sou · GRB391d8 · 2004-01-01 00:00:00 — Mot bakgrund av de tekniska möjligheter som står till buds i form av kompetens, vana och resurser och den framgångsrika sam- hällsutveckling som bidragit till att så många svenska medborgare lever så länge, bygger expertutlåtandet på en positiv grundsyn ifråga om situation på området. med denna posi- tiva grundsyn finns en kluvenhet inför de problem som tekniken skapar och en otålighet inför de trögheter som motverkar möjlig- heterna att tillgodose äldres efterfrågan på bra teknik. Problemen kan sammanfattas i följande frågor: Varför osynliggörs stora grupper av äldre i statistik och annan kunskapsframtagning som har med teknikinnehav och teknik- användning att göra? Varför har inte de äldre själva tolkningsföreträde när det gäller sina behov av teknik och krav på teknik? Varför är inte svenska företag mer marknadsinriktade på denna växande grupp av äldre kunder och konsumenter? Uppenbart är attityderna till äldre människor ett grundläggande problem och frågan blir hur man förändrar dessa. Referensgruppen menar att attitydförändringar är kopplade till praktisk handling. Därför är de åtgärder som föreslås här inriktade på praktiska för- ändringar i handling som i sin tur kan leda till attitydförändringar. Sammanfattningsvis är det fråga om följande förslag: Förslag om åtgärder för bättre statistikinsamling. Förbättra in- samlandet av offentlig statistik så att diskriminerande urval och den osammanhängande bilden av äldres situation undanröjs. Ett viktigt led i detta är att påverka det europeiska förslaget som övre åldersgräns i EU-gemensamma undersökningar av individers IT-användning. Förslag om åtgärder för forskning. Synliggör och öka kunskapen om äldre teknikanvändare genom att öka forskningen om deras vardag, teknikanvändning och teknikens roll i samband med åldrandet. Förslag om åtgärder för en innovationsprocess med plats för äldre användare. Motverka trögheter som hindrar företag från att möta den oexploaterade efterfrågan som finns på användbara Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling och ändamålsenliga produkter och tjänster för äldre. Förslagen knyter an till en modernisering av innovationsprocessen där äldre kunder och konsumenter kan spela en viktig roll. För- slagen syftar till att överbrygga tillämpningsklyftor, utveckla metoder, utbilda och ge tillfälle till övning och insikt i äldres tekniska vardagsbehov. Detta förslag är kanske det som tyd- ligast kan bidra till att förändra attityderna till äldre människor. Förslag för att stödja ökad tillgång och tillgänglighet till datorer och Internet. Stöd de roller och strategier varigenom äldre själva får och försöker få tillgång till ny teknik. Åtgärderna avser kortsiktiga stöd till studieförbund och pensionärsorganisa- tioner, europeiska initiativ för ökad tillgänglighet till offentliga organs webbplatser samt skattesubventioner för att öka äldres möjligheter till datorinköp. Förslag om tips och råd till äldre teknikkonsumenter. Upprätta en hemsida på Internet där äldre kan hitta, köpa och informera sig om användbara tekniska produkter som löser vardagliga problem eller teknisk support när datorn krånglar. Motivet till denna åtgärd är marknadernas oförmåga att tillgodose denna efterfrågan. Det expertutlåtande som härmed överlämnas har rubriken: Teknik för hela livet äldres behov, teknikers och marknaders utveckling. Detta skall tolkas så att referensgruppen i flera avseenden önskar bidra till att vrida perspektiven mot ett mer användarinriktat syn- sätt på teknik. Denna ambition baseras på forskning om äldres vardagssituation och teknikanvändning och praktiska erfarenheter av hur tekniska innovationer kommer till stånd. Referensgruppen bedömer även att ett sådant perspektiv sammanfaller med närings- livets behov av lönsamhet och samhällets behov av ekonomisk till- växt och livskvalitet. Referensgruppen tolkar nämligen beredningens direktiv så att det inte enbart handlar om att förstärka det tekniska imperativet utan att bedöma i vilken utsträckning teknik kan vara till nytta för individen och hur man på bästa sätt kan utforma vardagstekniken. Med det tekniska imperativet menas att det som är tekniskt möjligt är tvingande och styrande och bör realiseras. Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling har exempelvis i stor utsträckning präglat tänkandet kring utveck- lingen av informationsteknik och bland annat tagit sig uttryck i uppfattningen, att det är en samhällelig uppgift att se till att så många som möjligt får tillgång till en dator. Expertutlåtandets rubrik betonar dels att äldre användare är medaktörer, dels nödvändigheten av ett avståndstagande från en deterministisk inställning till teknikutvecklingen. Vi menar att det är äldre människors reella behov av lösningar på problem eller intresse av att kunna göra det man vill som skall vara styrande för politiska åtgärder. Vi utgår här från de senaste decenniernas forsk- ning och praktiska erfarenhet av affärsutveckling. Dessa visar sam- stämmigt att teknikens användning och nytta inte är resultat av en process som kommer till stånd genom riktningen från teknik till användare utan att det är fråga om ett samspel mellan teknisk utveckling och användarnas aktiva medverkan i framtagandet och användningen av teknik. Det är med andra ord inte enbart fråga om teknikutvecklingens konsekvenser för det åldrande samhället utan i lika hög grad om hur de allt fler äldre påverkar eller borde påverka teknikutvecklingen. En sådan tolkning kan synas självklar men får i själva verket betydande konsekvenser för synen på användarna, nytta, kostnader och innovationsprocesser. Det tycks nämligen som om synen på äldre användare och deras teknikanvändning släpar efter i för- hållande till de praktiska förutsättningar som finns . Jämför man situationen med den som rådde tidigare, från tiden efter och när några få aktörer hade monopol på telekom-marknaden fram till , ser vi att vill- koren både för producenter och konsumenter och användare för- ändrats. Om man tidigare kunde sälja nya produkter enbart genom att betona det tekniska innehållet så har vi en kritisk massa av vana konsumenter, särskilt bland äldre som tillhör våra mest erfarna teknikanvändare, som väljer mellan produkter på en mark- nad där företagen lever under hård konkurrens. En annan sida av saken är att äldre ofta hamnar i situationer där någon annan än de själva väljer och beställer teknik för deras räk- ning. Hur dessa beställningar går till kan ifrågasättas. Man kan fråga sig vilka möjligheter de professionella beställare som finns har att beställa teknik ur ett äldreperspektiv? levererades patienttvättningsmaskiner till ålder- domshemmen genom landstingens inköpscentraler. Pattienttvätt- ningsmaskinen som var mobil var utrustad med en uppsättning Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling slangar, munstycken, tvättlappar, en hink för smutsvatten och en hink för avföring. Den äldre personen placerades på en sadel i mitten av maskinen, elektriciteten slogs på och patienten tvättades och sköljdes automatiskt. Varken patienten eller vårdgivaren behövde göra något mer än att låta maskinen göra sitt jobb. Synen på patienten såväl som på vårdgivaren var att de var synnerligen passiva i sitt förhållande till tekniken. vill vi gärna tro att vi lagt detta bakom oss. Visserligen skulle de som konstruerar och planerar för äldres livsmiljöer knappast konstruera patient- tvättningsmaskiner, men hur ser de på äldre teknikanvändare? Betraktas de som objekt eller subjekt i teknikutvecklingsprocessen? Hur Äldreberedningen väljer att betrakta äldre teknikanvändare i sina förslag till regeringen är centralt för hur man kommer att bedöma teknikutvecklingens konsekvenser för det åldrande sam- hället. Det hänger också samman med ett mer omfattande para- digmskifte från ett samhälle och en producentmentalitet med fokus på nymodigheter och ungdomlighet