sou · GRB350d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Det innebär alltså att studiemedel lämnas helt i form av bidrag (ca /mån vid heltidsstudier) om sjukperioden är längre än en månad. Mellan ett tusen och två tusen studerande per 25 Jfr föreskrifter (RFFS 1998:12) om sjukpenninggrundande inkomst och 3 kap. 5 § sjätte stycket AFL år får avskrivning av sin studieskuld därför att de varit sjuka mer än en månad. I studiestödet finns också motsvarigheter till tillfällig föräldra- penning och närståendepenning. En studerande får behålla studie- stödet om han eller hon helt måste avstå från studier för tillfällig vård av barn eller närstående. Studiemedel får lämnas för deltidsstudier som omfattar minst halvfart. Studiemedel till deltidsstuderande knyts till studieomfatt- ning på halvfart eller trekvartsfart. Det går inte att uppbära studie- medel i en större omfattning än som svarar mot studietakten. Fullt studiemedel lämnas bara om den studerandes inkomst under ett kalenderår inte är högre än ett visst belopp (fribelopp). Fribeloppet uppgår vid heltidsstudier till av prisbas- beloppet eller för nio månaders heltidsstu- dier. Detta motsvarar ett fribelopp på enligt nivå. Studiemedlen skall vid heltidsstudier minskas av den inkomst som överstiger fribeloppet. Som inkomst räknas bland annat skattepliktig ersättning från försäkringskassa – t.ex. sjukpenning och föräldrapenning – och från arbetslöshetskassa. En studerande som har annat studiestöd, t.ex. aktivitetsstöd, för deltidsstudier kan även beviljas studiemedel. Förutsättningen är att ersättningarna inte beviljas och att de inte tillsam- mans blir mer än heltid. En studerande kan alltså läsa på halvtid med t.ex. aktivitetsstöd på en viss utbildning och beviljas studie- medel på halvtid för en annan utbildning som pågår . En studerande kan dock inte få studiemedel för en forskarut- bildning om han eller hon är (eller har varit) anställd som dokto- rand eller har (eller har haft) utbildningsbidrag för doktorander. Personer som har kort tidigare utbildning och som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som har något funktionshinder kan beviljas rekryteringsbidrag för studier enligt lagen om rekryte- ringsbidrag till vuxenstuderande. Rekryteringsbidrag får lämnas för då den studerande bedriver studier på av heltid. Bidraget kan lämnas under sammanlagt högst . För studerande som inte bedri- ver heltidsstudier lämnas rekryteringsbidrag med 20, av helt bidrag. Rekryteringsbidraget beräknas med utgångspunkt från en pro- centandel av prisbasbeloppet. Bidrag kan lämnas antingen med ett generellt belopp eller också med ett högre belopp. Det generella bidragsbeloppet motsvarar vad som maximalt kan beviljas i studie- bidrag och studielån. Beräknat på prisbasbeloppet () innebär det vid heltidsstudier. Det högre bidragsbeloppet får lämnas med hänsyn till den stude- randes inkomst närmast före den månad som studierna med rekryteringsbidrag påbörjas. För att den studerande skall ha rätt till det högre beloppet skall inkomsten ha uppgått till av det prisbasbelopp som gällde innan studierna började. Med prisbasbeloppet 2003 innebär detta . Även rekryteringsbidraget är inkomstprövat. Det gäller för den som läser med rekryteringsbidrag på deltid med studietakten av heltid och för heltidsstuderande. Ingen inkomstprövning eller reducering görs dock för dem som läser på deltid . Bestämmelserna om inkomstprövning och fribelopp överensstämmer i princip med motsvarande regler för studiestöd. En studerande med rekryteringsbidrag har ett liknande för- säkringsskydd som inom studiemedelssystemet. Den studerande får behålla rekryteringsbidraget vid hel studieoförmåga på grund av sjukdom. Motsvarande gäller vid tillfällig vård av barn eller närstå- ende. Vid partiell studieoförmåga får den studerande endast behålla rekryteringsbidraget för den del han eller hon kan studera. Rekryteringsbidrag kan på samma sätt som studiemedel kombi- neras med annan studiefinansiering. Utbildningsbidrag