sou · GRB313d2 · 2004-01-01 00:00:00 — sou 2003 13 d2 Arbetsmiljö och arbetsrelaterad sjukfrånvaro 1 Inledning, bakgrund och rapportens uppläggning.......... 2 Exponering, besvär, sjukfrånvaro över tiden ................. Exponering över tiden ........................................................... Besvär över tiden .................................................................... Sjukfrånvaro över tiden ......................................................... Sambandet mellan exponering och besvär................. 3.4Arbete med upplyfta händer i höjd med axlarna eller Monotont arbete (upprepat, enkelt, styrt arbete) ............... Krav i arbetet.......................................................................... Inflytande i arbetet................................................................. 3.9Kombinationen av krav och kontroll (hög/låg anspänning, aktiva/passiva jobb)........................................... Socialt stöd i arbetet............................................................... Sambandet mellan exponering och sjukfrånvaro .......... Arbete med händerna upplyfta.............................................. Monotont arbete (upprepat, enkelt, styrt arbete) Krav i arbetet .......................................................................... Inflytande i arbetet................................................................. 4.9Kombinationen krav och kontroll (hög/låg anspänning, aktiva/passiva jobb)................................................................ Socialt stöd i arbetet............................................................... Sambandet mellan besvär och sjukfrånvaro ................. Olust att gå till jobbet............................................................ Svårt att sova på grund av tankar på arbetet ......................... Ont i kroppen......................................................................... Sambandet mellan exponering, besvär och 7.1Sjuknärvaro bland kvinnor och män i olika åldrar och Samband mellan exponeringar och sjuknärvaro ................... Samband mellan besvärsutfall och sjuknärvaro .................... Sambandet mellan sjuknärvaro och sjukfrånvaro .......... Sambandet mellan exponering, besvär och återhämtning/tid för privatlivet ................................... 9.1Återhämtning/tid för privatlivet bland kvinnor och män i olika åldrar och sektorer ...................................................... 9.2Samband mellan exponeringar och återhämtning/tid för 9.3Samband mellan besvärsutfall och återhämtning/ tid för Sambandet mellan återhämtning/tid för privatlivet och Arbetsmiljö och arbetsrelaterad sjukfrånvaro Den ökning av sjukfrånvaron totalt i samhället som skett motsvaras också av en ökning av den arbetsrelaterade sjukfrånvaron. Speciellt gäller det sjukfrånvaro som kan hänföras till arbetsrelaterade besvär som har andra än rent fysiska orsaker. Det finns starka samband mellan olika fysiska exponeringar i arbetslivet, fysiska besvär och arbetsrelaterad sjukfrånvaro, men sambanden har inte ökat i styrka . Sambanden mellan psykosocial exponering i arbetslivet och arbetsrelaterade besvär är starka och har ökat . Bland kvinnor har också sambanden mellan psykosociala expo- neringar och sjukfrånvaro ökat. Fysisk exponering – besvär De som lyfter tungt i jobbet, arbetar minst en fjärdedel av tiden i vriden arbetsställning, i framåtlutad arbetsställning eller med upplyfta armar har ofta ont i kroppen efter arbetsdagens slut med kroppsliga besvär som följd. Detta påverkar både arbetet och privatlivet. De känner ofta olust inför att gå till arbetet men lider sällan av sömnproblem på grund av tankar på arbetet och har sällan andra besvär än kroppsliga på grund av arbetet. Förändringarna i sambandens styrka är små. Monotont arbete – besvär De som har ett arbete som innebär upprepade arbetsmoment eller monotont arbete minst halva tiden har ofta ont i kroppen efter arbetets