sou · GRB377d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Gender, ethnicity and educational change. & , M. (1993), Second language research on individual differences. Linguistics, 13, 188-205. Pavesi, M. (1984), The acquisition of relative in a formal and informal context. I D. Singleton & D. (red.) Language learning in formal and informal contexts. Regeringen uppdrag till om svenskundervisning för invandrare (U2001/16896/V) Regeringen till om kursplaner mm i svensk- undervisning för invandrare, sfi. (U2002/2529/V) Regeringens skrivelse (2002a) Stöd till vuxnas lärande – förslag till lag. Regeringens skrivelse (2002b), Utbildning för kunskap och jämlikhet. Ds 2001/01:188. Regeringens skrivelse (2003a) Validering m.m. – fortsatt utveckling av vuxnas lärande. Regeringens skrivelse (2003b) Uppföljning av den nationella handlings- planen för handikappolitiken. Ds 2002/03:25 revisorer (1992), Invandrarpolitikens inriktning och resultat. Rapport 1991/92:12. Revisorer (2001a), Språk och arbete – svenskundervisning för invandrare och invandrarnas arbetsmarknad. Rapport 2000/01:3. Revisorer (2001b) Språk och arbete – svenskundervisning för invandrare och invandrarnas arbetsmarknad. Revisorer 2000/01:RR12 och (2001), SOCSAM – försök med politisk och finansiell samordning. SDF & (2001), Sammanhållen introduktion av flyktingar och andra invandrare. Av , T. & Sigeman, G. RRV (1989), Svenska för invandrare – ett regeringsuppdrag. RRV (1992), Svenskundervisning för invandrare – uppföljning av reform. RRV (2002) Att etablera sig i – en granskning av introduktions- verksamheten för flyktingar och deras anhöriga. RRV (2002a) Hur mottas de asylsökande? S 2003:08, dir. 2003:94 En förändrad organisation för samordningen av arbetet inom det handikappolitiska området. (1986), Alfabetisering – en fråga om kultur och tänkande. (1978), The acculturation model for second language learning. I R. Gingras (red.) Second language acquisition and foreign language teaching. : (). SISUS (2002), Information om stöd i vuxenutbildning för studerande med funktionshinder. SISUS (2003), Om bemötande av människor med funktionshinder. Ett nationellt program för att öka kompetensen om bemötande. )(1996), En bra svenska – Om språk, makt och kultur. : Mångkulturellt centrum. Skeppstedt, I. (2002), Det finns många blommor i blommigt tyg. En studie om språklig medvetenhet hos kortutbildade vuxna andraspråksinlärare. SKOLFS 1994:28 Förordning om kursplan för svenskundervisning för invand- rare. SKOLFS 2000:157 föreskrifter om uppgiftsinsamling från skolhuvud- män. (1992), Regeringsrapport, Dnr 92:1920. (1996), Grunden för fortsatt lärande – en internationell jämfö- rande studie av vuxnas förmåga att förstå och använda tryckt och skriven information. (1997), Vem älskar sfi? Utvärdering av svenskundervisning för invandrare – en utbildning mellan två stolar. Rapport nr 131. (1998), Vuxenutbildning. (2000a), Med vuxenutbildning i fokus. (2000b), Yttrande över Rapport och arbete – svenskundervis- ning för invandrare och invandrarnas arbetsmarknad, revisorer 2000/01:3. (2001), Analys av behovet av förändringar av betygssystem och andra regler inom grundläggande vuxenutbildning. 01-2001:3630 (2002a), Jämförelsetal för huvudmän – barnomsorg och skola. (2002b), Kostnader avseende . Jämförelsetal för skol- huvudmän. Svenska för invandrare. (2002c), Kvalitetsredovisning i landets kommuner samt Skol- verkets åtgärder för att stödja detta arbete. (2002d), Några frågor kring förslag till ny kursplan i sfi. (2002e), Rapport till regeringen. Ett uppdrag till om svenskundervisning för invandrare, U2001/1696/V, Dnr 01-2001:2140. (2002f), uppdrag om sfi för högutbildade invandrare. (2003a), Barnomsorg, skola och vuxenutbildning i siffror 2003. Rapport nr 226. (2003b), Behov av och tillgång på pedagogisk personal – Skol- verkets bedömning 2003. (2003c) Orienteringskurser i kommunernas vuxenutbildning. (2003d), Beskrivande data om barnomsorg, skola och vuxen- Rapport nr 218. (2003e), Som att öppna en dörr. Diskussion om alfabetisering – förutsättningar och utvecklingsmöjligheter – samt lägesbeskrivning av alfabetisering i åtta kommuner. (2003f) En studie av grundläggande vuxenutbildning i tjugo kommuner. , (2003j) Jämförelsetal för huvudmän del 1, rapport nr 229 (1998), Kommunens stöd till personer med funktionshinder som har