sou · GRB380d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Ledtiden för utveckling av ny teknik är lång och det tar också från det att ny teknik introduceras på marknaden till dess att mer betydande marknadsandelar uppnås. 20 är normal tid för ny teknik att nå från pilot- och demonstrationsstadiet till introduktion och användning i större skala. har vissa satsningar misslyckats och ett antal Utvecklingen av energisystemet, energipolitiken och svensk EFUD tekniska förslag har i efterhand visat sig vara återvändsgränder, tek- niskt eller ekonomiskt. Energiforskningsprogrammet har resulterat i en omfattande kompe- tensuppbyggnad, nya forskningsmiljöer och kunskaper, som har bi- dragit till ökad handlingsfrihet inför de energipolitiska besluten. Flera utvärderingar ger belägg för att forskningen, särskilt , har varit av god kvalitet. Genom programmet har kunskapen om de specifikt svenska förhållandena, om de olika energislagens möjligheter och om teknikens förutsättningar lett till en fokusering på insatsområ- den med goda framtidsutsikter. Dessa insatsområden kan bli strate- giskt viktiga för i omställningen av energisystemet. (SOU 1995:139, s. 223 f.) Hur resultaten av EFUD ter sig återkommer LångEn-utred- ningen till i senare kapitel. I detta kapitel beskrivs innehållet långsiktiga energi- politiska program mer detaljerat. Först ges i avsnitt 3.1 en över- siktlig redogörelse för programmets innehåll, i första hand utifrån de riktlinjer som gavs i den aktuella propositionen. Därefter be- skrivs i avsnitt 3.2 mer detaljerat hur programmet i praktiken kommit att gestalta sig. Kapitlets huvudfokus är energirelaterad forskning, utveckling och demonstration (EFUD) inom programmet. Flertalet energi- politiskt motiverade klimatinsatser behandlas översiktligt i detta sammanhang, och tas upp mer ingående i kapitel 5. 3.1Översiktlig beskrivning av långsiktiga energipolitiska program Genom energipolitiska beslut antogs ett program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. Programmet indelas i energipolitiska åtgärder på kort sikt syftande till att minska elanvändningen och tillföra ny elproduktion från förnybara energi- källor, åtgärder för ett långsiktigt uthålligt energisystem samt energi- politiskt motiverade internationella klimatinsatser. Totalt anvisades för omställningsprogrammet. För de kortsiktiga energipolitiska åtgärderna, som syftade till att ersätta bortfallet av elproduktion från , anvisades (1998 2002).1 Åtgär- derna skulle leda till utbyggnad av el- och värmeproduktion samt effektivisering och minskad användning av el i bostadssektorn. Åtgärderna omfattade bl.a. investeringsstöd till befintlig teknik för effektivare energianvändning och stöd för utbyggnad av bio- bränslebaserad kraftvärme, vindkraft och småskalig vattenkraft. 1 Därtill avsattes för särskilda åtgärder avseende el- och värmeförsörjning i . Vidare avsågs utvecklingen och användningen av energieffektiv teknik att stimuleras genom särskilda åtgärder för information, råd- givning, utbildning samt provning och testning av varor och utrust- ning. Insatserna omfattade också stöd till introduktion av energi- effektiv teknik, förstärkt lokal energirådgivning i kommunerna, samt åtgärder i syfte att minska användningen av el i fjärrvärme- systemet. För de långsiktiga delarna av omställningsprogrammet, dvs. de delar som har att behandla, avsattes (1998 2004). De lång- siktiga delarna av energipolitiska program omfattar stöd till energiforskning, energiteknikstöd, stöd till introduktion av ny energiteknik, samt energipolitiskt motiverade klimatinsatser. I den aktuella propositionen2 sades en målmedveten satsning på forskning, utveckling och demonstration vara basen i den lång- siktiga strategin för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energi- system. Bakgrunden till satsningen på forskning, utveckling och demonstration var bl.a. att analyserat de resultat som nåtts genom energipolitiska beslut, och därvid konstaterat