till en uppvärdering av mog- nad, funktionalitet och brukarkrav. Då skulle inte bara förutsätt- ningarna för att få tillgång till den teknik man behöver öka. Det skulle också innebära att de som tar avstånd från att vilja använda en viss typ av ny teknik skulle kunna betraktas som kritiska och självständiga, och inte som bakåtsträvare. Hur långt vi kommit i denna utvecklingsprocess är emellertid oklart. Vad man kan kon- statera är snarare att investeringarna i en producentorienterad och teknikdriven utveckling är så stora att det är svårt att se att ett perspektivskifte skulle kunna ske snabbt eller utan mycket tydliga och offensiva politiska krav. 3.1Vilka är de äldre? Det viktigaste kravet på ny teknik är att den bidrar till att bevara och utveckla det samhälle där så många som möjligt har förut- sättningar att leva ett relativt gott liv högt upp i åldern. I denna bemärkelse betraktar vi überalterung (det överåldrande sam- hället) som en framgång och inte som ett problem. Härvidlag har tekniken spelat en viktig roll för samhällsutvecklingen och i enskilda människors vardagsliv. Äldre människor har en livslång vana av teknisk förändring i modern tid och lever i ett etablerat tekniskt landskap. Det är med dessa förutsättningar i bagaget de möter framtiden. Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling Fokus i denna rapport är de äldre som tillhör vad som brukar benämnas den tredje åldern och den fjärde åldern. Dessutom lyfts äldre anhöriga fram som i denna roll på olika sätt är viktiga tek- nikanvändare. När det gäller äldre anhöriga finns dessutom viktiga skillnader mellan män och kvinnor som påverkar teknikanvänd- ningen. Från referensgruppens sida vill vi betona heterogeniteten bland äldre människor. Det är, för att ta ett exempel, problematiskt att generalisera om man sorterar in vapeninspektören och den pensionerade servitrisen i samma kategori. Äldres livs- villkor ser helt enkelt alltför olika ut, även när det gäller teknik- aspekterna. När man tydliggör heterogeniteten är det också uppen- bart att åldrandet mer eller mindre är ett slags facit på det tidigare livet. Med andra ord, man åldras som man levt både i biologiskt, socialt och kulturellt avseende. Därmed kvarstår de socioeko- nomiska skillnaderna och människors olika möjlighet att utöva inflytande över sina liv. Sådana villkor gäller i hög grad även män- niskors tillgänglighet till teknik. 3.1.1Viktiga förändringar som påverkar teknikanvändningen i tredje åldern När det gäller människor i den s.k. tredje åldern fokuseras för- ändringar i samband med ålderspensioneringen som har en direkt påverkan på tillgången till ny teknik. Perioden utgör det första steget i den disengagemangsprocess som innebär rollförändringar för den enskilde och en förändrad syn och andra förväntningar på individen från samhällets sida. Dessa förändringar påbörjas ofta när man lämnar förvärvslivet. I det avseendet ska det betonas att det inte är den formella åldern för ålderspensionering som avses utan den faktiska, vilket ger stor variation eftersom hälften pensioneras helt eller delvis medan andra fortsätter att arbeta . Många går i pension än . Den ökade medellivs- längden har paradoxalt nog åtföljts av en klar tendens till allt tidi- gare tillbakadragande från arbetslivet. Andelen män som fort- farande förvärvsarbetar har fallit från till . Tendensen är klart vikande även för äldre kvinnor (Stif- telsen 2001, Stark 2001 s. 191). Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling Studier av inställningen till teknik i den tredje åldern visar på ett stort behov av att hänga med i utvecklingen. En studie av del- tagarna vid en datorkurs arrangerad av ett pensionärsförbund visade på behovet av att bli bekant med vokabulär och uppbyggnad av systemet likaväl som med själva användningen av Internet. Teknik symboliserande den fortgående utvecklingen blev här också en symbol för att hänga med och förbli integrerad. För dessa deltagare handlade det inte alls om en önskan att stå vid sidan om (1999). Arbetsmarknaden är en av de viktigaste arenorna där man erhåller den tekniska kompetens och den teknikvana som man sedan bär med sig livet ut. Ålderspensionering eller utestängningen från arbetslivet är därför en central faktor för att äldre inte har samma tillgång till ny teknik som yngre förvärvsarbetande människor. I arbetslivet är ofta teknikutvecklingen expansiv. Det är där man kommer i kontakt med ny teknik, ser andra använda den och det är där man får möjlighet att lära sig använda den och få stöd och hjälp när tekniken krånglar. Alltså sådan kunskap som man generellt har nytta av i vardagslivet även utanför det betalda arbetet. Efter pensioneringen går man miste om tillfällen att lära sig använda olika tillämpningar. I tider av snabba tekniska förändringar, när system och hela teknikslag ersätter varandra till exempel över- gången från skrivmaskiner till persondatorer går man miste om den kultur och det språk som den nya teknologin består av. Även om arbetslivsaspekterna ligger utanför detta uppdrag bör det betonas betydelsen av att medelålders och äldre arbetskraft blir inkluderade i tekniska förändringsprojekt på arbetsplatserna i samma utsträckning som yngre arbetskraft. har tidigare visat att utestängningen från ny teknik för många börjar före pensioneringen. Arbetsgivaren be- dömer det inte som lika lönsamt att involvera äldre arbetskraft som yngre arbetskraft i tekniska förändringsprojekt eftersom de snart skall pensioneras (1996). Här är det också fråga om att medvetandegöra individerna. Det ligger nära till hands att enskilda personer självmant avstår från att delta i sådana projekt med hänvisning till att de ändå snart skall gå i pension. Man tänker då inte på att ny teknik som t.ex. datorer, Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling är allmänt förekommande och kan bli nödvändiga att använda även senare i livet. Till skillnad från annan arbetsrelaterad teknik t.ex. industrirobotar så är datorer, telefonfunktioner, fax och annan IKT något man på ett eller annat sätt kommer att vara beroende av även utanför arbetslivet högt upp . Som ålderspensionär möter man bland annat talsvarsfunktioner på telefonerna, digital information på offentliga platser, datorise- rade trygghetslarm och Internet med möjlighet att göra inköp och bankärenden hemifrån. En enkätstudie genomförd av SCB 1997 visar dessutom att det finns ett samband mellan innehav av dator på äldre dar och tidigare erfarenhet av datorer från arbetslivet. Inklu- deringen eller exkluderingen i tekniska förändringar på arbets- platsen har alltså återverkningar under de år man lever som ålders- pensionär. Utträdet ur arbetslivet innebär även att förhållandet till teknik förändras på andra sätt vid sidan av att ålderspensionärerna inte får den naturliga och löpande kontakten med ny teknik som många har i sitt arbetsliv. Man får mer fri tid och kan göra saker som man inte hade tillfälle till tidigare. I samband med detta används teknik av olika slag; för TV-tittande, för användning av Internet (t.ex. för släktforskning eller för att gå på teater, utöva hobby som kräver teknik, turista utomlands med mera. Yngres attityder till äldre utgör även på teknikområdet ett allvarligt hinder för att få den information och den hjälp man behöver för att köpa eller använda teknik. Det kan gälla hemtjänstpersonal, vård- personal och hjälpmedelsförskrivare, ingenjörer och designers, barn och barnbarn eller försäljare och butiksanställda. Attityderna gäller ofta föreställningar om vad äldre önskar eller klarar av. Man kan också iaktta ett ointresse och en okunskap hos yngre människor om hur äldre är och lever. Åldrande definieras främst som en begränsning, både biologiskt och socialt till skillnad från teknik som associeras till något gränsöverskridande och expansivt. Att lära sig ny teknik kommer då att stå i motsats till den bild man har av äldre som