utländsk bakgrund. (1999), Långvarigt socialbidragstagande . (2002), Individuell plan på den enskildes villkor. (2003), i – en översikt. Spada, N. (1986), The interaction between types of content and type of instruction: some effects on the L2 proficiency of adult learners. Studies in second language acquisition 8:181-99. (2003), Välfärd, jämlikhet och folkhälsa – veten- skapligt underlag för begrepp, mått och indikatorer. (red). , Rapport till om förslag om preparandutbildning, Dnr 230/2002/052. Statskontoret (2000), Svenskundervisning för invandrare (sfi) – egen skol- form eller del av komvux? Statskontoret (2003), Uppdrag att analysera förutsättningarna för livslångt lärande inom vuxenutbildningen. Dnr 2002/131-5 (2003), Allmänheten om arbetskraftsinvandring och integration. SÖ (1971), Läroplan i svenska för vuxna invandrare II. SÖ (1978), Allmänna mål och riktlinjer för undervisningen i svenska för vuxna invandrare. SÖ (1986), Lgrund-sfi-86, Läroplan för grundläggande svenskundervisning för vuxna invandrare. SÖ (1989), Intentioner och verklighet. SÖ (1991), Lsfi -91. Läroplan för grundläggande svenskundervisning för vuxna invandrare. och Allmänna förlaget. Søndergaard, HP. (2002), Post-traumatic Stress Disorder and Life Events among Recently Resettled Refugees. Søndergaard, HP. (2003), Language Aquisition in Relation to Cumulative PTSD Symptom Load over Time in a Sample of Resettled Refugees. (1989), Språkutveckling – ett problemfält. I C. . (red.) : Liber läromedel. (1975), Final Report for International Symposium for Literacy. (2001), Literacy and Adult Education. Education for all. Wellros, S. (2000), Hur man får syn på seden dit man kommer? – ett sätt att arbeta med samhällsorientering. I Svenskan i tiden – verklighet och visioner. Nationellt centrum 2000. (1988), Ordförråd och ordinlärning. Några utgångspunkter för en studie av hur ordförrådet lärs in. I K. Hyltenstam & I. (red.) Första symposiet om svenska som andraspråk, Volym I: Föredrag om språk, språkinlärning och interaktion. (2003), Nationellt sfi-prov nr 12. Kortfattad redovisning av reak- tioner och resultat. Kommun(2001), Beslutsunderlag, Social & omsorg. Dnr 01:0497 76. (2002), Dyslexi och flerspråkighet – en litteraturöversikt. Myndigheten för skolutveckling (2003), Sfi, samarbete, möjligheter. /vux/sfi/samarbete () /introduktionsbanken () (), Ytterligare information om den nya kursplanen för sfi plan.pdf () (2003h), Att utveckla en infrastruktur för vuxnas lärande – ett diskussionsunderlag. (2003i) Kartläggning och studieplanering i sfi . pdf () /vux/dokument/rev%20Vadarinfrastruktur.pdf föreskrifter om tillämpningen av betygskriterier i gymnasiesär- skolan. , beslut () Smythe, I. Dyslexi: olika språk, samma problem? Eller varför somliga svenska dyslektiker kan lära sig att läsa och skriva kinesiska. , W. & Collier, V. 1997. School Effectiveness for Language Minor- ity Students. WHO, definition av hälsa. Utbildning i svenska för invandrare En utredare skall pröva hur skolformen svenskundervisning för invandrare, sfi, kan förnyas och organiseras. Utgångspunkt för arbetet skall vara att skapa en högkvalitativ utbildning i svenska språket och därigenom kunna stärka språkinlärningen, höja svenskutbildningens status och öka möjligheterna att anpassa utbildningen och utbildningsmålen till individernas behov och för- utsättningar. Utbildningen i svenska skall kunna ske parallellt med t.ex. olika former av annan utbildning, arbete eller praktik. Sam- hällsinformationens roll i den grundläggande utbildningen i svenska språket skall prövas. Utredaren skall särskilt analysera kon- sekvenserna av förändringarna i fråga om ansvars- och kostnads- fördelningen mellan stat och kommun för såväl deltagarnas för- sörjning som för själva utbildningen och introduktionen i kommu- nerna. Utredningen skall bedrivas i nära samråd och parallellt med översynen av mottagande av och introduktion för flyktingar (Dir. 2001:87). Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Syftet med svenskundervisning för invandrare, sfi, är att ge folk- bokförda invandrare kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället. Sfi är enligt 1 kap. 8 § skollagen (1985:1100) en del av det offentliga skolväsendet för vuxna. Verksamheten regleras genom 13 kap. skollagen och förordningen (1994:895) om svenskundervisning för invandrare. formuleras i förordningen (SKOLFS 1994:28) om kursplan för svenskundervisning för invandrare. Under /01 deltog drygt 37 000 invandrare i sfi, varav cirka en tredjedel var flyktingar. föreslog i delbetänkandet Vuxen- utbildning för alla? Andra året med (SOU 1999:39) att sfi skulle integreras i komvux. Med anledning av förslaget gav regeringen i uppdrag att överväga för- och nackdelar med en inordning i komvux och gymnasieskolan respektive med att sfi fortsatt är en egen skolform. Statskontoret redovisade sin analys . Regeringen har i propositionen om vuxnas lärande (prop. 2000/01:72) haft som utgångspunkt att vuxenutbildning måste individualiseras och utgå från varje individs behov och förutsätt- ningar. I propositionen betonades att individualiseringen är särskilt viktig när det gäller en så heterogen grupp som invandrare. Regeringen föreslog att sfi skulle kvarstå som egen skolform men att utbildningen måste utvecklas vidare, som en del av den övriga vuxenutbildningen, och bli mer flexibel. Bl.a. föreslogs att sfi skall anordnas som kurser i stället för en kurs. Skollagens bestämmelser har ändrats i enlighet med detta fr.o.m. . Regeringen gav Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk en permanent form. Arbetet med att förändra sfi har påbörjats. har fått i uppdrag att utarbeta nya kursplaner för sfi samt att, till- sammans med och , undersöka hur sfi för högutbildade invandrare kan anordnas i hög- skolemiljö. Verket har vidare fått i uppdrag att utveckla ämnes- kompetensen hos lärare inom sfi samt att stödja projekt som rör nya samarbetsformer mellan sfi och andra aktörer inom verksam- heten för integration av invandrare. Översyn av mottagandet av och introduktion för flyktingar tillsatte regeringen en särskild utredare för att utifrån ett helhetsperspektiv göra en översyn av mottagande av och introduktion för flyktingar (Dir. 2001:87). Översynen skall bl.a. analysera hinder för egenförsörjning, delaktighet och en långsiktigt hållbar integration. Utredaren skall särskilt överväga hur alla nyan- lända invandrare skall kunna få ökad kunskap om och förståelse för grundläggande normer i det svenska samhället och det svenska demokratiska systemet. Utredaren skall också studera och analy- sera svenskundervisningens roll och betydelse inom ramen för ett introduktionsprogram. Utredaren bör vidare överväga om och hur den statliga ersättningen kan kopplas till innehåll i introduktions- program eller till de introduktionsresultat som uppnås. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . studier har endast av de studerande uppnått målen för sfi. har avbrutit sina studier. Orsakerna till den dåliga måluppfyllelsen är inte entydigt klar- lagda. Målgruppen är dock mycket heterogen. Utbildningen vänder sig till alla invandrare, vilket medför att målen är desamma för alla, oavsett ålder, individens mål och förutsättningar. Undersökningar har visat att just t.ex. ålder och utbildningsbakgrund, psykisk hälsa, motivation och sociala förhållanden har stor betydelse för utbild- ningsresultatet. Det har också varit svårt att anpassa utbildningen efter den enskilde individens behov, intressen och motivation. revisorer har också i sin rapport och arbete (2000/01:3) konstaterat att sfi inte är lämpligt utformad för de grupper som har stora svårigheter att klara sfi-nivån, t.ex. lågutbil- dade. Även det faktum att nära 9 av 10 sfi-lärare saknar utbildning i undervisningsämnet på den nivå som normalt krävs för ämneskom- petens i , dvs. minst 40 poäng i svenska för invandrare eller svenska som andraspråk, har sannolikt stor betydelse. Trots att en övervägande majoritet av kommunerna delar in sfi- deltagarna i grupper efter utbildningsnivå och/eller språkkunskaper så visar resultaten att det finns behov av mer radikala förändringar. Några kommuner låter redan högutbildade invandrare få sfi i hög- skolemiljö. Det är troligt att vissa invandrare skulle finna det mer motiverande att lära sig svenska i en välbekant yrkesmiljö eller i samband med praktik som förbereder för ett yrkesliv i . Som en del i storstadspolitiken bedrivs ett utvecklingsarbete i storstads- regionerna inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen. Konkreta insatser görs i syfte att bryta segregationen. I avtalens lokala åtgärdsplaner förekommer insatser där svenskundervisning kombi- neras med praktik