sou · GRB334d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Sekretess gäller hos Försvars- makten i den militära under- rättelse- och säkerhetstjänsten för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 4 Förslag till förordning om behandling av uppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten Härigenom föreskrivs följande. 1 § Termer och uttryck i denna förordning har samma betydelse och tillämpningsområde som i lagen (2004:000) om behandling av uppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten. Uppgifter som får behandlas 2 § I informationsdatabasen och underrättelse- och säkerhets- databasen får behandlas uppgifter som avser 1.identifiering av enskilda, 2.de omständigheter och händelser som ger anledning att anta att den registrerade har betydelse för myndighetens försvarsunder- rättelseverksamhet eller militära säkerhetstjänst, 3.upplysningar om varifrån den registrerade uppgiften kommer och om uppgiftslämnarens trovärdighet, och 4.hänvisningar till de ärenden där uppgifter om den registrerade behandlas. Försvarsmakten får meddela närmare föreskrifter eller beslut om vilka uppgifter som får behandlas i myndighetens databaser. 3 § Utöver vad som framgår av 1 kap. 3 § tredje stycket sekretesslagen (1980:100) får uppgifter för vilka sekretess gäller enligt den lagen lämnas ut till en utländsk myndighet eller en internationell organisation om utlämnandet tjänar den svenska statsledningen och det svenska totalförsvaret samt om lämnade uppgifter inte är till skada för svenska intressen. 4 § , och får ha direktåtkomst till informationsdatabasen. , , Försvarets radio- anstalt, , och Kris- beredskapsmyndigheten får ha direktåtkomst till underrättelse- och säkerhetsdatabasen. Försvarsmakten får bestämma omfattningen av den direkt- åtkomst som får förekomma enligt första och andra stycket. 5 § är granskningsmyndighet enligt lagen (2004:000) om behandling av uppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och den militära säkerhets- tjänsten. 6 § Försvarsmakten får meddela närmare föreskrifter om verkställighet av bestämmelserna i lagen (2004:000) om behandling av uppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten. Denna förordning träder i kraft . 5 Förslag till förordning om behandling av uppgifter i Försvarets radioanstalts underrättelseverksamhet Härigenom föreskrivs följande. 1 § Termer och uttryck i denna förordning har samma betydelse och tillämpningsområde som i lagen (2004:000) om behandling av uppgifter i Försvarets radioanstalts underrättelseverksamhet. Uppgifter som får behandlas 2 § I urvalsdatabasen, källdatabasen, databasen för öppna källor, analysdatabasen och rapportdatabasen får behandlas uppgifter som avser 1.identifiering av enskilda, 2.de omständigheter och händelser som ger anledning att anta att den registrerade har betydelse för myndighetens försvarsunder- rättelseverksamhet eller militära säkerhetstjänst, 3.upplysningar om varifrån den registrerade uppgiften kommer och om uppgiftslämnarens trovärdighet, och 4.hänvisningar till de ärenden där uppgifter om den registrerade behandlas. får meddela närmare föreskrifter eller beslut om vilka uppgifter som får behandlas i myndighetens databaser. 3 § Utöver vad som framgår av 1 kap. 3 § tredje stycket sekretesslagen (1980:100) får uppgifter för vilka sekretess gäller enligt den lagen lämnas ut till en utländsk myndighet eller en internationell organisation om utlämnandet tjänar den svenska statsledningen och det svenska totalförsvaret samt om lämnade uppgifter inte är till skada för svenska intressen. 4 § och Försvarsmakten får ha direktåtkomst till rapportdatabasen. får bestämma omfattningen av den direktåtkomst som får förekomma enligt första stycket. 5 § är granskningsmyndighet enligt lagen (2004:000) om behandling av uppgifter i Försvarets radioanstalts underrättelseverksamhet. 6 § får meddela närmare föreskrifter om verkställighet av bestämmelserna i lagen (2004:000) om behandling av uppgifter i Försvarets radioanstalts underrättelseverksamhet. Denna förordning träder i kraft . 6 Förslag till förordning om ändring i förordningen (1988:552) med instruktion för Försvarets underrättelse- nämnd Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ förordningen (1988:552) med instruktion för skall ha följande lydelse. 1 § Försvarets underrättelse- nämnd har till uppgift att följa underrättelsetjänsten inom Försvarsmakten och de övriga myndigheter som enligt förordningen (2000:131) om försvarsunderrättelseverksamhet bedriver försvarsunderrättelse- verksamhet. Nämnden har även till uppgift att följa den militära säkerhets- tjänsten inom Försvarsmakten enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627). 