passiva. Äldre bedöms dels inte ha förmåga att ta till sig nymodigheter på samma sätt som yngre, dels vara befriade från att hänga med i teknikutvecklingen eftersom man inte kan förvänta sig några ytter- Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling ligare samhällsinsatser från deras sida. Som en konsekvens av detta bedöms äldre varken ha förmåga eller intresse av ny teknik. En vanlig föreställning och vanlig förklaring till varför äldre avstår från ny teknik är att de är ovana vid teknisk förändring, tekniskt illiterata och lider av teknikfobi. Dessa föreställningar har t.o.m. givit upphov till en egen vetenskaplig diskurs där man diskuterar huruvida de lider av teknikfobi och vad som påverkar detta. En mer respektingivande tentativ teori är den om att äldre män- niskor prioriterar annorlunda dels därför att de blir tvungna att hushålla med sin fysiska energi, dels därför att de i perspektiv av ett långt liv får en annan syn på sig själva, sin egen roll vilket leder till att man gör andra prioriteringar. När det gäller inställningen till teknik har studier visat att åldrandet kan ge en mer pragmatisk inställning till ny teknik. Den som ställs inför möjligheten att handla mat på Internet har ett förråd av erfarenheter att jämföra med, från handelsbod och springpojkar, till köpcentra som kräver egna bilar. Man vet var de svaga punkterna finns och detta är inte den första tekniska lösningen man ställts inför. 3.1.4Attityder till sin egen förmåga Självuppfattningen förändras i samband med att man erfar det fysiska åldrandet och rollförändringar av olika slag. Här betyder säkerligen utträdet ur arbetslivet mycket för den egna självbilden och kanske självförtroendet. Variationerna är också mycket stora. Många kan uppleva en befrielse, att de är fria att göra saker de tidigare drömt om. Hit hör också frågan om tolkningsföreträde. Med teknisk kom- petens och tidigare erfarenheter av teknik följer en självuppfattning om att man tillhör dem som tar för sig av nya tekniska möjligheter eller dem som ligger i teknikfronten. Den som flyttar till ett äldre- boende kan dock få uppleva hur omgivningen sätter gränser för vad som är lämpligt för den enskilde personen. 3.1.5Fysiska begränsningar tydligast i fjärde åldern Förekomsten av funktionshinder är störst i den fjärde åldern, det vill säga hos människor som är . Faktum är att av dem som är är funktionshindrade i Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling hög grad i jämförelse i den tredje åldern (SCB:s urval: 65 ) (Stiftelsen 2001). Ofta är det fråga om flera fysiska hinder eller sjukdomar . Det är också i denna grupp man finner flest användare av tekniska hjälpmedel som i viss mån kompenserar för nedsatt syn, hörsel och minne. De fysiska begränsningar som gör sig påminda hos många blir därmed tydligare i den fjärde åldern. Med reser- vation för stora variationer bör man vara observant på att många 60-åringar har nedsatt syn och kräver så mycket ljus som en 20-åring, nedsatt hörsel, mindre muskelstyrka, sämre finmotorik och ofta sämre kondition. Två tredjedelar av männen i åldern 65 är funktionshindrade och fyra femtedelar har en långvarig sjukdom. En femtedel av både männen och kvinnorna har en hög grad av funktionsnedsättning. Motsvarande tal för dem är att hälften har en hög grad av funktionsnedsättning (Stiftelsen 2001). Allt detta innebär naturligt- vis att villkoren för att använda teknik förändras. Den tredje åldern utgörs inte enbart av steget från lönearbete till pensionering. För en mängd kvinnor och en del män utgör den tredje åldern steget mellan en tillvaro som domineras av lönearbete kombinerat med icke avlönat arbete i hemmet och vård om åld- rande föräldrar eller makar, till en tillvaro med ålderspension och fortsatt icke avlönat hemarbete och vård och omsorg om föräldrar och om maken. Skillnaden vid pensionering blir alltså störst för män och mindre för kvinnorna eftersom många kvinnor vårdar föräldrar och makar innan pensioneringen. Tekniken både den som redan finns i hemmet och den som utvecklas särskilt med hänsyn till äldre anhöriga har stor be- tydelse för att anhöriga ska kunna utöva tillsyn och omvårdnad. Här kan nämnas olika former av avlastning, till exempel korttids- boende och kontaktjour som kräver olika typer av kommunika- tionsteknik. Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling Vid sidan av att äldre definieras till den tredje och den fjärde åldern eller som äldre anhöriga, finns det ett behov av att betona livs- loppsperspektivet. Det har att göra med att förändringarna i för- hållande till tekniken måste betraktas utifrån tidigare erfarenheter såväl som den nuvarande situationen och framtiden. Det är inte så att det, mer än i undantagsfall, uppstår specifika behov av ett visst teknikslag i tredje åldern utan snarare så att tekniken följer med genom livets olika skeenden och ändrar betydelse beroende på hur livet gestaltar sig. Telefonen är ett välkänt exempel på en teknik som de flesta har tillgång till genom hela livet men som används olika under olika perioder. På samma sätt kommer den teknik man tillägnar sig i tredje åldern att få betydelse även i fjärde och femte åldern. I de fall där det är fråga om specifika behov som kan lösas på ett avgränsat sätt betraktar referensgruppen detta som en fråga om tekniska hjälpmedel. Hjälpmedelsfrågorna skiljer sig på detta sätt från den allmänna teknikutvecklingen men har naturligtvis en anknytning både ifråga om användarnas delaktighet i utvecklings- processen och ifråga om den utveckling som sker ur särskilda behov mot generella tillämpningar attraktiva för breda grupper av användare. 3.2Vad avses med teknik? Gemensamt för de allra flesta äldre är att de har en materiell bas som de byggt upp under livets gång. Själva har de en samlad erfarenhet av teknikanvändning och har genomlevt en rad tekniska förändringar allt ifrån radions, bilens och elektricitetens intåg i våra liv till TV, hemelektronik och datorer. Man kan också uttrycka det som att deras erfarenhet spänner som började vid vedspisen och slutar vid mikrovågsugnen. På så vis utgör äldre våra mest erfarna teknikanvändare. Med tanke på den snabba och omfattande teknikutveckling som ägt rum under 1900- talet kan man påstå att gamla människor som lever är en av historiens mest teknikvana generationer. För att jämföra äldres tillgång till tekniska resurser med övriga befolkningen kan man använda begreppen standard package och tekniklandskap. Tekniklandskapet är ojämnt; de tekniska nivåer- na i en och samma aktivitet kan vara mycket varierande. Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling pel är datoriserade beställningssystem för livsmedel där själva beställningen av varor är tekniskt välutvecklad medan distribu- tionen kan vara starkt underutvecklad. Ett exempel är Internet- uppkoppling till butiker som gör det möjligt att beställa livsmedel hemifrån sin dator, parat med avsaknaden av någon som hjälper till att lyfta upp tunga varor i skåpet i köket när den väl levererats. Till ojämnheten hör också att man skapar obalans mellan ny teknik och goda vanor när man till exempel rationaliserar bort en möjlighet att med stöd av någon få ta en promenad till butiken. Med standard package avses det utmärkande draget för moderna industrialiserade västländer, att tekniken i hemmen är påfallande lika oavsett kultur, klass- och nationstillhörighet. Man utgår alltså här från att man kan förvänta en ungefär likadan uppsättning av välbekanta tekniker i de flesta hem i den del av världen där vi lever. Skulle man beskriva det standard package som finns i de allra flesta svenska hem så skulle det säkert omfatta radio, TV, kabel-TV och inte sällan video, väggfast och sladdlös telefon, i ökad utsträckning mobiltelefon, dator och Internet i kanske samma om- fattning, kamera (digital ibland), videokamera, vanlig spis, kylskåp, frys, diskmaskin, tvättmaskin och mikrovågsugn.