att forskning och utveckling är en förutsättning för att möjliggöra en ekologiskt hållbar tillväxt. Kommissionen förordade därför att energiforskningen borde ges större resurser. I propositionen redovisade regeringen även följande resonemang kring statens motiv för att satsa på EFUD och kring lämplig roll- fördelning mellan stat och näringsliv: Staten har ansvaret för att ange och upprätthålla de ramar inom vilka övriga aktörer på energiområdet fattar sina beslut. En viktig del i detta ramverk är det statliga stödet till forskning, utveckling och demon- stration av ny miljöanpassad och effektiv energiteknik. Statens roll är att garantera långsiktigheten samt att vara en katalysator för närings- livets medverkan. Staten måste vidare ta ansvar för att skapa sådana förutsättningar att prisbildningen på energimarknaderna kan utgöra ett stöd för de investeringar som krävs. Näringslivet måste ha den avgörande rollen när det gäller att identi- fiera de produkter och processer som kan bli lönsamma på marknaden. Det är också näringslivet som bör genomföra de investeringar som är nödvändiga för omställning och utveckling av energisystemet. 1996/97:84, En uthållig energiförsörjning. Ett nära och aktivt samarbete mellan staten och näringslivet är en grundläggande förutsättning för att de statliga insatserna för forskning och utveckling skall ge långsiktigt uthålliga resultat. Ett livskraftigt näringsliv avsätter betydande resurser för produkt- utveckling. Viktiga inslag är att utveckla och demonstrera nya pro- dukter, processer och system. Staten understödjer denna verksamhet genom bl.a. stöd till grundläggande energiforskning, kollektivforsk- ning och produktutveckling samt till utveckling, provning och demon- stration av ny teknik i fullskale- och försöksanläggningar. Dessa in- satser bör nu förstärkas i samtliga led i utvecklingsprocessen, dvs. från grundforskning till teknikutveckling och introduktion på marknaden. 1996/97:84, s. 49 f.) Målet för satsningen på forskning, utveckling och demonstration av energiteknik sades i propositionen vara att sänka kostnaderna för och introducera ny energiteknik baserad på förnybara energi- slag. Ambitionen är att kraf- tigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. De övergripande målen för energiforskningen är att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom univer- siteten, högskolorna och i näringslivet för utveckling och omställ- ning av energisystemet i enlighet med energipolitiska beslut . Energiforskningen skall bidra till att skapa stabila förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en för- nyelse och utveckling av den svenska industrin. Energiforskningen skall också bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Hur de som avsattes långsiktiga energipolitiska program fördelas mellan olika områden framgår av tabell 3.1 nedan. långsiktiga energipolitiska program SOU 2003:80 Långsiktiga åtgärder energipolitiska program 1998-2004 (mkr) Bygga vetenskaplig och teknisk kompetens inom universitet, inom ett antal nyckelområden Stöd till FoU av etanolprocess Stödja FoU-insatser som är Introduktion av ny energiteknik Kunskap om förutsättningar och a)Etanolprogrammet definieras enligt prop. 1996/97:84 som en klimatpolitisk åtgärd. b)Motsvarar den tidigare Energiteknikfonden, endast ett namnbyte har skett. c)Genom indexuppräkningar har under programmets gång anslaget till Energiforskning ökats med och anslaget till Energiteknikstöd med . d)Genom regeringsbeslut minskades anslaget till Introduktion av ny energiteknik med genom indragning av anslagssparande. Som framgår av tabell 3.1 definieras i propositionen stöd till FoU kring etanolproduktion från skogsråvara som en energipolitiskt motiverad klimatinsats. Sakligt sett skiljer sig dock inte denna typ av FoU-stöd från annat stöd till EFUD, t.ex. prövas bidrags- ansökningar i samma forum (och dess energi- utvecklingsnämnd) som flertalet andra ansökningar, låt vara med specialdestinerade