slut och även fysiska besvär som påverkar arbete och fritid. Vissa känner olust inför att gå till arbetet men däremot har man inte sömnsvårigheter eller andra besvär än kroppsliga på grund av arbetet. Ingen ökning av sambandens styrka kan ses . Psykosocial exponering – besvär De som har höga krav i arbetet känner ofta olust inför att gå till arbetet och har i hög grad sömnproblem till följd av arbetet och andra besvär än kroppsliga på grund av arbetet. Däremot är sam- banden mellan höga krav i arbetet och fysiska besvär eller ont i kroppen måttliga. De funna sambanden har ökat i styrka för både kvinnor och män. De som har ett litet inflytande över sitt arbete känner också olust inför att gå till arbetet men har inte speciellt mycket sömn- problem. Alla typer av besvär har bara måttliga samband med att ha lite inflytande. Sambandet mellan olust inför att gå till arbetet och exponering för olika psykosociala faktorer i arbetslivet har ökat under perio- den. Att ha både höga krav och litet inflytande över arbetet brukar klassificeras som att arbeta under hög anspänning. Ett sådant arbete har i våra analyser starka statistiska samband med olust att gå till arbetet, sovsvårigheter på grund av arbetet, med ont i krop- pen efter arbetsdagen och olika typer av besvär. Detta gäller både kvinnor och män och sambanden ökar i styrka . Ett arbete med höga krav men med bra inflytande brukar klassi- ficeras som ett aktivt arbete. Av de som har denna typ av arbete känner en mindre andel olust inför att gå till arbetet men de har sömnproblem och speciellt bland kvinnorna har en stor andel ofta ont i kroppen efter arbetsdagens slut. Andelen med ett aktivt jobb och sömnsvårigheter har ökat medan andelen kvinnor med ett aktivt jobb och ont i kroppen är i stort sett kons- tant. Dåligt socialt stöd i arbetet har starka samband med olust att gå till arbetet och sömnproblem samt måttliga samband med ont i kroppen och olika typer av besvär. Ingen ökning av sambandens styrka kan ses . Fysiska exponeringar – sjukfrånvaro Vi finner klara samband mellan arbetsrelaterad sjukfrånvaro och de ovan nämnda fysiska exponeringarna. Men sambanden minskar i styrka . Vid specialstudier av sambanden vad gäller sjukfrånvaro är sambanden ofta starkare men de minskar i styrka på samma sätt som sjukfrånvaron totalt. Av våra analyser framgår bland annat att om man kunde elimi- nera arbete i framlutad arbetsställning skulle andelen som varit sjukfrånvarande minska bland män och bland kvinnor . Man skulle få motsvarande effekt om man tog bort arbete i vridna arbetsställningar. Om man ser till den långa sjukfrånvaron bland män ser man ännu tydligare vådan av de påfrestande arbetsställ- ningarna. Monotont arbete – sjukfrånvaro Sambanden med arbetsrelaterad sjukfrånvaro är måttliga till starka och minskar i styrka . Detta gäller också den långa sjukfrånvaron Psykosocial exponering – sjukfrånvaro Sambanden mellan höga krav och lite inflytande och sjukfrånvaro är måttliga. Sambanden mellan höga krav och sjukfrånvaro bland kvinnor, både lång och kort, har dock ökat kontinuerligt . För män fluktuerar sambanden. Bland kvinnor med höga krav i sitt arbete skulle ungefär 30 pro- cent färre vara sjukfrånvarande om kraven blev lägre. Att komma till rätta med de höga kraven i arbetet skulle på motsvarande sätt innebära att andelen kvinnor med lång sjukfrånvaro skulle minska med . Bland män skulle en minskning av de höga kraven betyda att sjuk- frånvaron minskar med . Andelen kvinnor och män som arbetar under hög anspänning (dvs. har både höga krav och litet inflytande) och också är sjuk- frånvarande på grund av arbetsrelaterade besvär har ökat signifikant både vad det gäller total som lång arbetsrelaterad sjukfrånvaro. Sambanden mellan dåligt socialt stöd och sjukfrånvaro, kort såväl som lång, är måttliga och har inte förändrats mycket under tids- perioden. Vid en analys av orsakssambanden mellan olika arbetsrelaterade besvär och