information och samråd blir tillämpliga om parterna enas om detta eller om förhandlingsdelegationen inte beslutat att avstå från inflytande enligt direktivet och förhandlingsperioden gått ut utan att parterna enats om ett avtal och de deltagande bolagen registrerar europabolaget. För att även referensbestämmelserna om medverkan skall bli tillämpliga krävs ytterligare förutsättningar. Om referensbestämmelserna för medverkan skall bli tillämp- liga och olika former för medverkan förekommer i de del- tagande bolagen, skall förhandlingsdelegationen besluta vilken form för medverkan som skall tillämpas i europabolaget. För det fall förhandlingsdelegationen inte fattar något beslut i ett dylikt fall bör beslutanderätten överlåtas till de deltagande bolagen. Referensbestämmelserna om information och samråd blir tillämp- liga, och då i enlighet med lagen i det EES-land där europabolaget skall ha sitt säte, om parterna enas om detta eller om förhand- lingsdelegationen inte har fattat beslut om att avstå från inflytande enligt den föreslagna lagen och förhandlingsperioden har gått ut utan att parterna enats om ett avtal för arbetstagarinflytande i europabolaget och det eller de deltagande bolagen går vidare i för- farandet med att registrera europabolaget. För att referensbestämmelserna om medverkan, i enlighet med säteslandets lag, skall bli tillämpliga måste ovan angivna omstän- digheter vara uppfyllda. Därutöver gäller olika förutsättningar beroende på vilket sätt europabolaget bildas på. I fall då europabolag bildas genom ombildning skall reglerna om medverkan gälla om medverkan gällde i det bolag som ombildas. I de fall då europabolag bildas genom fusion skall referens- bestämmelserna om medverkan gälla om medverkan omfattade av arbetstagarna i de deltagande bolagen, eller om medverkan fanns i något deltagande bolag men omfattade en mindre andel än av arbetstagarna i detta eller dessa bolag och förhandlingsdelegationen beslutar att medverkan skall gälla. I de fall ett europabolag bildas genom att ett holdingbolag eller ett dotterbolag skapas, är den avgörande procentsatsen 50 i stället för 25. I övrigt gäller samma förutsättningar. Genomförandet av direktivet i Direktivet tar upp frågan vad som skall ske för det fall det i de deltagande bolagen finns olika former av medverkan. Medverkan i direktivets mening kan förekomma i två olika huvudformer. Den ena formen för medverkan ger arbetstagarna rätt att välja eller utnämna ledamöter till något organ i bolaget. Den andra formen för medverkan ger arbetstagarna rätt att föreslå kandidater eller framföra invändningar mot befintliga kandidater inför val av leda- möter som sedan sker i annan ordning. Om det inom de olika deltagande bolagen fanns mer än en form för medverkan, skall förhandlingsdelegationen besluta vilken form som skall införas i europabolaget. Varje EES-stat får fastställa bestämmelser som skall tillämpas för europabolag registrerat inom dess territorium, om inget sådant beslut har fattats. Vår uppfatt- ning är att vi bör utnyttja denna möjlighet, eftersom det framstår som mindre lämpligt att inget beslut fattas. Vi anser att det är lämpligt att låta parterna disponera över denna fråga. För det fall arbetstagarna inte kan enas om ett beslut, bör därför de deltagande bolagen få besluta vilket system som skall tillämpas. Detta kan även vara ett påtryckningsmedel för att förmå arbetstagarna att aktivt enas om ett beslut i frågan. Vi har kommit fram till slutsatsen att parterna själva skall ta hand om frågan av följande skäl. Det finns som vi omnämnt tidigare två olika former för medverkan, av vilka den ena finns bara i . Det innebär att, om det blir aktuellt att välja vilken form för medverkan som skall tillämpas, det måste finnas med i processen åtminstone ett del- tagande bolag från . Om vårt lagförslag i stället skulle innehålla en föreskrift om att säteslandets form för medverkan skulle användas om inte förhandlingsdelegationen fattat beslut i frågan, skulle det få egenartade följder. Den holländska formen innebär nämligen en rätt att föreslå ledamöter till samtliga platser i tillsynsorganet. Arbetstagarnas medverkan i sådana bolag utövas således genom ett inflytande avseende av platserna. Om i stället säteslandets, dvs. svensk, form för medverkan valdes, skulle detta innebära att arbetstagarna fick rätt att utse samtliga ledamöter till europabolagets tillsyns- eller förvaltningsorgan. Vi bedömer inte att det skulle vara en önskvärd situation och föreslår därför att parterna och inte lagstiftaren bestämmer, vilken form för medverkan som skall användas i den beskrivna situationen. Vidare får varje EES-stat besluta att dess referensbestämmelser om medverkan inte skall tillämpas för det fall europabolag bildas Genomförandet av direktivet i Vi kan inte finna något skäl för att nynyttja denna möjlighet och föreslår därför att någon dylik reglering inte införs. 