kan lämnas till forskarstuderande vid universitet och högskolor enligt förordningen om utbildningsbidrag för doktorander. Bidrag för en heltidsstuderande är . Om studierna bedrivs på deltid avpassas beloppet till studieomfattningen. Doktorander har rätt att behålla utbildningsbidraget vid hel stu- dieoförmåga på grund av sjukdom. Detsamma gäller vid ledighet för tillfällig vård av barn eller närstående. I dessa situationer får dock doktoranden behålla bidraget i den omfattning han eller hon är ledig. Av 11 § i förordningen följer att sjukpenning som beräknas på grundval av en studietids-SGI i regel inte medför någon minskning av utbildningsbidraget. Föräldrapenning som beräknas på grundval av vilande SGI innebär dock att utbildningsbidraget kan minskas. gäller att doktorander kan uppbära utbildningsbidrag på deltid, dock lägst på halvtid. Syftet är att underlätta för yrkesverksamma personer som önskar kombinera sina ordinarie arbeten med studier inom forskarutbildningen. Utbildningsbidrag på deltid bör endast ges om den sökande själv så önskar.26 När en doktorand uppbär partiellt utbildningsbidrag är således detta upplägg som regel självvalt i syfte att kunna kombinera utbildning med fortsatt arbete. Nuvarande regelverk medför därför inte samma problem som andra studiestöd. Vid sjukdom får dokto- randen behålla utbildningsbidraget. En studietids-SGI kan faststäl- las på grundval av inkomsten från ordinarie arbete. Arbetsmarknadspolitiska program med aktivitetsstöd De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna indelas i sju olika arbetsmarknadspolitiska program. Bestämmelser om dessa program finns i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Enligt förordningen är de arbetsmarknadspolitiska programmen –stöd till start av näringsverksamhet –projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning 2001/02:15 Den öppna högskolan, s. 84 f En anvisning till ett program skall normalt omfatta verksamhet på heltid under längst . Om det finns särskilda skäl får dock förlängas eller avse verksamhet på deltid. Aktivitetsstöd är en sammanfattande benämning på den ersätt- ning som lämnas till arbetssökande som deltar i de arbetsmark- nadspolitiska programmen.27 Den som är berättigad till arbetslöshetsersättning eller är utförsäkrad får samma ersättning som skulle ha lämnats vid arbetslöshet, dock lägst per dag. En deltagare som inte uppfyller kraven för arbetslöshetsersättning får aktivitetsstöd med per dag. Aktivitetsstöd lämnas även vid frånvaro på grund av sjukdom, med undantag för den första sjukdagen (karensdag). Även vid par- tiell frånvaro från programmet på grund av sjukdom får deltagaren behålla sitt aktivitetsstöd. Vid tillfällig vård av barn eller närstående lämnas aktivitetsstöd i den omfattning som programdeltagaren har rätt till tillfällig föräldrapenning eller närståendepenning. I () föreskrifter (AMSFS 2002:4) om handläggningen av ärenden om aktivitetsstöd anges att den som med sjukskrivning avses delta i ett program på deltid minst skall anvisas programmet på heltid. Den anvisade lämnas då helt aktivitetsstöd och dennes SGI blir vilande . Individer som är öppet arbetslösa får om vissa villkor är uppfyllda behålla sitt försäkringsskydd. Vid eventuell sjukdom kan sjukpen- ning lämnas enligt den SGI som kan beräknas på arbetsinkomsten före arbetslösheten. Reglerna om vilande SGI och studietids-SGI gäller således inte för öppet arbetslösa. Det går därför bra att kom- binera t.ex. arbetslöshetsersättning och ersättning från sjuk- och föräldraförsäkringen. Sjukpenning och arbetslöshetsersättning lämnas var för sig för den tid individen är sjuk respektive arbetssö- kande. Precis som sjuk- och föräldraförsäkringen är arbetslöshetsför- säkringen en försäkring mot inkomstbortfall. Det kan därför vara av intresse att göra en jämförelse med hur arbetslösa personer som vill kombinera arbetslöshetsersättning med deltidsstudier behand- las i arbetslöshetsförsäkringen. 