1.följa hur lagen (2000:130) om försvarsunderrättelseverk- samhet och förordningen (2000:131) om försvarsunder- rättelseverksamhet tillämpas, 2.granska att försvarsunder- rättelseverksamheten bedrivs i enlighet med den inriktning som är bestämd, 3.ägna uppmärksamhet åt de enheter inom Försvarsmakten och som inhämtar underrättelser med särskilda metoder, 4.granska de medel och metoder för inhämtning av underrättelser som används, 5.granska hur de register som behövs för försvarsunderrättelse- verksamheten läggs upp och förs samt 6.granska principer för rekrytering och utbildning av personal. 5. granska behandlingen av uppgifter enligt lagen (2004:000) om behandling av uppgifter i Försvarsmaktens försvarsunder- rättelseverksamhet och den mili- tära säkerhetstjänsten samt enligt lagen (2004:000) om behandling av uppgifter i Försvarets radio- anstalts underrättelseverksamhet. Denna förordning träder i kraft . 7 Förslag till förordning om upphävande av förordningen (2001:703) om viss behandling av personuppgifter inom Försvarsmakten och Härigenom föreskrivs att förordningen (2001:703) om viss behandling av personuppgifter inom Försvarsmakten och skall upphöra att gälla vid utgången av . BAKGRUNDEN TILL VÅRA FÖRSLAG Vårt uppdrag är att göra en översyn av regleringen av behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksam- het och den militära säkerhetstjänsten samt i Försvarets radio- anstalts underrättelseverksamhet. Syftet med uppdraget är att vi skall kartlägga behandlingen av personuppgifter och analysera behovet av särskilda bestämmelser samt lämna förslag till reglering i lag. I vårt uppdrag ingår att granska frågor som rör användning, inhämtande, utlämnande, gallring och arkivering samt tillsyn. Utgångspunkten är att myndigheternas verksamhet skall kunna bedrivas effektivt och med ett rationellt datorstöd som nödvändig respekt visas för enskildas personliga integritet. I arbetet skall också det internationella inslaget i myndigheternas verksam- heter beaktas. Bakgrunden till behovet av översyn utgörs av person- uppgiftslagen (1998:204) som trädde i kraft och som i fråga om automatiserad behandling av personuppgifter i princip gäller fullt ut . Genom lagen genomförde och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet). Enligt artikel 3.2 första strecksatsen gäller dataskyddsdirektivet inte för sådan behandling av personuppgifter som utgör ett led i en verksamhet som inte omfattas av EG-rätten och inte under några omständlig- heter behandlingar som rör allmän säkerhet, försvar, statens säkerhet och statens verksamhet på straffrättens område. Den svenska personuppgiftslagen har däremot gjorts generellt tillämplig och omfattar även sådan verksamhet som faller utanför EG-rättens område, således även försvarsmyndigheternas underrättelseverk- samhet och militär säkerhetstjänst. Enligt personuppgiftslagen gäller emellertid att avvikande bestämmelser i lag eller förordning har företräde framför personuppgiftslagen. Lagen innehåller i princip endast generella regler och behovet av undantag och särregler för mer speciella områden får tillgodoses genom andra författningar. regleras den aktuella behandlingen av person- uppgifter i förordningen (2001:703) om viss behandling av person- uppgifter inom Försvarsmakten och samt i personuppgiftslagen (1998:204). Inom Försvarsmaktens försvars- underrättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten samt i Försvarets radioanstalts underrättelseverksamhet behandlas en stor mängd personuppgifter som dessutom kan vara av känslig natur. Såväl som regeringen har vid upprepade tillfällen framhållit att sådan behandling av personuppgifter bör regleras särskilt i lag i stället för i förordning (se bl.a. bet. 1997/98:KU18 s. 43 och prop. 1997/98:44 s. 41). Vi har således i uppdrag att ersätta de bestämmelser som finns i förordningen med lagregler anpassade för att tillgodose ifrågavarande myndigheters behov av att kunna bedriva sin verksamhet effektivt med ett rationellt datorstöd, som nödvändiga integritetsaspekter beaktas. Direktiven i sin helhet framgår av bilaga 1. Vårt arbete har bedrivits med målsättningen att anpassa bestäm- melserna om behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten samt i Försvarets radioanstalts underrättelseverksamhet till person- uppgiftslagens rättsliga ramar och till behovet av ett regelverk som främjar effektiviteten i dessa verksamheter. Härvid har även dataskyddsdirektivet beaktats, som utan att vara direkt tillämpligt ändå utgör den grundläggande rättsliga regleringen av skyddet för den personliga integriteten med avseende på behandling av personuppgifter. dataskyddskonvention, som