medel. I redovisningar av EFUD:s resultat behandlas också etanolprogrammet på jämställd fot med övrig EFUD.3 Mot denna bakgrund har LångEn-utred- ningen valt att ta med FoU kring etanolproduktion från skogs- 3 Se t.ex. och utveckling inom energiområdet resul- tatredovisning 2003 (ER 5:2003). råvara i genomgången av den EFUD som bedrivs inom ramen långsiktiga energipolitiska program. För att ge en kom- plett bild av de energipolitiskt motiverade klimatinsatserna i det långsiktiga programmet berörs dock etanolprogrammet även när klimatinsatserna behandlas (se kapitel 5). Regeringen gav i den aktuella propositionen inte några detalje- rade instruktioner om hur de medel som anslagits långsiktiga energipolitiska program borde fördelas mellan olika teknikområden. Dock redovisade regeringen följande exempel på områden som kan bli aktuella för insatser: Kraftvärme baserad på biobränslen är en viktig utvecklingslinje. En storskalig utbyggnad av biobränslebaserad kraftproduktion förutsätter högre elutbyte och lägre produktionskostnader än vad dagens teknik medger. Betydande forsknings- och utvecklingsinsatser har gjorts i vad gäller bränsleförsörjning och teknik för elproduktion base- rad på biobränsle. Det finns dock fortfarande kunskapsluckor beträf- fande resurser, ekonomi och miljöpåverkan i delar av biobränslekedjan, inklusive hantering och nyttiggörande av askor. Mycket omfattande försök har gjorts för att utveckla teknik för bl.a. förgasning av bio- bränsle. Det är viktigt att åtgärder vidtas för att minska koldioxidutsläppen i trafiksektorn. En intressant möjlighet är att kombinera etanolfram- ställning för fordonsbränsle med elgenerering. För att öka tillförseln av biobränslebaserade drivmedel bedrivs forskning och utveckling för att ta fram en ny process baserad på cellulosahaltiga råvaror, t.ex. skogsråvara. Därigenom kan produktionskostnaden sänkas. Forskning och utveckling måste påskyndas för att möjliggöra en snabb introduk- tion av etanol i transportsektorn. Den svenska utvecklingslinjen på vindkraftområdet bör föras till introduktion på marknaden. Stordriftsfördelar som ges i goda vind- lägen och i havsbaserad vindkraft bör tas till vara genom provning i full skala med reducerad risk för företagen. Den kunskap som har gene- rerats vid befintliga försöksanläggningar skall omsättas i nya effekti- vare fullskaleanläggningar. Forskning och utveckling rörande solceller befinner sig i en genombrottssituation. Framgångsrika laboratorieförsök visar att det finns förutsättningar för tillverkning av tunnfilmsbaserade applika- tioner i industriell skala. bedriver internationellt sett fram- gångsrik forskning på detta område av solenergitekniken. Vidare ut- vecklar tillverkare av solvärmefångare teknik för bl.a. rationalisering av tillverkningsprocessen. Förbättrad teknik för överföring, distribution och lagring av energi kan bidra till en effektivare och säkrare tillförsel av energi i lednings- bundna system. Elöverföring och eldistribution i såväl stor som i liten skala är ett centralt område. En utvecklad teknik för lagring av värme och el kommer drastiskt att förbättra förutsättningarna för solenergi och vindkraft. 1996/97:84, s. 50 f.) Huvuddelen av de medel som det långsiktiga programmet omfattar är avsedda att finansiera projektverksamhet. Fördelningen sker i huvudsak genom att de fyra myndigheter som disponerar anslags- medlen (, , respektive Formas) inrättar program med olika tematisk inriktning under vilka projektgrupper kan söka finansiering för sin verksamhet. Huvudansvaret för administrationen av det långsiktiga energi- politiska programmet lades på, och innehas alltjämt av, den per inrättade . Enligt Energimyndighetens instruktion (1997:868) skall vid myndigheten finnas en beslutande nämnd, . Nämnden har till uppgift att inom myndighetens verk- samhetsområde verka för fördjupad samverkan med näringslivet om forskning, utveckling och demonstration. Vidare skall nämnden besluta om stöd till