sou · GRB390d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Många av böckerna som framkom i studien används som ett hjälpmedel i utbildningar och för konsultföretag. Författarna är också i hög grad delaktiga i dessa aktiviteter. Boken (, 2001) av Bo Ahrenfelt (leg läk, psykiater) har t.ex. använts som teoretisk grund för Toppledar- programmet – något som drev och IFLA genomförde. Den boken har används i en rad utbildningssammanhang. Ett exempel: Sju eller åtta grupper chefer i i utbildades med stöd av boken. En generell kommentar från flera är att fackböcker skiljer sig när det gäller kvalitet. De författare som verkligen har en robust grund att stå på och som lagt ner ett noggrant jobb på sin bok tycks vara lite uppgivna över den stora mängd böcker av mindre kvalitet som fluktuerar. Det är inte alltid så lätt att utifrån informationen om böckerna skilja agnarna från vetet. En annan reflektion som vi gör är att fackboksförfattare har ett osedvanligt stort engagemang för förnyelsefrågor. De pekar på stora problem och uttrycker prestationsgap, dvs. de tycks vara viktiga förändringsagenter. Flera av dem har också förnyelse som direkt team. Ett exempel är som bl.a. utgivit boken – en och individer. Ett annat exempel är Konferens- handboken av , som handlar om hur man via genomtänkta möten kan stimulera förnyelse. Även facktidskrifter har förstås en viktig roll som bärare av idéer till förnyelse. I ett samarbete med Tidskrifter sändes ett brev till alla tidskrifter som ingår i denna organisation. Frågan var: Kan du ge ett eller flera konkreta exempel på hur ett företag, en organisation, en myndighet (statlig eller ) eller en privatperson utnyttjat er tidskrift för att stärka innovationskraften, verksamhetsutvecklingen eller förnyelsen av något? Vi fick in ett omfattande material och här kan bara ges några få exempel. Flera visade att tidskrifter spelar roll i utbildningen på olika nivåer. , som ger ut tidskriften , skrev Jo, jag tror att min lilla tidskrift har haft viss betydelse för att informationen blivit bättre till skolor när det gäller dyslexi och inlärningsproblematik. I varje fall har en hel del lärare blivit inspirerade och t o m elever på dyslexilinjer har skrivit att de fått positiva känslor när de läst Dyslexia. har funnits och har sin största spridning på universitet, gymnasieskolor och bibliotek. Därifrån får tidningen ständigt förfrågningar om att få kopiera upp texter ur slutsålda nummer. Artiklarna används som kurslitteratur och handlar t.ex. om , videovåld, svensk film, på film, science fiction och . Skälet till att tidningen används så mycket är att den har en kritiskt analyserande ton, snarare än den glamouriserande ton som kännetecknar mycket av det som skrivs om film. kom följande exempel: skrev Chef om delat ledarskap, två kvinnor som efter hård övertalning lyckats få till stånd ett delat ledarskap på . En tid senare utsåg tidningen även dessa till titeln . Artikeln i inspirerade , vårdavdelningschef (psykiatriinst.) att försöka få till stånd något liknande. Motståndet var till en början stort men med tiden lyckades hon och hennes kollega – som ville dela en chefstjänst – övertala ledningen och har på prov (utvärdering ) inrättats en delat ledarskapstjänst på Ankaret. Tidskrifter spelar inte bara rollen som bärare av direkta idéer. De visar också på problem och skapar ett tryck på t.ex. kommuner och högskolor. Ett exempel är . Tidningen tog initiativet att skriva om studentmiljöer i olika kommuner och har genomfört en omfattande studie som genererar rankinglistor m.m. Olika år har man fokuserat olika mått. Konkret utbud eller byggande av studentbostäder var i fokus ett tag, medan dialogen mellan kommuner och studentkårer var i fokus senaste omgången. Tesen är att dialogen eller processen mellan kommun och studenter också är kopplad till konkret handling. Tidningen har fått konkreta effekter. En sådan är att det skrivits massor i lokalpress om studentmiljöfrågorna. Det har alltså genererat en värdefull