27 Bestämmelserna om aktivitetsstöd finns i förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd I 10 § stycket 1 lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (AFL) anges som utgångspunkt att ersättning inte kan lämnas till personer som deltar i utbildning. Regeringen eller AMS får dock, om särskilda skäl finns, föreskriva undantag från huvudregeln. I förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring finns närmare regleringar. När någon studerar med någon form av studiestöd som helt eller delvis består av bidrag är utgångspunkten att ersättning inte kan lämnas.28 Någon form av studiestöd innebär att t.ex. även stude- rande med rekryteringsbidrag och doktorander med utbildningsbi- drag omfattas av regleringen. Ersättning får dock lämnas till sökande som fortsätter studier på deltid med någon form av studiestöd som helt eller delvis består av bidrag som de före arbetslöshetens inträde varaktigt bedrev på del- tid vid sidan av ett deltidsarbete. Detta gäller under förutsättning att personen söker och kan ta ett arbete i minst samma omfattning som tidigare.29 I dessa situationer utbetalas arbetslöshetsersättning för den del individen är arbetssökande. Några ytterligare undantag vid studier med olika former av studiestöd finns inte. Möjligheterna att kom- binera studier med studiestöd och arbetslöshetsersättning är såle- des få. I förarbeten till nuvarande arbetslöshetsförsäkring framhöll regeringen att det förhållandet att någon uppbär någon form av studiestöd som helt eller delvis består av bidrag är ett bland flera sätt att visa att han eller hon främst är studerande och inte i första hand arbetssökande. Arbetslöshetsersättning bör därför i normal- fallet inte lämnas till en sådan studerande.30 Vad det gäller doktorander framfördes följande i förarbeten.31 Arbetslöshetsersättning till forskarstuderande vållar särskilda problem. måste en doktorand som blir arbetslös på heltid, avregistrera sig helt från doktorandutbildningen för att få ersättning. Oklarhet råder beträffande deltidsstudier. Utredningen anser att forskarstudier på deltidsnivå inte skall kunna förenas med arbetslöshetsersättning. Fors- karutbildning är mer att jämföra med självstyrda aktiviteter som eget företagande och uppdragsverksamhet. Det är mycket svårt att kon- trollera omfattningen av sådana aktiviteter. Även av långsiktiga forsk- ningspolitiska skäl är det motiverat, att förhindra att arbetslöshetser- 2815 § förordningen (1997:835) 2917 § förordningen (1997:835) 1996/97:107 En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring, s. 101 31SOU 1996:150 En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring, s. 106 f sättningen används som utfyllnad, när doktorandtjänster och utbild- ningsbidrag för doktorander inte räcker till. I 16 § i förordningen anges ytterligare undantag som avser sökande som studerar utan någon form av studiestöd. Under förutsättning att det tidigare arbetet inte upphörde på grund av studierna lämnas ersättning bl.a. till personer som –fortsätter studier som de före arbetslösheten bedrev på heltid jämsides med ett heltidsarbete, under förutsättning att de söker heltidsarbete, eller –bedriver studier på deltid, under förutsättning att studierna inte hindrar dem från att söka och ta heltidsarbete samt att de inty- gar att de är beredda att avbryta studierna om dessa kan hindra dem från att ta arbete. I dessa situationer behandlas den studerande fortsatt som arbetssö- kande och inte som studerande. Den studerande anses inte förhind- rad att anta lämpligt arbete. kan arbetslöshetser- sättning därför fortsätta att lämnas som om inte studierna hade ägt rum. I förarbeten menade regeringen att det fanns anledning att betona att nämnda rätt att studera med arbetslös- hetsersättning är en ren undantagssituation. Sådana studier bör kunna avbrytas när som helst till förmån för arbete.32 Huvudregeln i dagens ersättningssystem är alltså att arbetslös- hetsersättning inte kan lämnas när den arbetslöse bedriver studier. Bakgrunden till detta