4.9.1Inrättande av ett arbetstagarråd och ett arbetsutskott Vårt förslag: Enligt referensbestämmelserna skall ett arbets- tagarråd inrättas. Platserna i detta skall fördelas mellan arbets- tagarna i de olika staterna med en plats per tiondel eller del av tiondel som de anställda i staten utgör av det totala antalet anställda inom europabolaget, dess dotterbolag och filialer. Valbara till arbetstagarrådet är enbart de som är anställda i de aktuella enheterna. De platser som tilldelas svenska arbetstagare bör fördelas mellan arbetstagarna i de svenska enheterna i stor- leksordning efter antalet anställda, om inte de arbetstagar- organisationer som skall utse ledamöterna enas om någon annan fördelning. De svenska ledamöterna skall väljas av lokala arbets- tagarorganisationer efter samma mönster som vi föreslagit för val av ledamöter till förhandlingsdelegationen. Ledamöternas representativitet skall avslutningsvis fastställas. bör ompröva sin sammansättning minst en gång om inte parterna enas om något annat. skall ges möjlighet att inrätta ett arbets- utskott. Från den dag europabolaget registreras skall arbetstagarna i europa- bolaget, dess dotterbolag och filialer i informations och samråds- förfarandet företrädas av ett arbetstagarråd. För att kunna tillvarata denna rätt bör organet sammansättas . Platserna i arbetstagarrådet skall först fördelas mellan arbets- tagarna i de EES-stater där europabolaget driver verksamhet. Den geografiska fördelningen mellan arbetstagarna skall ske efter sam- ma system som tillämpades vid den geografiska fördelningen av ordinarie platser till förhandlingsdelegationen. Ledamöterna skall väljas eller utnämnas enligt nationell lag- stiftning eller praxis. I detta fall måste ledamöterna dock utses bland de anställda. Till skillnad från vad som är fallet vid fördelning av platserna till förhandlingsdelegationen, föreskriver inte direk- tivet att platserna i arbetstagarrådet skall fördelas mellan arbets- Genomförandet av direktivet i tagarna vid de olika nationella enheterna i någon särskild ordning. Det finns inte heller någon uppdelning i ordinarie och extraplatser. Vi anser därför att platserna bör tilldelas arbetstagarna vid respektive bolag och enheter efter strikt storleksordning i avseende på antalet anställda arbetstagare. Om de arbetstagarorganisationer som skall utse ledamöterna i något fall skulle anse att en annan fördelning mellan enheterna skulle vara lämpligare bör de ges möjlighet att avvika från denna fördelning. Ledamöterna bör sedan utses enligt samma metod som vi förordat för utseende av svenska ledamöter till förhandlingsdelegationen. Ledamöternas representa- tivitet bör fastställas så att de i första hand företräder arbetstagarna vid den egna enheten. Om inte arbetstagarna vid alla enheter blir direkt representerade, bör de som inte blivit direkt representerade fördelas så lika som möjligt mellan antalet ledamöter. Om flera ledamöter utses för någon enhet bör de företräda lika många arbetstagare var. Om antalet arbetstagare inte är jämt delbart med antalet ledamöter som företräder dem, får de fördelas så att för- delningen mellan ledamöterna blir så jämn som möjligt. Varje EES-stat är skyldig att fastställa regler som säkerställer att antalet ledamöter och tilldelade platser anpassas med hänsyn till förändringar inom europabolaget och dess dotterbolag och filialer. Vi anser att detta lämpligen bör ske genom att arbetstagarrådets sammansättning omprövas minst en gång för det fall inte parterna enats om något annat. Enligt direktivet skall ett särskilt utskott bestående av högst tre ledamöter utses, om arbetstagarrådets storlek medger detta. Ut- skottet skall själv fastställa sin arbetsordning. Dylika organ brukar i svenskt språkbruk kallas arbetsutskott. Vi föreslår att den benäm- ningen används i den svenska lagen. Det framgår inte av direktivet hur stort ett arbetstagarråd skall vara för att ett arbetsutskott skall inrättas. Med hänsyn till hur ett arbetstagarråd skall sammansättas måste ett dylikt, förutsatt att det är fulltaligt, alltid bestå av minst tio ledamöter. Utgångspunkten måste dock vara att arbetstagar- rådet i de flesta fall skall bestå av fler än tio ledamöter. Arbets- tagarrådet kan bestå av färre än tio ledamöter enbart i de fall då arbetstagarna i någon eller några delar av koncernen inte medverkar och således inte utser några ledamöter. Det förefaller lämpligt att arbetstagarrådet, i vart fall om det är fulltaligt utser ett arbets- utskott. Genomförandet av direktivet i 4.9.2Referensbestämmelser för information och samråd Vårt förslag: Ledamöterna i arbetstagarrådet skall ha rätt till ledighet för nödvändig utbildning utan löneavdrag. företräder arbetstagarna i förfarandet för infor- mation och samråd. Organets behörighet är begränsad till att omfatta frågor som rör europabolaget eller något av dess dotter- bolag eller filialer som är belägna i en annan EES-stat eller frågor som faller utanför befogenheterna för de beslutsfattande organen i en enskild stat. Varje EES-stat får fastställa regler för ordförandeskapet vid informations och samrådsmöten. Vi anser inte att några sådana regler behövs. Ledamöterna i arbetstagarrådet skall, i den mån det är nöd- vändigt för att de skall kunna fullgöra sina uppgifter, ha rätt till ledighet för utbildning utan löneavdrag. Eftersom regeln finns bland referensbestämmelserna blir den tillämplig även för arbets- tagare i andra länder än . Därför behövs en särskild reglering utöver den som föreslås till skydd av arbetstagarrepresentanter som är anställda i , jämför avsnitt 4.11. 