diskussion. Vidare har t.ex. arrangerat seminarier där tidningens kriterier utgjort agendan för diskussion. undersöker tidningen själva om de har också medverkat till att stärka studentmiljöerna i konkret mening genom mer byggande, bättre hälsovård, bättre barnomsorg anpassad för studenter etc. Låt oss inledningsvis ta ett exempel på betydelsen av information, som framkom genom en av informationsspecialisterna: Den första stora maskinen som inköptes av projektet med syfte att bygga en tunnel genom var en avancerad bergsborr utvecklad för det norska urberget. Det dröjde inte länge förrän borren kletade fast i . Det verkar som om projektet inte i tillräckligt hög grad hade beaktat information om vad för material de skulle borra i. Märkligt nog lär sig ju alla redan i att rullstensåsen består av grus och sand från istiden – inte berg. Är detta en av märligaste informationsmissar , tillika en miss som dels drabbar berörda kommuner, dels tär på den gemensamma svenska ekonomin? I samarbete med TLS, och företaget kunde utredningen sända brev till deras medlemmar och kunder. Vi efterlyste konkreta exempel på hur t.ex. företag eller organisationer utnyttjat bibliotekstjänster (litteraturanskaffning, databassökningar etc.) för att stimulera en innovativ process (stärka innovationskraften eller förnyelsearbete), lösa ett viktigt problem, förutse något och därmed agera på det, utveckla eller förnya en verksamhet eller hitta nya marknader eller affärsidéer för en produkt eller en tjänst. Också denna studie genererade ett omfattande material. Det framkom med all tydlighet att kunskapstunga organisationer investerar betydande resurser i informationssökning. Flera av dem är också synnerligen medvetna om informationens värde. Det gjorde att mestadelen av inkommet material gavs i förtroende till utredningen, dvs. det kan inte publiceras. För organisationer som AstraZeneca, eller Biovitrum står av mycket dyrbar forskning på spel om fel information läcker ut. Med tanke på resultatet från breddstudien av miljöer inom kommuner och landsting framstod de bilder som inkom från denna studie som en helt annan värld. Det framkom bilder av mycket professionellt hanterade innovativa processer där strategisk informationsför- sörjning var en viktig del. Materialet visade också att branschorganisationer och statliga organ – liksom t.ex. – är stora konsumenter av professionella informationstjänster Ett exempel är Bibliotek och informationscenter vid . De har till uppgift att samla, strukturera, lagra och sprida information och kunskap inom transportforskningsområdet. Vidare visade studien förekomsten av konsultföretag – t.ex. PrioInfo – som hjälper organisationer med system och metoder. Personerna var också vänliga nog att tipsa utredningen om aktuella undersökningar som beskriver hur t.ex. de allra största företagen i världen använder sig av information. Bland alla rapporter som vi tagit del av vill vi speciellt hänvisa till rapporten Knowledge Mangement in (TLS Meddelande 28, : TLS, 1998) skriven av vid Tetra . Den innehåller information som också är tänkvärd för kommuner och landsting. Även om vi inte kunde presentera mer detaljer från denna delstudie, kommer vi att beakta den inför utredningens förslag. 7Utredningens teoretiska resultat och slutsatser 7.1En definition av innovativa processer Som framgått är det svårt, om ens möjligt, att finna en uttömmande och konkret definition av innovativa processer. Skälet till detta är att innovativa processer kan vara av olika karaktär. Men en sak står fast: Vårt fokus är på processer snarare än spåren av dem- samma. Vi betraktar innovationer som ett resultat eller spår av innovativa processer. anser vi som framgått att processer kan vara innovativa även om de inte leder fram till innovationer. Innovativt förnyelsearbete är riskfyllt och resultatet ovisst. Att försöka driva processer är därför synnerligen viktigt. Att förstå dem och ge dem credit är också viktigt oavsett om de inte alltid leder fram till