ställningstagande är att den som är arbetslös skall stå till arbetsmarknadens förfogande och ägna sig åt att söka arbete. Arbetslinjen skall främjas och den arbetslöse skall kunna återgå till arbete . Det finns risk för att den som under arbetslösheten studerar inte lägger ned tillräcklig kraft på att få ett arbete. Arbetslöshetsersättning skall vara en omställ- ningsersättning, inte en alternativ studiefinansieringsform.33 Den restriktiva hållningen innebär att de flesta som deltidsstude- rar med studiestöd inte kan uppbära arbetslöshetsersättning vid sidan om studierna. Följande exempel kan ges. En person arbetade stadigvarande heltid före arbetslösheten. påbörjas studier med studiestöd 1996/97:107, s. 101 33SOU 1996:150, s. 105 På den arbetslösa delen kan inte någon arbetslös- hetsersättning lämnas. En person arbetade stadigvarande heltid före arbetslösheten. Efter att ha uppfyllt villkoren för SGI-skydd under arbetslös- het blir personen helt sjukskriven. Sjukperioden avbryts för deltidsstudier med studiestöd. För resterande tid ansöker per- sonen om arbetslöshetsersättning. Personen uppfyller emeller- tid inte kriterierna för arbetslöshetsersättning. Effekten av nuvarande regler I de situationer som redovisats tidigare blir alltså SGI helt vilande oavsett i vilken omfattning den försäkrade utför aktiviteten. Nuvarande bestämmelser i förordningen (2000:1418) medger t.ex. inte att SGI kan vara delvis vilande i den omfattning studierna bedrivs. För att ytterligare understryka att det är denna tolkning som gäller kan följande redovisas från bestämmelserna om studie- tids-SGI (3 kap. 5 § fjärde stycket AFL): För en försäkrad som avses i tredje stycket 1 eller deltar i ett arbets- marknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd skall försäkringskas- san, vid sjukdom beräkna sjukpenningen på en sjukpenninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av arbete som den försäkrade kan antas få . Vid sjukdom kan alltså sjukpenning beräknas enbart på studietids- SGI. Det är inte alls möjligt att beräkna sjukpenning på vilande SGI. Följden blir således att SGI inte kan göras delvis vilande eller – om SGI varit helt vilande – aktiveras delvis. Detta gäller för samtliga grupper som omfattas av reglerna om vilande SGI och studietids-SGI. Detta innebär att den som på grund av sjukdom endast klarar av att studera på halvtid får halvt studiestöd men inte någon sjukpen- ning enligt vilande SGI eftersom denna blir helt vilande och endast aktiveras när personen avbrutit sina studier helt. Däremot kan den person som vid studiernas början faktiskt arbetar vid sidan av del- tidsstudierna vid sjukdom få en studietids-SGI beräknad. svarande sätt fungerar tillämpningen för dem som studerar inom eget yrkesområde. Även i andra situationer där modellen med vilande SGI och stu- dietids-SGI tillämpas kan det, åtminstone i teorin, uppstå problem. Också försäkrade som beviljas livränta under rehabilitering får sin SGI helt vilande. Vanligtvis beviljas hel livränta under rehabiliter- ing. Det blir därför inte aktuellt att beräkna partiell sjukpenning vid sidan av en beviljad livränta. Det finns inte heller några kända pro- blem för försäkrade som genomgår grundutbildning inom totalför- svaret som är längre än . Detta torde bero på att dessa som regel genomför utbildningen på heltid. Anvisningar till arbetsmarknadspolitiska program sker normalt till en verksamhet på heltid. Vid frånvaro på grund av sjukdom, även partiell sådan, får deltagaren behålla aktivitetsstödet. I dessa situationer uppstår därför inte heller några problem. En försäkrad kan stå till arbetsmarknadens förfogande på deltid och uppbära sjukpenning för resterande tid. Så länge personen är öppet arbetslös kan halv sjukpenning beräknas på en aktiv SGI. Om den arbetslöse anvisas ett program i en omfattning som svarar mot arbetsförmågan, dvs. halvtid, uppstår emellertid samma effek- ter som då partiell sjukskrivning kombineras med deltidsstudier. AMS har emellertid löst detta