forskning, utveckling och demonstration, samt besluta i ärenden om energiteknikbidrag, statligt stöd ur energi- teknikfonden, statligt stöd till energiforskning och statligt bidrag till vissa investeringar inom energiområdet, till teknikupphandling av ny och effektivare energiteknik samt upphandling av ny elpro- duktionsteknik med förnybara energislag. består av myndighetens general- direktör och tio andra ledamöter, vilka representerar forskarvärlden och näringslivet. Generaldirektören är nämndens ordförande. Nämnden sammanträder ca . Nämnden får över- låta åt generaldirektören, eller åt den tjänsteman denne sätter i sitt ställe, att avgöra ärenden eller grupper av ärenden. Beträffande EFUD-stöd har nämnden delegerat beslutsrätten i enskilda ären- den vad gäller projekt som inte ingår i program och vad gäller andra ärenden, förutsatt att besluten sker utifrån riktlinjer och andra beslut som fattats av nämnden. Program skall dock beslutas av nämnden, liksom principiellt intressanta projekt som inte ingår i program. Nämnden får också vid varje samman- träde information om inneliggande ansökningar och kan begära att ett visst projektförslag tas upp till beslut i nämnden även om det ligger under delegationsgränserna. Utöver till gavs ansvar för vissa åtgärder inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program även till Natur- vetenskapliga forskningsrådet (NFR), Teknikvetenskapliga Forsk- ningsrådet (TFR), () samt Kommunika- tionsforskningsberedningen (KFB). Genom den reformering av statens forskningsfinansiering som skedde avvecklades emellertid dessa myndigheter. Istället övergick upp- gifterna på de nybildade myndigheterna (NFR:s och TFR:s uppgifter), Verket för innovationssystem (, KFB:s uppgifter), samt för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas, BFR:s uppgifter). Om dessa myn- digheters hantering av insatserna inom 1997 års långsiktiga energi- politiska program kan följande nämnas. ansvarar för att stödja grundläggande forskning inom alla vetenskapsområden. finns olika ämnesråd, bl.a. ett för natur- och teknikvetenskap, vilket beslutar i ansökningar som avser de medel som ansvarar för inom det långsiktiga programmet. I ämnesrådet finns represen- tanter från staten, forskarvärlden och näringslivet. Forskarsam- hället utser majoriteten av ledamöterna (sju ordinarie och deras ersättare), men regeringen utser ordförande och ytterligare tre ledamöter och deras ersättare. Till ansökningar som riktas till inom det natur- och teknikvetenskapliga området skall bifogas en blankett för energirelevans, om så är tillämpligt. Relevansprövning sker sedan genom att samtliga medlemmar i den särskilda beredningsgruppen för energiforskning (15 medlemmar, varav har en representant och resten är forskare) sätter betyg på en skala 1 3 för energirelevans.4 För att kunna tilldelas medel måste de ansök- ningar som klarar relevansprövningen sedan klara av en bedömning av den inomvetenskapliga kvaliteten. Formas stödjer grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Den verk- samhet som bedrivs inom ramen långsiktiga energi- politiska program berör främst bebyggelseinriktad energiforskning och -utveckling. fattar beslut i ansökningsärenden. Styrelsen består av 13 ledamöter. Av dessa utser regeringen ord- förande och fem ytterligare ledamöter, medan övriga ledamöter 4 Ansökningar som inte bedöms ha tillräcklig energirelevans kan ändå bedömas hålla till- räckligt god inomvetenskaplig kvalitet för att tas upp till förnyad prövning inom någon av övriga disciplinära beredningsgrupper. utses av en elektorsförsamling bestående av forskare vid landets universitet och högskolor. Beredning och prioritering av inkomna ansökningar om forskningsmedel sker i olika beredningsgrupper, för energifrågor i första hand i beredningsgruppen för energi i byggd miljö. har till uppgift att främja hållbar tillväxt för näringsliv, samhälle och arbetsliv genom utveckling av effektiva innovations- system och finansiering av