framstående resultat. Processer kan drivas på ett innovativt sätt även om de inte ens syftar till att leda fram till nya innovationer. Medan begrepp som innovationssystem leder tanken till de strukturer i vilka processer sker eller är önskade att ske, leder innovativa processer tanken till själva processerna. Därför har begreppen olika innebörd som analyserna med dem kompletterar varandra. Vi kan se två olika varianter: (1) processer som leder fram till en innovation respektive (2) innovativa arbetssätt i utvecklingsarbete. Variant 1 definierar vi så här: En innovativ process utgörs av alla de aktiviteter och händelser som tillsammans antingen strävar mot något innovativt resultat, eller som i efterhand bevisligen ledde fram till det. Det innovativa resultatet kan bestå av ett nytt koncept, en ny produkt, en ny värdeskapande process etc. Med alla de aktiviteter och händelser avses handlingar och händelser som görs eller sker hos de för analysen valda innoverande aktörerna. Det avser även handlingar och händelser i aktörens omvärld, vilka inverkar på Utredningens teoretiska resultat och slutsatser förloppet.1 Observera att definitionen både inkluderar processer som medvetet strävar mot ett visst mål och processer som inte gör det men som trots det leder fram till något innovativt mål eller resultat. Historien är full av exempel där processer lett fram till innovativa resultat trots att detta resultat inte var målet från början.2 Den andra varianten, innovativa arbetssätt i utvecklingsarbete, definierar vi på följande sätt: Annorlunda eller nydanande arbetssätt som ämnar att leda fram till något konkret (men ej nödvändigtvis innovativt) resultat.3 Observera att arbetssätt fram till ett mål kan vara innovativa processer utan att slutresultatet är det. Det ligger också i sakens natur att innovativa processer är resor in i det okända och många av dem leder inte fram till något resultat alls utöver möjligen ny kunskap och nya erfarenheter. Förväxla inte begreppet innovativ process med innovationsprocess. I sistnämnda fallet måste resultatet per definition vara en (ofta fysisk/teknisk) innovation. Förväxla inte heller vårt begrepp innovativa processer med processinnovationer. Det senare avser innovationer som förbättrar produktionsprocesser och därmed är det endast ett specialfall av alla tänkbara typer av framsteg. Ordet process syftar där alltså på produktionsprocessen, snarare än den process som ledde fram till innovationen. Som ett bidrag till tänkandet kring innovativa processer ges här ett förslag till klassificeringsmodell i form av fyra dimensioner för att analysera och kategorisera innovativa processer. De fyra dimensio- nerna är 1) Kunskapsgrundens karaktär, 2) Originalitet, 3) Kom- plexitet och 4) Handlingsgrad. Motivet till att välja dimensionen kunskapsgrundens karaktär är dels att många analyser pekat på en omvandling 1I praktiken är gränsen diffus och det sker en slags sammanflätning av en rad olika processer som sammantaget leder fram till ett visst resultat. 2Ett problem med resultatperspektivet är att resultatet ofta växer fram successivt. Vidare sker ofta intressanta bieffekter under processens gång som i sig kan ses som positiva eller negativa resultatet. 3Det förväntade resultatet uppnås . Detta påverkar dock inte synen på det arbete som var tänkt att leda fram till resultatet. Ett arbetssätt kan alltså vara innovativt även om det inte uppnår förväntat resultat. Jämför forskning som innebär en risk att man inte når de resultat man drömmer om. Utredningens teoretiska resultat och slutsatser mot mer kunskapsintensivt samhälle. Motivet till dimensionen originalitet hämtas i viss mån från tidigare analyser av innovations- begrepp, men framförallt från den juridiska vetenskapens hantering av frågor kring patent och mönsterskydd. Motivet att välja dimensionen komplexitet är vår uppfattning att det är viktigt att skilja mellan enkla och mer komplicerade processer. Inte minst var detta tydligt när vi analyserade