arbetsrelaterad sjukfrånvaron totalt ser vi att det finns klara samband mellan sjukfrånvaro och olust att gå till arbetet, ont i kroppen efter arbetsdagen och sömnproblem på grund av tankar på jobbet. Den arbetsrelaterade sjukfrånvaron, både kort och lång, till följd av arbetsorsakade besvär, oavsett typ av besvär, har ökat bland kvinnor under hela den undersökta perioden. För män har utveck- lingen fluktuerat över åren. Bland de män som uppgett andra besvär kan dock en ökning av sjukfrånvaron oavsett längd konstateras /98. För män med fysiska besvär har den långa sjuk- frånvaron ökat /98. Sjuknärvaro, återhämtning och tid för privatlivet av både kvinnor och män har gått till arbetet minst fyra gånger trots att de varit sjuka. Fysiska och psykosociala faktorer ökar risken för sjuknärvaro. Starkast samband finns för både kvinnor och män med höga krav i arbetet och sjuknärvaro. De arbetsmiljöförhållanden som leder till sjuknärvaro är i stort sett desamma som de som leder till sjuk- frånvaro. av både kvinnor och män anser sig sakna tid för privatlivet . anser att de får klart otillräckligt med vila och 14–klart otillräckligt med sömn. av både kvinnor och män som arbetar under hög anspän- ning saknar tillräcklig tid för privatlivet. Olika åldrar och kön Sambanden mellan fysiska faktorer och besvär är starkare bland män än bland kvinnor och ofta starkare bland yngre än bland de äldre. Starka samband finner vi också ofta för äldre män . Sambanden mellan psykosociala faktorer och besvär är ofta starkare bland kvinnor än bland män men tycks inte påverkas av åldern. Kvinnor har generellt högre arbetsrelaterad sjukfrånvaro än män. Det gäller såväl kort som lång sjukfrånvaro, och den långa ökar med ökande ålder. Den korta är vanligast bland för såväl kvinnor som män. I stort sett all sjukfrånvaro, bland såväl kvinnor som män och i alla åldersgrupper, har ökat . Sambanden mellan fysiska faktorer och arbetsrelaterad sjuk- frånvaro är oftast starkare bland män än bland kvinnor och starkast bland äldre män i början av perioden. Sambanden mellan psyko- sociala faktorer och sjukfrånvaro visar inte på några tydliga skill- nader mellan kvinnor och män. Sambanden mellan sömnsvårigheter och sjukfrånvaro bland kvinnor ökar , speciellt vad gäller lång sjukfrånvaro. Ökningen är störst för kvinnor . En större andel kvinnor än män har arbetsrelaterade besvär som föranleder sjukfrånvaro. Ökningen av andelen som är sjukfrån- varande på grund av arbetsrelaterade besvär är också störst bland kvinnor. Den största ökningen finner vi mellan åren 1999/00 och 2001/02 bland både kvinnor och män som har andra besvär än fysiska och är i åldern 30–. En kraftig ökning av den långa sjukfrånvaron på grund av fysiska besvär ser vi bland kvinnor i alla åldersgrupper. För de med andra besvär än fysiska ökar den långa sjukfrånvaron bland kvinnor och medelålders män 2001/02 efter att ha varierat –2000. Offentlig och privat sektor Endast små skillnader finns mellan sektorerna vad gäller samband mellan fysiska förhållanden på arbetet och olika besvärsutfall. Där- emot ser vi en kraftig ökning av sambanden mellan sovsvårigheter på grund av arbetet och sjukfrånvaro bland kvinnor inom offentlig sektor. Bland kvinnor är sjukfrånvaro till följd av besvär, oavsett typ av besvär, störst inom offentlig sektor. Inom denna sektor finns också merparten av de sysselsatta kvinnorna. Andelen kvinnor inom offent- lig sektor som varit sjukfrånvarande på grund av andra besvär har ökat med /96 och mellan 1999/00 och 2001/02. Vad gäller den långa sjukfrånvaron är motsvarande siffror respektive . Sjukfrånvaro totalt på grund av fysiska besvär är vanligare bland män inom privat sektor än inom offentlig sektor. Mellan 1995/96 och 2001/02 har en ökning skett och mellan 1997/98 och 2001/02 är ökningen . Såväl inom offentlig som privat sektor är sjukfrånvaro till följd av andra besvär än fysiska vanligare bland kvinnor än bland män. Bland dem som uppgett andra besvär ökar sjukfrånvaron mer, än bland dem som uppgett fysiska besvär. Det gäller både total och lång sjukfrånvaro, och inom privat såväl som offentlig sektor. 