i föreskrifter (AMSFS 2002:4). I 9 § anges att den som med sjukskrivning avser att delta i ett program på deltid minst skall anvisas pro- grammet på heltid. Den anvisade lämnas då helt aktivitetsstöd och dennes SGI blir vilande . Dessa personer ham- nar således inte i samma situation som de som vill kombinera del- tidsstudier med sjukskrivning på deltid. De problem som kan upp- stå är av ett annat slag. Arbetslösa som har en sjukpenning som överstiger den ersättning som lämnas får med nuvarande tillämpning en lägre ersättning än vad som skulle ha varit fallet om SGI hade varit delvis vilande. Som framgår tidigare i redovisningen kan doktorander fr.o.m. uppbära utbildningsbidrag på deltid, dock lägst på halvtid. När en doktorand uppbär partiellt utbildningsbidrag är således detta upplägg som regel självvalt i syfte att kunna kombi- nera utbildning med fortsatt arbete. Nuvarande regelverk medför därför inte några problem. Vid sjukdom får doktoranden behålla utbildningsbidraget. En studietids-SGI kan fastställas på grundval av inkomsten från ordinarie arbete. Den studerande får alltså behålla studiestödet eller rekryteringsbi- draget vid hel studieoförmåga på grund av sjukdom och medges avskrivning av studieskulden vid längre sjukdomsfall. Motsvarande gäller för en doktorand med utbildningsbidrag. En studerande som t.ex. inte kan studera mer än på halvtid på grund av sjukdom kan således bara få studiemedel för den tid han eller hon studerar, dvs. Någon sjukpenning kan inte heller lämnas eftersom SGI är helt vilande . Statistik – hur många är berörda? Befintlig statistik ger inte möjligheter att exakt beräkna hur många som berörs negativt av nuvarande SGI-regler. har emellertid via en enkät till försäk- ringskassorna försökt få en bild av problemets omfattning. Enkäten innehöll bl.a. en fråga om hur många sjukskrivna som antingen påbörjat eller hade tänkt påbörja deltidsstudier i en lägre omfattning än sjukskrivningen. Frågan visade sig vara svår att besvara. En grov uppskattning ger vid handen att det totalt i Sve- rige handlade om ungefär mellan 1 500 och 3 000 per- soner. Svaren från försäkringskassorna indikerar att antalet som vill kombinera deltidsstudier med sjukskrivning på deltid har ökat . Svaren indikerar även att antalet personer som skulle vara intresserade av att kombinera deltidsstudier med deltidssjuk- skrivning vore betydligt flera om reglerna var annorlunda. Om problemet i stället studeras med utgångspunkt från personer som bedriver studier kan följande nämnas. Studiemedel kan beviljas för deltidsstudier som omfattar minst halvtid. Deltidsstudiestödet har alltid varit av liten omfattning. Av tabellen nedan framgår det totala antalet studiestödstagare och andelen studiestödstagare på deltid på olika utbildningsnivåer . SOU 2003:50 Bilaga 2 Tabell – antal studiestödstagare och andel deltidsstuderande Andel (%) Av de 53 800 studerande som fick vuxenstudiestöd (särskilt utbild- ningsbidrag, svux och svuxa) var det som studerade på deltid. Även rekryteringsbidrag kan beviljas för deltidsstudier. Som lägst kan stöd beviljas för studier motsvarande av heltid. Rekryteringsbidrag är en ganska ny studiestödsform. Det finns därför ingen aktuell statistik över deltidsstudenter med rekryte- ringsbidrag. Den vanligaste orsaken till att stöd uppbärs i en lägre omfattning torde vara att studierna kombineras med förvärvsarbete. Kombine- ras SGI-reglerna med en faktisk arbetsinkomst uppstår inga pro- blem vid sjukdom. Sjukpenning kan beräknas på grundval av stu- dietids-SGI. Deltidsstudier behöver inte heller innebära att den studerande bedriver studier i en lägre omfattning än SGI. Inte heller för dessa medför nuvarande SGI-regler några problem. För studenter med partiell studieoförmåga i förhållande till stu- dietakten innebär nuvarande regler problem. Av befintlig statistik går det inte att med någon högre grad av säkerhet att utläsa hur många studenter som studerar med partiell studieoförmåga. Bestämmelserna om vilande