fallstudierna. Denna aspekt lyser dock med sin frånvaro i de flesta, om inte alla, tidigare definitioner av innovationsbesläktade begrepp (se kapitel 3). Motivet till den sista dimensionen, handlingsgrad, hämtas i hög grad från tidigare definitioner av innovationsbegrepp. I synnerhet avser vi de defini- tioner som ställer krav på att ett nytt fenomen ska ha tagits emot av marknaden eller fått spridning i samhället. Vi anser att sådant sällan sker av sig självt, utan kräver mycket energi – både mental och fysisk – från de personer som ska åstadkomma det. Liknande upp- fattning finns i den rapport från som vi refererade till i kapitel 1 (Innovation Tomorrow). Därför väljs begreppet handlingsgrad. Ett annat motiv till denna dimension är att det är så mycket lättare att ha idéer eller drömmar, jämfört med att också genomföra dem. Av de fyra dimensionerna är den första speciell så tillvida att vi inte ser någon skala i den. Om vi t.ex. jämför med dimensionen originalitet finns en skala så tillvida att vi anser det mer innovativt att göra något först av alla jämfört med att medvetet upprepa något som någon annan i princip redan gjort (adoption). Det medför att den första dimensionen endast bestämmer arten, medan övriga tre dimensioner både bestämmer art och nivå hos den innovativa processen. Dock varierar förstås mängden kunskap. När det gäller kunskapsgrundens karaktär låter vi indelning vägleda. Han skiljer mellan följande kunskapstyper: 1a: Hantverksskicklighet (Techne) 1b: Vetenskap (Episteme) 1c: Livserfarenhet-klokhet (Fronesis) Utredningens teoretiska resultat och slutsatser Observera att dessa alltid överlappar varandra. Kunskapsgrunden hos en specifik individ eller organisation innehåller alltid en mix av dessa tre. Givetvis finns också variationer i mängden kunskap hos olika personer eller organisationer. Den totala mängden påverkar dock inte kategorierna i dimensionen kunskapsgrund.4 En befogad fråga är hur kreativiteten kommer in i de olika kunskapskate- gorierna. Vi har valt att inte problematisera denna fråga, eftersom den skulle leda fram till frågor av typen vad som är kreativ och icke kreativ forskning. Dessutom är kreativiteten en viktig bakgrunds- faktor till nästa dimension, originalitet, även om originalitet kan uppkomma utan att den som skapade var speciellt kreativ (jämför återigen våra två varianter av innovativa processer som nämndes i inledningen). Med originalitet avser vi frågan om i vilken grad processen innebär eget nytänkande eller främst innebär upprepning av en befintlig innovativ idé (som uppstått någon annan stans och/eller av någon annan). Av detta följer sålunda två kategorier originalitet: 2a: Hög – Nytänkande 2b: Låg – Adoption Det finns forskare som med innovationer bara avser 2a eller bara 2b. Exempelvis avsåg det första, medan avsåg 2b. Vi anser att båda är möjliga, men vi anser att 2a är mer innovativt än 2b givet att allt annat är lika. Sålunda sker ibland en viktig vidareutveckling i samband med att innovationer tas emot, och denna vidareutveckling kan i vissa fall vara mer impo- nerande än steget från inget till den första varianten av innova- tionen. Exemplen är många på hur fenomen inte slår igenom förrän någon tillför en viktig förbättring. Så var fallet med exempelvis ångmaskinen eller Internet (som inte tog fart förrän kom på hypertexttekniken). När det gäller adoption kan det tolkas som lärande i den mottagande partens perspektiv. Lärande kan dock handla om såväl lärande av egna handlingar och erfarenheter som lärande av andras 4 Däremot finns mängden kunskap indirekt med i den tredje dimensionen, komplexitet, eftersom innovativa processer med stor komplexitet ofta kräver mer kunskaper än enkla processer (vi återkommer till det). Utredningens teoretiska resultat och slutsatser handlingar och erfarenheter. Vi anser att lärande oftare avser den senare varianten och i så fall ligger innebörden av det begreppet nära vårt begrepp adoption. En viktig sak att understryka är att adoption – dvs. någon som upprepar något som någon annan tidigare gjort exakt eller i princip – inte får tolkas som varande en enkel sak. Även om ett sjukhus i något land redan infört en viss ny metod kan det vara minst lika svårt att göra det på ännu ett sjukhus. Men vi talar här inte om prestationer i allmänhet, utan om de speciella prestationer som utgörs av innovativa processer och där är originaliteten en av de viktiga aspekterna. Med komplexitet avser vi frågan om den innovativa processen är av komplex eller enkel karaktär. Vi övervägde att använda dikotomin intern eller gränsöverskridande, med hänvisning till att det ofta är mer komplicerat att driva innovativa processer på ett gränsöver- skridande sätt, dvs. över ämnes- och/eller organisatoriska gränser. Ett exempel på detta är innovativa processer i form av regionala storsatsningar (som t.ex. Vinnväxtprogram). Där krävs komplicerad samordning och samarbete trots att de involverade aktörerna har inte ägandeband till varandra, dvs. det ställer enorma krav på exempelvis ledarskap. Vi låter begreppen gränsöverskrid- ande/intern stå vid sidan om komplex/enkel, eftersom det finns många processer som inte sker över organisatoriska eller ämnesmässiga gränser men som ändå är synnerligen komplexa.5 Våra kategorier av komplexitet blir alltså: 3a: Komplex – ofta gränsöverskridande 3b: Enkel – ofta intern Som alla vet är det enkla ofta det geniala. Vidare är det ofta lätt att i efterhand konstatera att något var en enkel lösning, som det är extremt svårt att göra det på förhand. Gemet är en enkel innovation, men att komma på det innan gjorde det 1899 var uppenbarligen mycket svårt (papper hade då funnits i flera 5 Ett exempel på det är banbrytande forskning om hoppande gener som hon bedrev , i hög grad utan samverkan med andra organisationer eller ämnen. Ett annat exempel är briljanta forskning om ärftlighet som han i hög grad bedrev i ensamhet. Å andra sidan bröt ny mark och kreerade det nya ämnet genetik, dvs. han var gränsöverskridande ämnesmässigt. Utredningens teoretiska resultat och slutsatser och koppar , så det fanns goda teoretiska möjligheter för någon tidigare att lansera idén om ett gem). Det finns olika typer av enkelhet. DNA-spiralen var relativt enkel i sin grundstruktur, men att komma fram till strukturen var en synnerligen komplicerad process. Det kan i teorin finnas exempel på hur blixten slår ner och ger en briljant idé, men ofta finns mycket arbete bakom också de till synes enkla lösningarna, om själva ämnesområdet är komplicerat. Det var enkelt för att notera bakteriedöden i sin kvarglömda ask den där sommardagen 1928. Det krävde emellertid enorm tankekraft och omfattande kunskaper för att komma så långt att kunna initiera den forskning han hade gjort. Likaledes krävdes komplicerade kunskaper för att tolka det såg. Vad menar då vi med enkelhet? Alla som åkt längdskidor vet att stavarna hade en rund kringla, och denna hade tendens att fastna i snön. Någon person valde att göra en asymmetrisk kringla som bara stack ut bakåt från staven. Detta var genialiskt och har fått stort genomslag. Men det var inte fråga om någon komplex sak, eftersom snart sagt vem som helst skulle kunna få fram en sådan ny kringla. Det geniala var snarare att komma på idén, men detta ligger under kriteriet originalitet.6 Observera att många fenomen i samhället över tiden blir allt mer komplexa. Vårt fokus ligger på den komplexitet som själva förändringen eller nyskapandet innebär. Om någon t.ex. utvecklar ett nytt doseringshjälpmedel för diabetessjuka är det sålunda inte den totala komplexiteten i diabetes och diabetesbehandling som intresserar oss. Det är snarare den komplexitet som själva bidraget doseringshjälpmedel står för som vi avser. Med handlingsgrad avser vi den innovativa processens skede eller genomförandegrad. I ena extremfallet finns bara en tänkt tanke och i andra fallet en fullt genomförd handling som genererat nytta och glädje. Ofta hörs åsikten att det pratas för mycket men