1Inledning, bakgrund och rapportens uppläggning I den här studien studeras hur sambandet mellan fysiska och psykosociala arbetsmiljöfaktorer, arbetsrelaterade besvär (kropps- liga och andra typer av besvär) förhåller sig till den arbetsrelaterade sjukfrånvaron. Grupper som studeras är kvinnor och män, ålder och sektor över tidsperioden –2002. Syftet är att försöka klargöra i vilken utsträckning den ökande sjukfrånvaron verkligen beror på arbetsmiljön. Vi studerar därför här hur olika arbetsmiljöfaktorer inverkar på arbetsrelaterade besvär, arbetsrelaterad sjukskrivning och sjuknär- varo på arbetsplatserna. Vidare är syftet att undersöka sambandet mellan arbetsrelaterade besvär, arbetsrelaterad sjukskrivning och sjuknärvaro. SCB har i första delbetänkande beskrivit utveck- lingen av arbetsmiljön och vissa arbetsorsakade besvär. Den bild som där ges är att den fysiska arbetsmiljön varit relativt oförändrad . Psykosociala arbetsmiljöfaktorer som brukar för- knippas med stress tycks, efter ökningen , ha minskat i omfattning. Den relativt trögrörliga utvecklingen av arbetsförhållanden motsvarar inte den kraftiga ökningen av sjukfrånvaro med ersättning från . Det kan finnas en rad tänkbara förklaringar till detta av vilka ett antal kan belysas med hjälp av befintliga data från arbetsmiljö- statistiken. Arbetsmiljöundersökningen och Arbetsorsakade besvär Flertalet som besvarat Arbetsmiljöundersökningen har även deltagit i Besvärsundersökningen kvartalet efter. Därigenom möjliggörs analy- ser om samband mellan olika exponeringsfaktorer i arbetsmiljön med uppkomna besvär av arbetet och arbetsrelaterad sjukfrånvaro. Tidserier kan skapas för att beskriva dessa sambands utveckling . Utvecklingen kan analyseras mera specifikt genom att man urskiljer sjukfrånvaron i olika samhällssektorer och yrkes- kategorier. I Arbetsmiljöundersökningen finns även för första gång- en en fråga om sjuknärvaro. Därigenom kan samband mellan olika exponeringsfaktorer och sjuknärvaro också analyseras. Med kombinationer av uppgifter från Arbetsmiljö- och Besvärs- undersökningar från flera undersökningstillfällen skall belysas: om det statistiska sambandet mellan arbetsförhållanden och att ha besvär har förändrats om det statistiska sambandet mellan arbetsförhållanden och sjuk- frånvaro har förändrats om det statistiska sambandet mellan arbetsrelaterade besvär och arbetsrelaterad sjukskrivning har förändrats . det statistiska sambandet mellan dels arbetsförhållanden och sjuk- närvaro dels mellan arbetsrelaterade besvär och sjuknärvaro 2001/ 2002 De i uppdraget aktuella sambanden är följande. Sambanden stude- ras för varje sammanslagen årgång 1995/96, 1997/98, 1999/00 och 2001/02. (endast 2001) Data har hämtas från det samkörda materialet över Arbetsmiljö- undersökningen och Besvärsundersökningen för åren 1995/ 1996, 1997/1998, 1999/2000 samt 2001/2002. Underlaget per årgång är ca 8 000 svarande. Besvärsundersökningens och Arbetsmiljöundersökningens referens- period sträcker sig 12 månader tillbaka i tiden från intervjutillfället. Arbetsmiljöundersökningen utförs sista kvartalet respektive under- sökningsår. Samma personer återkommer sedan i besvärsundersök- ningen påföljande år. För kvalitetsaspekter på dels Arbetsmiljöundersökningarna och Besvärsundersökningarna hänvisas till respektive . Data angående exponeringar och sjuknärvaro ingår i Arbetsmiljö- undersökningarna och data om besvär och sjukfrånvaro är hämtade från Besvärsundersökningarna. Parallella analyser görs för kvinnor och män. Åldersskillnader kontrolleras genom separata analyser för olika åldersgrupper, dvs. genom att effekter av arbetsmiljöförhållanden etc. studeras för varje åldersgrupp. Följande uppdelning görs: 16–29; 30–49; 50–. Vi belyser hur en arbetsmiljöfaktor