utan undantag är tillämplig på verksamheterna, har beaktats fullt ut. En av de grundläggande utgångspunkterna för vårt arbete har varit att föreslå moderna, teknikneutrala och allmänt ändamåls- enliga och flexibla regler. I detta ligger att vi inte i första hand haft som målsättning att enbart skräddarsy regleringen för redan befintliga eller kända och planerade datorsystem. Avsikten har varit att lägga fast vissa grundläggande principer och bestämmelser vilka skall gälla för all helt eller delvis automatiserad behandling av personuppgifter oavsett i vilken form denna sker. Dessa bestäm- melser kompletteras med särskilda regler för myndigheternas databaser, utan att reglerna hindrar nya tekniska lösningar som kan möjliggöra nödvändig framtida teknisk utveckling och effektivi- sering. Den andra viktiga utgångspunkten för arbetet har varit att ta hänsyn till de integritetsaspekter som följer av användningen av omfattande automatiserade uppgiftssamlingar i den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten samt i Försvarets radioanstalts underrättelseverksamhet. Särskild vikt har härvid lagts vid att anpassa de integritetsskyddande reglerna till de särskilda sekretess- krav som gäller för försvarsunderrättelseverksamhet och militär säkerhetstjänst. Vårt arbete har bedrivits i nära samråd med företrädare för den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten samt . Utredningen har besökt både och Försvarsmaktens högkvarter och i samband härmed samman- träffat med företrädare för myndigheternas olika verksamheter inom ramen för utredningsuppdraget. Därutöver har utredningens sekreterare träffat företrädare för den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten för att på plats studera verksamheten. Utredaren och sekreteraren har vidare sammanträffat med ordföranden för och utredningen har fortlöpande samrått med företrädare för nämnden. Vi har sammanträffat med för säkerhetspolitiska underrättelsefrågor i . Vidare har samrått skett med Utredningen om översyn av (Dir. 2001:66) samt Utred- ningen om översyn av personuppgiftslagen (Dir. 2002:31). Det ligger i sakens natur att vi under arbetets gång har tagit del av uppgifter av hemlig och kvalificerat hemlig natur. Vi har emellertid inriktat utredningens arbete på att lämna ett betänkande som i sin helhet kan läggas fram offentligt. 2Försvarsmaktens försvars- underrättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten Utredningen har i uppdrag att göra en översyn av regleringen av behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunder- rättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten samt i Försvarets radioanstalts underrättelseverksamhet. Försvarsunder- rättelseverksamhet skall bedrivas för att kartlägga yttre militära hot mot landet och till stöd för svensk utrikes-, försvars- och säker- hetspolitik. Den militära säkerhetstjänsten syftar till att tillgodose det långsiktiga säkerhetsskyddet för Försvarsmakten och dess intressen. Försvarsunderrättelseverksamhet bedrivs av Försvars- makten samt de andra myndigheter som regeringen bestämmer. är en av de myndigheter som utöver Försvarsmakten skall bedriva försvarsunderrättelseverksamhet. Den militära säkerhetstjänsten bedrivs av Försvarsmakten. I detta och följande kapitel beskriver vi Försvarsmaktens och Försvarets radioanstalts uppgifter och organisation såvitt avser de aktuella verksamheterna. I detta kapitel lämnas också en redo- görelse för innebörden av begreppen försvarsunderrättelse- verksamhet och militär säkerhetstjänst samt för hur dessa verksamheter regleras genom lag och annan författning. 2.1Försvarsmaktens organisation och verksamhet Försvarsmakten är en myndighet under regeringen med över- befälhavaren () som chef. Försvarsmakten består i princip av två, organisatoriskt delvis sammanfallande, delar. Den ena är grundorganisationen i vilken Försvarsmaktens resurser fortlöpande utvecklas, vidmakthålls och – vid behov – avvecklas. Den andra är insatsorganisationen, i vilken resurserna används. Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten indelas i organisationsenheter (förband, skolor och centra). Den upprätthåller den beredskap som krävs för att sätta upp de krigsförband som behövs i insatsorganisationen. utgörs av Högkvarteret med operativa insatsledningen (OPIL), militärdistrikten, de operativa insats- förbanden, och de nationella skyddsstyrkorna. Insatsorganisa- tionen tillförs resurser antingen från grundorganisationen – t.ex. förband under utbildning, hemvärn eller förband som upprätthåller beredskap – eller genom att förband mobiliseras. Högkvarterets främsta uppgift är verksamhetsledning och insatsledning med tillhörande militärstrategiska frågor, Försvars- maktens utveckling och att vara kontaktyta mot regeringen. Högkvarteret leds av en chef (). I Högkvarteret återfinns funktioner för bl.a. militärstrategisk och territoriell ledning, samt verksamhetsledning, planering, försvarsmaktsstudier, informa- tionstjänst, personalförsörjning samt underrättelse- och säkerhets- tjänst. För operativ och taktisk ledning finns OPIL som innehåller operationsledning och tre taktiska kommandon (armé, marin och flyg). Cheferna för operationsledningen och de tre taktiska kommandona är underställda chefen för . Militärdistriktens uppgift är att leda territoriell verksamhet, som bl.a. innebär samverkan med totalförsvarets civila delar på regional och lokal nivå. Militärdistrikten leder och genomför också utbildning av hemvärnet och stödjer de frivilliga försvars- organisationerna. Uppdrag till organisationsenheterna ges av grundorganisations- ledningen (). Strategiledningen (STRA) leder Försvars- maktens långsiktiga utveckling, planering och avvägning, militärstrategiska inriktning och planering i fred, kris och krig. Krigsförbandsledningen () är ansvarig för krigsförbanden. Chefen för leder och samordnar utveckling, vidmakthållanden och avveckling av krigsförband samt genomför materiel- och anläggningsförsörjning. Högkvarterets organisation ser ut som följer. SOU 2003:34 Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten (Chefen för ) (Juridiska staben) (Internrevisionsavd.) De grundläggande uppgifterna för Försvarsmakten framgår av bestämmelserna i 1–3 §§ förordningen (2000:555) med instruktion för Försvarsmakten. Enligt dessa bestämmelser är myndighetens uppgift att försvara hela mot väpnat angrepp var det än kommer ifrån, och hävda territoriella integritet. Grunden för Försvarsmaktens verksamhet skall vara förmågan till väpnad strid. Försvarsmakten skall bidra till fred och säkerhet i omvärlden genom att kunna genomföra och lämna stöd till fredsfrämjande operationer och säkerhetsfrämjande samarbete samt kunna lämna stöd till humanitär verksamhet. Försvarsmakten skall bidra till att stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred genom att kunna samverka med andra myndigheter och kunna ställa Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten resurser till förfogande. Försvarsmakten skall ha den operativa förmåga, de kompetenser och den insatsorganisation som regeringen beslutar. Försvarsmakten skall även upprätthålla den beredskap som regeringen beslutar. Försvarsmaktens beredskap, organisation och planläggning skall medge att Försvarsmaktens förmåga kan anpassas för att motsvara förändrade krav och behov. Försvarsmakten skall genomföra den planläggning och vidta de förberedelser som behövs för att kunna lösa myndighetens uppgifter. Utöver dessa grundläggande uppgifter har Försvarsmakten vissa särskilda uppgifter. Av 4 § 1–3 i myndighetens instruktion framgår de särskilda uppgifter som är av intresse för utredningens uppdrag. Enligt nämnda bestämmelser skall Försvarsmakten särskilt leda och bedriva försvarsunderrättelseverksamhet och militär säkerhetstjänst samt leda och samordna signalskyddstjänsten inom totalförsvaret. 2.2Den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten Försvarsmaktens ansvar när det gäller försvarsunderrättelseverk- samhet och militär säkerhetstjänst utövas av den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (MUST). MUST är organisa- toriskt en enhet inom Försvarsmaktens högkvarter. MUST leder inhämtning, bearbetning och delgivning av militära underrättelser samt samordnar och inriktar underrättelseproduktionen vid och andra myndigheter som bedriver försvarsunderrättelseverksamhet. Den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten leder även säkerhetstjänsten inom Försvars- makten samt signalskyddstjänsten inom hela totalförsvaret. I direkt samverkan med bl.a. försvars- och medverkar MUST i den av statsmakterna ledda strategiska underrättelsetjänsten. MUST stödjer med underrättelser, planering för och genomförande av svenska internationella insatser. MUST är således den enhet inom Försvarsmaktens högkvarter som har till uppgift att leda den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten. MUST:s verksamhet är organiserad på sex olika avdelningar samt en speciell enhet för särskild inhämtning av underrättelser. Därutöver finns fyra sektioner med framför allt SOU 2003:34 Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten Nedan följer en skiss över som den såg ut per . -TSA- SIGNAL- SKYDD Verksamheten leds av chefen för och dennes ställföre- trädare. Administrativa sektionen (ADM) svarar för administrativt stöd inom MUST. Planeringssektionen (PLAN) utgör chefens för MUST lednings- funktion. Sektionen samordnar inriktningen, inhämtningen och delgivningen av underrättelser inom Försvarsmakten samt ger förslag om inriktning och samordning av underrättelseverksam- heten vid de övriga försvarsunderrättelsemyndigheterna. Sektionen leder funktionsutvecklingen för såväl underrättelse- som säkerhets- tjänsten. Sektionen utarbetar också allmänna råd och föreskrifter beträffande underrättelsetjänsten inom Försvarsmakten. Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten Under chefen för lyder 24 försvarsavdelningar vilka vardera förestås av en försvarsattaché. Försvarsattachésektionen (FÖ-ATT) stödjer försvarsattachéer administrativt med bl.a. samordning, organisation och utbildning. Försvarsattaché- ernas verksamhet vid olika svenska beskickningar är reglerad i förordningen (FFS 1985:20) om försvarsattachéer. Enligt 4 § i förordningen är attachéerna underställda Försvarsmakten, men lyder under beskickningschefen i vissa avseenden. Det ankommer på chefen för att leda verksamheten för attachéerna. Försvarsattachéerna verkar hos aktuella ambassader vid försvarsavdelningar som utgör enheter inom MUST. Försvarsattachéerna är avsedda att utgöra en förbindelselänk mellan värdlandet och den svenska försvarsmakten. De har att på öppen väg inhämta information om militärpolitiska förhållanden och om den militära och militärtekniska utvecklingen i värdlandet. De skall även följa och bedöma utvecklingen och de säkerhetspolitiska förhållanden i värdlandet, som kan få konsekvenser för total- försvaret i hemlandet. Härutöver har attachéerna vissa uppgifter, som inte direkt anknyter till underrättelseverksamheten. Ledningssektionen för har i huvudsak till uppgift att utveckla, anskaffa, driftsätta och förvalta Informationssystem för den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (), se avsnitt 5.3.2. Lägesavdelningen hanterar all ingående och utgående information inom MUST. Detta innebär att avdelningen mottar och lagrar all inkommande information samt delger uppgifter om MUST:s analyser av det säkerhetspolitiska, militära och säkerhetshotande läget. Lägesavdelningen samordnar utarbetandet av regelbundna och särskilda rapporteringar om aktuella händelser som påverkar Försvarsmakten eller är av säkerhetspolitiskt eller i övrigt av stort intresse. Vid en särskild sektion inom avdelningen, Sektionen för Öppna Källor (SÖK), inhämtas, bearbetas och delges information som är allmänt tillgänglig, bl.a. från internationella databaser via Internet. Vidare biträder avdelningen säkerhetstjänsten med uppföljning av aktuella säkerhetsrapporter. Avdelningen leder också MUST:s arkivtjänst och den interna signalskydds- verksamheten. Analysavdelningen genomför inhämtning, bearbetning och analys samt delgivning av underrättelser rörande säkerhetspolitisk, ekonomisk och militärstrategisk utveckling. Inom avdelningen utarbetas säkerhetspolitiskt, militärstrategiskt och operativt beslutsunderlag för och Högkvarteret. SOU 2003:34 Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten utarbetar avdelningen kontinuerligt underrättelser om det aktuella säkerhetspolitiska, militära och säkerhetshotande läget. Avdel- ningen utarbetar beslutsunderlag inom Försvarsmakten och till avseende sådana säkerhetspolitiska utvecklings- tendenser i omvärlden, som kan medföra krav på svenska inter- nationella insatser. Avdelningen stödjer också INTU-avdelningen med säkerhetspolitiska och militärstrategiska bedömningar under en pågående svensk internationell insats. Vidare utarbetar avdelningen säkerhetspolitiskt underlag för underrättelsesamarbete med andra länder. Underrättelseavdelningen genomför bearbetning och analys av grundläggande underrättelser om främst vissa andra länders militära stridskrafter. Verksamheten utgör stöd för strategisk underrättelse- tjänst, operativ verksamhet, planering och förbandsproduktion. Avdelningen svarar för produktionen av hotbildsunderlag och fakta beträffande stridskrafter och övrigt stöd. Avdelningen inhämtar, bearbetar och delger även biografiska underrättelser avseende militära chefer. Avdelningen inhämtar, bearbetar och delger också underrättelser avseende informationskrigföring, spridning av mass- förstörelsevapen, terrorism, främmande undervattensverksamhet samt stödjer inriktningen av försvarsattachéer. Under- rättelseavdelningen är indelad i fem sektioner, en för respektive Operationer, Armé, och samt i den Transnationella sektionen. Avdelningen för internationella underrättelser (INTU-avdel- ningen) utarbetar underlag avseende det militära läget i konfliktområden där svensk internationell insats är eller kan komma att bli aktuell.