eller andra åtgärder som innebär kontakt med arbetslivet. Även i andra kommuner förekommer projekt med lik- nande syfte. Invandrare som uppnått pensionsåldern har ofta mycket svårt att nå målen för sfi. brukar separat undervisning med helt andra mål anordnas för denna grupp. För ungdomar i åldern 16–kombineras ofta sfi med gymnasieskola. har föreslagit att sfi för denna grupp bör ges i gymnasieskolan och för utvecklingsstörda inom särvux. Invandrare som har en anställning kan behöva undervisning på t.ex. . Men i stället för gene- rella lösningar för olika grupper måste man finna lösningar för varje enskild deltagare. En mer flexibel och individualiserad utbildning kan behöva en annan utbildningsorganisation än dagens. En förändrad organisa- tion kan medföra att fördelningen mellan stat och kommun i fråga om ansvaret och kostnaderna för utbildningen behöver ses över. Bl.a. kan schablonbidraget, dvs. statens bidrag till kommunerna för flyktingmottagningen samt studiestödssystemet, komma att berö- ras. Sfi skall ge, förutom språkkunskaper, även kunskaper om det svenska samhället, om lag och rätt och om normer och värderingar som är centrala i vårt samhälle. Sådana kunskaper utgör en av förut- sättningarna för att invandrare skall kunna ta till vara sina rättig- heter och fullgöra sina skyldigheter. Oavsett vilket yrke eller sys- selsättning en invandrare tänkt sig i , så finns det alltid behov av samhällsinformation. Eftersom många deltagare tidigt avbryter sina studier bör informationen ges på ett sätt som garante- rar att alla ges möjlighet att få del av den. Det kan därför finnas anledning att pröva om samhällsinformationen bör skiljas från språkutbildningen och på vilka andra sätt invandrare skall få kun- skap om det svenska samhället. En särskild utredare tillkallas med uppdrag att parallellt med den pågående översynen av mottagande av och introduktion för flyk- tingar pröva hur skolformen sfi kan förnyas och organiseras. Utgångspunkten skall vara att skapa en högkvalitativ utbildning i svenska språket och därigenom stärka språkinlärningen, höja svenskutbildningens status och öka möjligheterna att anpassa utbildningen och utbildningsmålen till individernas behov och för- utsättningar. Utbildningen i svenska skall kunna ske parallellt med t.ex. olika former av utbildning, praktik eller arbete. De erfaren- heter som vunnits inom storstadspolitiken och under annat utvecklingsarbete inom språkutbildning och integrationsarbete skall tas till vara. Utredaren skall också ta del av internationella erfarenheter. Utredaren skall i sitt arbete utgå från att alla invandrare skall ha rätt till grundläggande utbildning i svenska språket efter beslut om beviljat uppehållstillstånd och folkbokföring. Utredaren skall utforma förslag till mål och andra styrdokument för utbild- ningen. Frågan om utbildningens organisation skall belysas och de förslag som erfordras utarbetas. Utredaren skall i samråd med utredningen om Översynen av mottagande av och introduktion för flyktingar (Dir. 2001:87) föreslå hur behovet av samhällsinforma- tion skall tillgodoses. Utredaren skall vidare analysera och lämna förslag hur ansvar och kostnader i dessa avseenden skall fördelas mellan stat och kommun för såväl individernas uppehälle som för utbildningen och introduktionen i kommunerna. Utredarens för- slag skall rymmas inom samma ramar som sfi har , dvs. totalt sett oförändrade resursramar. Arbetet skall bedrivas i nära kontakt med Översynen av motta- gande av och introduktion för flyktingar. Ett ställningstagande till förslagen från de båda utredningarna skall kunna ske i ett samman- hang. Utredaren skall samråda med berörda myndigheter, och andra organisationer. I de fall det är rele- vant skall den kommunala finansieringsprincipen beaktas. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Utbildning i svenska för invandrare Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdrag Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för tillkallat en särskild utredare med uppdrag att se över utbildningen i svenska för invandrare. Utredaren skall, enligt direktiven, slutredovisa sitt uppdrag . Utredningstiden för uppdraget förlängs, vilket innebär att slutbetänkandet skall redovisas . Enkät till sex kommuner avseende kostnader för sfi (Enkäten är framtagen av KPMG i samråd med utredningen.) Det finns en hel del kostnadsuppgifter och volymuppgifter för åren 2000 samt 2001, och vad gäller volym även 2002, hos Skol- verket/SCB. Är dessa korrekta och relevanta? Finns det tveksam- heter kring definitioner eller kring de uppgifter ni i kommunen har lämnat? Det är viktigt för oss att få veta om ni anser att vi kan använda dessa uppgifter för åren 2000–2002 i vårt arbete eller inte. Vi är tacksamma för den hjälp vi kan få genom att ni besvarar dessa frågor. Med tanke på den mycket korta tid som finns till förfogande är det meningen att ni besvarar de frågor ni kan utifrån tillgängligt material och er kunskap om verksamheten. Det är också bra om ni markerar vad som är bedömningar och vad som kan ses som fakta. Hur mycket kostar sfi a)totalt? b)uppdelat på undervisning (lärare, lokaler, läromedel m.m.), språkpraktik (anskaffning, handledning, försäkring m.m.) vägledning/kartläggning/planering, samhälls/yrkesoriente- ring, elevvårdande insatser modersmålsstöd, administra- tion etc. (uppge gärna vad som ingår i de olika delarna, summan av delarna ger totalen), c)uppdelat på invandrare resp. flyktingar, d)uppdelat på olika grupper utifrån utbildningsbakgrund (gärna 0-2, 3-6, 7- år1), kön, hälsa, ålder och ev. andra 1 Det är stor skillnad i förkunskaper i dessa intervall och därför behövs olika insatser och olika i sfi+grundläggande vux. väsentliga bakgrundsfaktorer som ursprungsland, land i krig (för att om möjligt fånga risken för t.ex. PTSD) etc. Vilka extra kostnader har kommunen för sfi-studerande med psy- kiska och fysiska funktionshinder inkl. PTSD, dvs. krigs- och tor- tyrskadade? Vilka specifika krav ställs på verksamheten och hur löser ni dessa krav? Hur finansieras sfi i kommunen? Kommunbidrag/anslag, interna intäkter (del av generalschablonen) från flyktingmottagning/ invandrarenhet el. motsv., externa intäkter från stat, landsting el. Hur beräknas och hanteras de interna intäkterna? Hur flexibelt kan ni använda era samlade resurser (försörjnings- stöd, introduktionsersättning, kommunbidrag/anslag, interna in- täkter, externa intäkter etc.)? Hur många sfi-deltagare har kommunen uppdelat på start- år? Hur många heltidsstuderande motsvarar detta? de uppgifter ni i kommunen lämnat till /SCB) Hur många sfi-deltagare har a)klarat sfi-nivån (högsta nivån) efter antalet timmar upp- delat i lämpliga intervall och på mottagningsår? b)genomgått prövning för sfi-betyg (utöver ovanstående) c)kombinerat sfi med praktik eller arbete, läst enbart sfi, kombinerat sfi med andra studier eller, kombinerat sfi med annan verksamhet ( t.ex. hemkunskap, hantverk) inom ramen för sfi-utbildningen d)hur varierar resultaten mellan dessa två grupper om andra väsentliga faktorer hålls konstanta? Hur många sfi-deltagare som enligt den nya kursplanen (SKOLFS 2002:19) a)börjat på studieväg 1, kurs A eller B, och avslutat kurs B, C resp. D? b)börjat på studieväg 2, kurs B eller C, och avslutat kurs C resp. D? c)börjat på studieväg 3, kurs C eller D, och avslutat kurs D? (Den nya kursplanen började gälla först frivilligt och obligatoriskt , så vi har full förståelse för att frågan är svår att besvara.) Hur finansierar de studerande sina sfi-studier och sitt uppehälle under sfi-tiden? Med försörjningsstöd, arbetsinkomst, med hjälp av anhöriga, eller på annat sätt? Ange antal eller andel; en god upp- skattning är också tillräckligt. Vilka krav ställs på organisationen för att i sfi-verksamheten inklu- dera obligatorisk kartläggning, vägledning, validering, individuella studieplaner samt ge alla möjlighet till praktik, integrerad arbetslivs- inriktning, parallella andra studier/annan verksamhet etc. i fråga om: a)personalens kompetens och antal b)planering och uppföljning c)tolkhjälp etc. Vilka effekter kan utläsas av ett förändrat arbetssätt med kartlägg- ning, vägledning, validering, individuella studieplaner, praktik, inte- grerad arbetslivsinriktning, parallella studier etc. i fråga om: a)kostnad per mottagen flykting (vilka kostnader förändras) b)kostnad per invandrare (vilka kostnader förändras) c)tiden att nå den sfi-nivå som är rimlig för individen d)tiden att nå självförsörjning Vilka effekter kan utläsas av ett förändrat arbetssätt med validering? Vilka utredningar, utvärderingar och uppföljningar (av insatser, resultat och kostnader) har ni gjort som kan vara av intresse för sfi- utredningen?