i taget påverkar ohälsa eller arbetsrelaterad sjukfrånvaro. Det innebär till exempel att sam- bandet mellan kroppsligt ansträngande jobb och arbetsrelaterad sjukfrånvaro undersöks. I gruppen som har kroppsligt ansträng- ande arbete finns också naturligt andra påfrestningar som kan in- verka. Dessa andra påfrestningar kontrolleras inte i våra analyser. För att belysa hur starkt sambandet är mellan en arbetsmiljö- faktor och arbetsrelaterad sjukfrånvaro har oddskvoter beräknats. Data har lagts i en fyrfältstabell enligt nedan och beräknats enligt formeln De bakgrundsvariabler som används för att belysa olika samband och sjukfrånvaro är kön, ålder samt sektor. För grupper under 100 personer presenteras inga resultat. I slutet av varje kapitel finns en kort sammanfattning av de viktigaste resultaten. 2Exponering, besvär, sjukfrånvaro över tiden I detta kapitel visas översiktligt hur vissa exponeringar, utfall i form av olika besvär, samt hur sjukfrånvaron utvecklats –2002. Materialet redovisas i text och tabeller först efter kön, sedan efter kön och ålder samt sist efter kön och sektor. Här visas översiktligt för kvinnor och män utvecklingen av några viktiga exponeringsförhållanden åren 1995/96, 1997/98, 1999/00 samt 2001/02. De exponeringsförhållanden som belyses är: Tunga lyft () Arbete minst en fjärdedel av arbetstiden i framlutad ställning utan stöd för händerna Arbete minst en fjärdedel av arbetstiden i vriden ställning Arbete minst en fjärdedel av arbetstiden med händerna upp- lyfta i höjd med axlarna eller högre Upprepade ensidiga arbetsmoment minst halva arbetstiden Upprepat, enkelt styrt arbete minst halva arbetstiden (mono- tont arbete) Litet inflytande över det egna arbetet Höga krav i arbetet Arbetet innebär låg anspänning (låga arbetskrav och stort inflytande) Aktiva jobb (höga arbetskrav och stort inflytande) Passiva jobb (låga arbetskrav och litet inflytande) Arbetet innebär hög anspänning (höga arbetskrav och litet inflytande) Dåligt socialt stöd i arbetet Bilaga 4 SOU 2003:13 Utveckling av vissa exponeringsvariabler efter kön Minst ¼ av tiden Arbetar i vriden ställning Krav, inflytande, stöd Höga krav i arbetet De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV Andelen kvinnor med höga krav i arbetet har ökat kontinuerligt /98. Arbete under hög anspänning har ökat /96 för kvinnor . Kvinnornas andel med dagliga tunga lyft har minskat kontinuerligt /96 och 1997/98. De monotona jobben bland kvinnor har likaså minskat /96 . Andelen män som uppger höga krav i arbetet har ökat /98. För män har andelen med bristande inflytande över det egna jobbet minskat /98 och tycks fortsätta att minska. Brist- ande socialt stöd bland män har ökat /98 och 1999/00. 2.1.2 Kvinnor och män i olika åldrar Utveckling av vissa exponeringsvariabler bland kvinnor i olika åldrar 95/96 97/98 99/00 01/02 95/96 97/98 99/00 01/02 95/96 97/98 99/00 01/02 Minst ¼ av tiden Arbetar i vriden ställning Krav, inflytande, stöd Höga krav i arbetet De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV. Dagliga tunga lyft bland kvinnor har minskat kontinuerligt /96. Andelen kvinnor, 16–, som måste lyfta tungt har signifikant minskat /96 och i åldersgruppen 30–är minskningen . De monotona jobben bland kvinnor, 16–, har ökat /96 . I åldersgruppen 50–har emellertid en kontinuerlig minskning skett vad gäller monotont (upprepat, enkelt, styrt) arbete /96. Andelen kvinnor som har ett bristande inflytande över sitt arbe- te har ökat i alla åldersgrupper /96 (dock ej signifikant för mellanåldrarna). Bland kvinnor, 16–är ökningen 7,3 pro- centenheter. Andelen kvinnor, 30–, som uppger höga krav i arbetet har ökat /96. Även andelen kvinnor som arbetar under hög anspänning har kontinuerligt ökat över åren. Uppgifterna är signifikanta för åldersgrupperna 30–49 och 50–. Bristande socialt stöd i arbetet har för kvinnor ökat i den äldsta åldersgruppen /96. Utveckling av vissa exponeringsvariabler bland män