görs för lite – mycket tanke men lite verkstad. Vi anser att handlingar är viktiga att lyfta fram också som en naturlig del av den teoretiska 6 Man kan jämföra vårt kriterium med begreppen radikala vs. Med inkrementella brukar avses mindre innovationer och i regel förbättringar av något befintligt snarare än något helt nytt. Men inkrementella innovationer kan vara mer komplexa än de innovationer vi avser är enkla. Utredningens teoretiska resultat och slutsatser En process är, som vi ser det, ett skeende . Det gör att handling blir en gradfråga. Vi skiljer därför på: 4a: Hög handlings- eller genomförandegrad 4b: Ingen alternativt låg handlings- eller genomförandegrad Med hög genomförandegrad avser vi att man också gjort det idéerna föreskrev. är själva idén slutmålet, t.ex. idén att fåglar kan vara besläktade med dinosaurier. Men i sådana fall utgörs handlingen av att också lyckas få idén publicerad i t.ex. en bok. Med ingen eller låg genomförandegrad avser vi innovativa processer som fortfarande bara är en idé eller dröm. Lockelsen till EU-bidrag och andra stödsystem har drivit fram gott om visioner, idéer, projektutkast och förslag. När man diskuterar handlings- eller genomförandegrad är det mycket viktigt att poängtera att det är den innoverande aktörens (eller aktörernas) handlings- eller genomförandegrad som åsyftas. Det är den egna handlings- eller genomförandegraden vi vill belysa. Det innebär att handlingar som fått stark extern support (genom t.ex. att något subventionerat projektet) inte definieras lika handlingskraftiga som motsvarande handlingar om de utfördes för egen maskin. Förenklat kan man också uttrycka det som att det sällan är en konst att göra av med finansiella resurser, men inte lika många har förmågan att skapa ett värde från grunden.7 Sammanfattningsvis är det alltså den handling som olika personer själva tillför som vi vill förstå med kategorierna hög genomförandegrad vs. ingen eller låg genomförandegrad. Vi vill också tillägga att mer forskning behövs för att reda ut frågor som här diskuterats. 7 Frågan är förstås komplicerad. Att få pengar från t.ex. EU betyder ofta att de som sökt medlen lagt mycket handlingskraft på att göra ansökningar. Men så är inte alltid fallet. Det gäller speciellt om någon både är finansiär och utförare av innovativa processer när resurserna handlar om t.ex. skattemedel. En alternativ analys blir att också inbegripa finansiären i utförarrollen, dvs. att se finansieringen som en del av handlingen. Om en kommun finansierar ett stort projekt bör vi alltså betrakta den handlande aktören som både varande projektledarna och skattebetalarna i kommunen. Man kan förstås tänka sig fall där en driftig person inom t.ex. en kommun lyckas få fram finansiering via en extern part och i så fall får vi räkna upp den insats som ledde till detta samt den externa parten i sig själv. Utredningens teoretiska resultat och slutsatser Vad följer då av ovanstående analysdimensioner? Jo, vi närmar oss vår klassificeringsmodell av innovativa processer. Vi kan således ställa upp olika kombinationer. Som framgått är den första dimen- sionen artskild från övriga tre, eftersom det inte innebär en gradering av mängden innovativitet. En innovativ process kan alltså bestå av olika tonvikt vid 1a (hantverksskicklighet), 1b (vetenskap) eller 1c (livserfarenhet-klokhet). Men när det gäller övriga tre dimensioner (2, 3 och 4) framstår en intressant bild. Vi har valt att i brist på bättre metaforer klassificera innovativa processer i fyra grupper: guld, silver, brons och ingen alls, beroende hur kombinationen ser ut. Här följer de kombinationer som ger respektive klassificering: + 3a + 4a + 3a + 4b + 3b + 4a 2b + 3b + 4b Hur ska man då använda denna klassificeringsmodell? Tanken är att den ska kunna användas både på förhand och i efterhand, samt både av de inblandade aktörerna själva och utomstående betraktare. När vi själva analyserade fallstudierna betraktade vi fallen som kandidater till innovativa processer.