SGI och studietids-SGI infördes och omfattade ursprungligen vissa studerande. Därefter har flera grupper kommit att omfattas, t.ex. deltagare i arbetsmark- nadspolitiska program med aktivitetsstöd. Motivet bakom reglerna om vilande SGI och studietids-SGI var att förhindra både över- och underkompensation. sjukdom skulle lämnas i förhållande till inkomstbortfallet, eller i förhållande till bortfallet av den ersättning som trätt in i stället för inkomst (studiestödet).34 Därefter har bestämmelserna förfinats ytterligare i syfte att utge korrekt kompensation i förhållande till inkomstbortfallet.35 För försäkrade som studerar på heltid, eller i en omfattning som överensstämmer med det arbete som ligger till grund för SGI, fun- gerar nuvarande regelverk väl. För andra fungerar reglerna, såsom framgått, mindre bra. När partiell sjukdom kombineras med del- tidsstudier kompenseras inte den enskilde för sin nedsatta studie- förmåga. I förarbeten framgår inte på ett tydligt sätt motivet för den nuva- rande lösning som innebär att SGI blir helt vilande. Sjukförsäkringsskyddet inom studiestödssystemet trädde 1975. I förarbeten till lagstiftningen angavs uttryckligen att sjukförsäkringsskyddet endast bör gälla studerande som är helt oförmögen att bedriva studier på grund av sjukdom. Att avräkna återbetalningspliktiga studiemedel vid partiell oförmåga ansågs stöta på nästan oöverstigliga praktiska svårigheter.36 Det framgår emellertid inte mera konkret vilka svårigheter som avsågs. Beräkningsunderlag för dagersättning – sjukpenning, föräldra- penning m.m. (Ds 1999:19) I promemorian förslogs bl.a. att begreppet SGI skulle ersättas av begreppet beräkningsunderlag för dagersättning (BUD). Vidare skulle beräkningsunderlaget för anställda och andra som utför arbete för annans räkning bestämmas enligt tre olika beräkningsal- ternativ. Därutöver föreslogs att tid i studier med t.ex. studiestöd skulle vara överhoppningsbar (ungefär som nuvarande SGI-skydd) i den omfattning som den försäkrade studerade. Enligt promemorian skulle förslaget lösa nuvarande problem och göra det möjligt att kombinera halv sjukpenning och studiestödsfi- nansierade studier på halvtid.37 Promemorians förslag har inte lett till några förändringar. 1983/84:127 om förbättrad studiehjälp och vissa sjukförsäkringsfrågor, s. 34 ff (bil. 35Se t.ex. prop. 1986/87:69 om förbättrad kompensation vid korttidssjukdom och vid tillfällig vård av barn 1974:14, s. 113 37Ds 1999:19, s. 127 (SOU 1996:90) hade i uppdrag att dra upp riktlinjer för en reformering av studiestödssystemet. Uppdraget redovisades i slut- betänkandet Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90). föreslog emellertid inte några föränd- ringar i sjukförsäkringsskyddet för studerande. Mot bakgrund av att gällande regler medförde vissa problem menade dock utredningen att det var befogat att göra en särskild översyn av studiestödslagens bestämmelser om rätt till studiestöd under sjukdom. Utredningen uttryckte bl.a. följande:38 Inom den allmänna försäkringen kan man vid sjukdom få hel, tre fjär- dedels, halv eller fjärdedels sjukpenning beroende på i vilken grad arbetsförmågan är nedsatt. Inom studerandeförsäkringen finns där- emot inte någon sådan flexibilitet. För rätt till studiestöd under sjuk- dom måste studieoförmågan vara helt nedsatt. Enligt utredningens uppfattning är det en fördel om studier kan bedrivas i viss omfattning även . Det bör därför övervägas att ge rätt till studiestöd under sjukdom även då studieoförmågan inte är helt nedsatt. föreslog därför att reglerna i studiestödsla- gen om rätt till studiestöd under sjukdom skulle ses över. De menade att syftet med översynen borde vara att anpassa reglerna till de förändringar som genomförts inom den allmänna försäkringen. I regeringens proposition Ett reformerat studiestödssystem (prop. 1999/2000:10, s. 122) anges att den av studiestödsutred- ningen aktualiserade översynen bör ingå som en del i uppföljningen av det reformerade studiestödssystemet.