behovsmotiverad forskning och utveck- ling. Merparten av de delar av långsiktiga energipolitiska program som ansvarar för handläggs av Programrådet för Fordonsteknisk Forskning (PFF), som är administrativt knutet till verket. Samordning mellan myndigheterna sker på olika sätt. Ett exem- pel är att det för de poster som övriga myndigheter disponerar i många fall står inskrivet i regleringsbrevet, som villkor för anslags- utnyttjandet, att samråd skall ske med . Mellan myndigheterna finns också olika samverkansgrupper på olika nivåer. Att döma av den rapport (se kapitel 7) gjort på uppdrag av utredningen handlar samverkan i mycket om att myn- digheterna informerar varandra om vad man gör. 3.2Mer detaljerat om EFUD långsiktiga energipolitiska program5 I det följande ges en mer detaljerad redovisning av statens insatser för energiforskning, energiteknikstöd och introduktion av ny energiteknik inom ramen långsiktiga energipolitiska program. Inledningsvis bör påpekas att statens finansieringsandel varierar mellan de olika typerna av insatser, enligt följande: Staten stödjer forskningsprogram och forsk- ningsprojekt som främst genomförs vid universitet och hög- skolor. Syftet är att bygga upp kompetens och sammanhållen kunskap till stöd för det långsiktiga arbetet med att skapa ett uthålligt energisystem. Vanligen finansieras dessa forsknings- program helt med statliga medel, men viss medfinansiering från andra finansiärer eller näringsliv kan förekomma. 5 Avsnittet bygger främst på budgetpropositionen för (prop. 2002/2003:1, utgifts- område 21 Energi) samt och utveckling inom energiområdet resultatredovisning 2003 (ER 5:2003). Detta avser mer tillämpade forsknings- och utvecklingsinsatser, och används för delfinansiering av fri- stående teknikutvecklingsprojekt, utvecklingsprogram och verksamhet vid industriforskningsinstitut. Ofta sker utförandet vid universitet och högskolor. Stödet lämnas främst i form av bidrag, men det finns även möjlighet att bevilja stöd i form av villkorslån. Stödnivån varierar utifrån de tekniska och även i viss mån ekonomiska risker som bedöms vara förenade med genomförandet av projektet, men kan uppgå till högst 50 pro- cent av projektkostnaden. En stor andel av energiteknikstödet används för att stödja sammanhållna utvecklingsprogram som finansieras av staten och av branschorgan/företag. Även fem s.k. kompetenscentra vid uni- versitet och högskolor finansieras genom energiteknikstödet.6 Stöd till introduktion av ny energiteknik (energiteknikbidrag). Stödet lämnas för att främja utvecklingen av teknik baserad på förnybara energislag och effektiv energianvändning i indust- riella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Bidraget syftar till att reducera den ekonomiska risk ett företag tar när tidigare oprövad teknik skall etableras i fullskaleanläggningar. Energiteknikbidrag får lämnas till enskilda projekt samt till svenskt och internationellt forsknings- och utvecklingssam- arbete. Energiteknikbidrag får uppgå till högst av kostnaden för projektet. Energiteknikbidraget används dess- utom för att fullfölja ekonomiska åtaganden som beslutats inom programmet för främjande av biobränslebaserad elpro- duktion, FABEL, vilket avslutades . har utvecklat en modell för redovisning och analys av de insatser inom 1997 års långsiktiga energipolitiska pro- gram som myndigheten ansvarar för, dvs. huvuddelen av program- met. I modellen delas insatserna in i fem temaområden (Bränsle- 6 är en specifik form av forskningssamarbete mellan högskola och före- tag. En grundtanke är att utveckla högskolan i dess roll som forskningsresurs för näringslivet genom att skapa attraktiva och internationellt konkurrenskraftiga forskningsmiljöer där företagen deltar aktivt i forskningen. I finns totalt 28 kompetenscentra, inom olika teknikområden. De fem kompetenscentra som finansieras via energiteknikstödet är Förbrän- ningsmotorteknik (CERC), Högtemperaturkorrosion (HTC), Katalys (KCK), Elkrafttek- nik (EKC) och Förbränningsprocesser (KCFP). baserade energisystem, Transporter, Elproduktion och kraftöver- föring, Industri, samt Bebyggelse), med sexton underliggande utvecklingsområden. Med utvecklingsområde avses ett väl avgränsat område med gemensamt mål och någorlunda likartad bedömd tid till kommersialisering. I figur 3.1 nedan visas totala beviljade medel till forskning, utveckling och demonstration inom tema- områden för åren 1998 2002. Som framgår av figuren varierar storleken på beviljade medel relativt kraftigt mellan olika områden. Beviljade medel per temaområde samt till systemstudier, internationellt m.m. för åren 1998 2002 I tabell 3.2 visas mer detaljerat, för tema- och utvecklingsområdena, beviljade medel under de år som programmet verkat. I tabellen visas även motsvarande uppgifter för övergripande systemstudier och internationellt samarbete, som också an- svarar för, samt för de insatser som administreras av Vetenskaps- rådet, Formas och . Redovisningen avser således statens samlade insatser för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet från anslagen för energiforskning, energiteknikstöd och för introduktion av ny energiteknik. Som framgått av avsnitt 2.3 finns dock viss statligt stödd energiforskning även utanför programmet. Beviljade statliga medel för åren 1998 2002 (mkr) Temaområden/utvecklingsområden (Uo) Tema Bränslebaserade Energisystem, varav: Uo Uthållig produktion av biobränsle Uo Avfallsbränslen inkl. biogas Tema Transport, varav: Tema Elproduktion och kraftöverföring, Uo Kraftöverföring och distribution Uo Enhetsprocesser inom industrin Uo Hjälpsystem inom industrin Tema Bebyggelse, varav: Uo Uppvärmning, kylning och klimatskal Uo Komponenter och hjälpsystem System/Internationellt/m.m., varav: Bebyggelse (Formas) a) Avser till myndigheterna anvisade medel, vilket även påverkar totalsumman. Som kommentar till tabell 3.2 bör poängteras att sammanställ- ningen avser just årliga beviljade medel. De projekt som ges stöd löper ofta , men beviljas formellt sett medel på årsbasis och registreras i t.ex. redovisning som nya projekt vid varje årligt beviljningstillfälle. Att ur redovisningen få fram en bild av exakt hur många projekt som bedrivs/bedrivits inom ramen långsiktiga energipolitiska program är därför inte helt enkelt. Till svårigheterna bidrar även att det inte finns någon samlad databas över programmets verksamhet. Att döma av Technopolis rapport till utredningen kan dock antalet pro- jekt 2002 grovt uppskattas ha handlat om totalt ca 1 700 1 900 projekt, fördelade på ca 1 300 1 400 för , ca 230 250 för , ca 100 200 för Formas, och ca 40 60 för . Många av projekten utgör delar av sammanhållna forsknings- och utvecklingsprogram. Till exempel bedriver omkring ett femtiotal sådana program. Vidare bör som kommentar till tabell 3.2 även sägas att projekt som avser forskning tenderar att vara både fler och mindre i pengar räknat än projekt som finansieras via energiteknikstödet och, i syn- nerhet, stödet till introduktion av ny energiteknik. Detta är natur- ligt med hänsyn till att den senare typen av projekt kan handla om demonstration av t.ex. elproduktionsanläggningar i full skala. Variationen i storlek mellan olika typer av projekt kan illustreras med att Technopolis i sin rapport till utredningen beräknat att 2002 forskningsprojekt i genomsnitt tilldelats ca /projekt, utvecklingsprojekt ca /projekt och demonstrationsprojekt ca /projekt. I sammanhanget bör också framhållas att efterfrågan på medlen varierat mellan stödet till energiforskning, energiteknikstödet och stödet till introduktion av ny energiteknik. Framför allt har relativt stora anslagssparanden uppstått på anslaget för stöd till intro- duktion av ny energiteknik, dvs. Som framgått av avsnitt 3.1 minskades den ursprungliga plane- ringsramen för detta anslag (2004) i decem- ber 2002 med genom indragning av anslagssparande. Trots detta var det utgående anslagssparandet avseende detta stöd ca vid utgången av .