i olika åldrar 95/96 97/98 99/00 01/02 95/96 97/98 99/00 01/02 95/96 97/98 99/00 01/02 Minst ¼ av tiden Arbetar i vriden ställning Krav, inflytande, stöd Höga krav i arbetet De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV. Andelen män, 50–, som måste lyfta tungt har signi- fikant ökat /01. Andelen män, 16–, som arbetar i vriden arbetsställning minst en fjärdedel av sin arbetstid har minskat medan det bland de äldre männen skett en ökning /98. Arbete med mycket upprepade arbetsmoment har blivit mindre vanligt bland unga män. Andelen män, 30–, med litet eget inflytande i arbetet har minskat /98. Det har blivit vanligare att utsättas för höga arbetskrav bland de män som är . Att man har ett bristande socialt stöd från chef eller arbets- kamrater har blivit vanligare bland män /00. 2.1.3 Kvinnor och män inom olika sektorer Utveckling av vissa exponeringsvariabler bland kvinnor inom olika sektorer Kvinnor inom olika sektorer Minst ¼ av tiden Krav, inflytande, stöd Höga krav i arbetet De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV Bilaga 4 SOU 2003:13 För kvinnor inom kommun- och landstingssektor är tunga lyft vanligt men har minskat . Däremot har andelen som utför upprepade ensidiga arbetsmoment ökat inom båda de nämnda sektorerna. Inom privat sektor, där sådant ensidigt arbete är vanligast, har däremot en minskning skett. Över hälften av kvinnorna inom kommun- och landstings- sektorerna har litet inflytande över sitt arbete. För de kommun- anställda har en stadig minskning av inflytandet skett under tids- perioden som kraven i arbetet ökat. Detta har resulterat i att arbetade under hög anspänning 2001/2002. Dock är det inom landstingssektorn som de högsta andelarna som arbetar under hög anspänning finns, men där har inte någon signifi- kant ökning skett . Arbeten med låg anspänning är minst vanligt inom landstings- och sektor och andel- en har minskat inom den kommunala sektorn . Utveckling av vissa exponeringsvariabler bland män inom olika sektorer Män inom olika sektorer Minst ¼ av tiden Krav, inflytande, stöd Höga krav i arbetet De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV. Det är genomgående vanligare att män har ett fysiskt ansträngande arbete inom privat sektor än det är inom övriga sektorer. Däremot har inga stora förändringar skett utom att ande- len som ofta utför upprepade arbetsmoment ökat bland landstings- anställda. Vad gäller de psykosociala förhållandena på arbetsplatserna ser det ganska lika ut inom de olika sektorerna. Minst inflytande har man dock inom landstingssektorn, där också kraven är högst. Inom privat sektor har kraven i arbetet minskat –2000 men sedan börjat öka igen. En liknande utveckling kan vi se för andelen med aktiva jobb. av männen anser att de har dåligt socialt stöd på arbetet, något bättre inom statlig sek- tor än inom övriga sektorer. Förändringarna är små och ingen tydlig trend kan urskiljas. Här visas utvecklingen av vissa utfall i form av besvär åren 1995/ 1996, 1997/98, 1999/00 samt 2001/02. Besvär som belyses är: Olust inför att gå till arbetet Sovsvårigheter på grund av tankar på jobbet Ont i kroppen Fysiska besvär orsakade av arbetet Andra besvär orsakade av arbetet (Med andra besvär menas sådana besvär som inte är kroppsliga och som kan vara en följd av stress i arbetet, arbetets innehåll, dåliga rela- tioner på arbetsplatsen etc. Ordet psykiska har undvikits men det är i princip sådana besvär och illamåenden det handlar om.) 2.2.1 Kvinnor och män Utveckling av vissa besvärsutfall för kvinnor och män De fetmarkerade siffrorna i tabellerna anger att uppgiften är signifikant skild mot 2001/02. Källa: SCB och AV. Problem att sova på grund av tankar på jobbet har ökat både för kvinnor och män /96 och 1997/98. Ökningen ser ut att fortsätta men är inte signifikant. Att känna olust att gå till jobbet har likaså ökat för både kvinnor och män. För kvinnor ser det dock ut som om ökningen stannat av 2001/02.