4.9.3Inrättande av medverkan för arbetstagarna Vårt förslag: Om inte arbetstagare från alla stater får en repre- sentant vid en proportionell fördelning av tillgängliga platser i det organ i vilket arbetstagarnas medverkan skall utövas, skall en proportionell fördelning göras av alla platser utom en. Den undantagna platsen skall tilldelas arbetstagarna i säteslandet, eller om dessa redan är företrädda, arbetstagarna i den stat som har flest anställa av de stater där arbetstagarna inte tilldelats någon plats. Representanter från de stater som inte har någon nationell ordning för val av ledamöterna skall väljas av arbetstagarrådet. De svenska arbetstagarorganisationerna bör få förfoga över valet av ledamöter som representerar arbetstagare från enheter i oberoende av var europabolaget skall ha sitt säte. skall endast anmäla de arbetstagarrepre- sentanter som väljs enligt nationella ordningar. Genomförandet av direktivet i Om medverkan skall utövas genom att kandidater till något bolagsorgan föreslås eller avvisas, bör detta göras av arbets- tagarrådet. Arbetstagarrepresentanternas mandattid skall bestämmas av dem som utser ledamöterna. Enligt direktivet skall i de fall ett europabolag bildas genom om- bildning och regler om medverkan var tillämpliga före registre- ringen, arbetstagarnas medverkan i alla avseenden fortsätta att gälla i europabolaget. I de fall ett europabolag bildas på annat sätt har arbetstagarna i europabolaget, dess dotterbolag och filialer rätt att välja, utnämna, föreslå eller avvisa ett antal ledamöter i europabolagets förvalt- nings- eller tillsynsorgan som är lika stort som den högsta andel som tillämpades för de deltagande bolagen före registreringen av europabolaget. skall besluta hur platser i förvaltnings- eller tillsynsorganet skall fördelas mellan ledamöter som företräder arbetstagare från olika länder. Fördelningen skall ske i enlighet med den andel arbetstagare i europabolaget, dess dotterbolag och filialer som är anställda i varje EES-land. Om arbetstagarna från en eller flera stater inte tilldelats någon plats efter en proportionell för- delning, skall arbetstagarrådet utnämna en av ledamöterna från en sådan stat, särskilt från den stat där europabolaget skall ha sitt säte om det är lämpligt. Enligt ordalydelsen i direktivet skall fördelningen av arbetstagar- ledamöter till aktuellt bolagsorgan ske proportionellt med utgångs- punkt i hur många arbetstagare europabolaget har i de olika EES- staterna. Ett europabolag kan dock inte ha anställda i flera länder, såvida inte även dess dotterbolag och filialer beaktas. Om man följer direktivets ordalydelse kan således inte någon proportionell fördelning göras. Eftersom det är uppenbart att direktivet inne- håller en felskrivning i detta avseende har vi utgått ifrån att även dotterbolag och filialer skall beaktas vid den proportionella för- delningen. Vårt förslag bygger alltså på den förutsättningen. Genom direktivets reglering av hur arbetstagarplatserna skall fördelas mellan arbetstagarna i de olika staterna i det bolagsorgan där arbetstagarna skall utöva sin rätt till medverkan, kan risken för att alla arbetstagarrepresentanterna kan komma att utses från en och samma stat uteslutas. En risk för detta finns annars i ett fall då Genomförandet av direktivet i en koncern har ett mycket stort antal anställda i en EES-stat och mycket få anställda i någon eller några andra stater. Det förefaller lämpligt att sprida inflytandet mellan arbetstagare i flera stater då hela regleringen avser ett transnationellt arbetstagarinflytande. Vi föreslår att denna bestämmelse införs på följande sätt. Om en proportionell fördelning av alla tillgängliga platser i det organ där arbetstagarrepresentation skall förekomma, skulle leda till att inte arbetstagarna i var och en av de EES-stater där europabolaget, dess dotterbolag och filialer har anställda tilldelas minst en plats, skall en plats undantas från den proportionella fördelningen. En propor- tionell fördelning skall i så fall göras av alla tillgängliga platser utom en. Den undantagna platsen skall tilldelas arbetstagarna i den stat där europabolaget skall ha sitt säte, för det fall dessa arbetstagare inte redan fått en plats.