sou · GRB3105d4 · 2004-01-01 00:00:00 — Jordbrukaren kan ansluta sig till samtliga moduler, varvid kraven för ekologisk produktion uppfylls och ersättningen blir maximal, eller nöja sig med färre, varvid produktionen blir konventionell men med ekologiska och miljövänliga inslag för vilka särskild ersättning utgår. REJO-förslagets ersättningssystem inkluderar – och ersätter – således den nuvarande ersättningen för ekologisk produktion. Genom att ge möjlighet till steg i riktning mot mer miljövänliga produktionsmetoder i det konventionella jordbruket, utan att helt behöva gå över till ekologisk produktion, har en potential att åstadkomma betydande miljöanpassningar av det svenska jordbruket. I detta avseende har helt andra för- utsättningar än den nuvarande ersättningen till ekologiska produk- tionsmetoder. Det har även betydelse i övrigt för Miljö- och landsbygdsprogrammet. Exempelvis inrymmer det åtgärder som kantzoner vilka inte finns inom nuvarande program. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att inför nästa program- period utreda REJO-förslaget, framför allt avseende möjligheten till administrativa förenklingar i detta. 15.4.7Ersättning för minskat kväveläckage Förslag under innevarande programperiod Ersättningen för att odla fånggrödor eller vårbearbeta har haft en anslutning över förväntan och bedöms ge en betydande effekt på minskningen av kväveläckaget. Utredningen finner det viktigt att anslutningen kan fortsätta att öka för att uppnå största möjliga effekt. Utredningen välkomnar också den flexibla ordning som gäller i och med nuvarande programperiod men påpekar att i effektberäkningar bör hänsyn tas till detta. Utredningen föreslår att får i upp- Förslag till förbättringar av Miljö- och landsbygdsprogrammet drag att beräkna ersättningsformens effekter på en minskad kväveutlakning med hänsyn tagen till de variationer i åtgärder inom ramen för åtagandet som kan förekomma samt hur väl åtgärderna genom ersättningsformen är styrd till de jordar där de gör mest nytta. Konsekvensberäkningar avseende förslag under innevarande programperiod Utredningen bedömer att en engångssumma på högst kommer att behövas för uppdraget. Summan ryms inom budgeten för utvärdering av programmet. 15.4.8Ersättning för skötsel av våtmarker inklusive småvatten och projektstöd för anläggning Förslag under innevarande programperiod Anslutningen till våtmarker inklusive småvatten är låg. Utredning- en finner att insatser bör genomföras för att öka anslutningen. Utredningen föreslår att insatserna inom kom- petensutvecklingen intensifieras . Konsekvensberäkningar avseende förslag under innevarande programperiod Utredningen bedömer att kostnaden för de föreslagna insatserna högst kommer att uppgå till och att den ryms inom ramen för programmet eftersom kostnaderna under- stigit de budgeterade. Förslag inför nästa programperiod Anslutningen behöver också beaktas i ett vidare perspektiv, näm- ligen hur den påverkas av ersättningsnivåer och markvärden. Utredningen föreslår att får i uppdrag att inför nästa programperiod utreda hur en ökad anslutning skall kunna åstadkommas. Förslag till förbättringar av Miljö- och landsbygdsprogrammet Anslutningen till ersättningen för skyddszoner är hög och utred- ningen anser att åtgärden har bidragit till en minskning av växt- näringsläckaget. Inga förändringar är enligt utredningen påkallade. 15.4.10 Ersättning för miljövänlig odling av bruna bönor Förslag inför nästa programperiod Utredningen finner att miljönyttan är mindre påtaglig i denna ersättningsform. Utredningen föreslår att ersättningens utform- ning omprövas inför nästa programperiod om arealen minskar ytterligare . 15.4.11Ersättning för miljövänlig odling av sockerbetor på Förslag under innevarande programperiod Utredningen finner att trots en hög anslutning är miljönyttan med ersättningen till odling av sockerbetor låg. Utredningen föreslår att ersättningsformen stängs för nyanslutning . Redan ingångna åtaganden bör givetvis få löpa ut. Konsekvensberäkningar avseende förslag under innevarande programperiod Utredningen bedömer att med den föreslagna ändringen kommer en besparing av storleksordningen att göras. Bedömningen baseras på en överslagsberäkning innefattande nuvarande anslutningstakt och genomsnittlig utbetalning. För- slaget bör inte innebära några administrativa merkostnader. Förslag till förbättringar av Miljö- och landsbygdsprogrammet Förslag under innevarande programperiod Frågan om kompensationsbidraget skall vara öppet för pensionärer har aktualiserats. Utredningen anser att skäl för en sådan för- ändring finns som angetts i översyn av program- met 2001.14 Utredningen noterar också att jordbrukare som bedriv- er jordbruk inom ramen för ett företag inte alls berörs av dessa regler vilket innebär att med nuvarande ordning principen om likabehandling inte tillgodoses. Dessutom är det troligt att äldre personer genom sin jordbrukstradition vidmakthåller värdefulla marker i större grad än yngre personer som inte har samma trad- ition. Utredningen föreslår att personer som uppbär statlig ålders- pension eller hel förtidspension skall ingå i den grupp som kvalificerar för ersättning. Konsekvensberäkningar avseende förslag under innevarande programperiod har i sin översyn av programmet bedömt att kostnaden för denna förändring är ringa. Verket har senare för utredningens räkning uppskattat merkostnaderna till högst eller totalt för åren 2005–2006. Eventuella administrativa merkostnader torde vara begränsade. Utredningen har beaktat detta i bedömningen av besparingar inom administrationen (se avsnitt 15.1. Förslag inför nästa programperiod Kompensationsbidraget tillsammans med övriga stöd och ersätt- ningar kompenserar i genomsnitt produktionsnackdelarna inom de mindre gynnade områdena till . En betydande andel stödmottagare ligger således långt under den i programmet förutsedda kompensationen. Kompensationsbidraget samt övriga stöd och ersättningar har inte varit tillräckliga för att säkerställa hävden av de arealer som brukades vid periodens början. För att bevara t.ex. de vallarealer som då fanns krävs ytterligare satsningar. Utredningen anser det angeläget att den genomsnittliga kompens- ationen lyfts upp till den i programmet förutsedda nivån på cirka 80 Förslag till förbättringar av Miljö- och landsbygdsprogrammet Utredningen föreslår därför att inför nästa programperiod får i uppdrag att se över förutsättningarna för en sådan anpassning av ersättningsnivån. I denna studie bör en sammanhållen syn på kompensationsbidrag, ersättning för ett öppet och varierat odlingslandskap och nationellt stöd samt dessa ersättningsformers betydelse för den regionala utvecklingen i de mindre gynnade områdena vara utgångspunkt. Utredningen anser att om prioriteringar måste göras vid anpassning av ersättnings- nivån för att nå upp till den i programmet beräknade kompens- ationen så bör stödområde 1 liksom de fjällnära kommunerna sär- skilt beaktas. Förslag inför nästa programperiod Utredningen bedömer att insatserna för kompetensutveckling har bidragit till uppfyllelsen av de övergripande miljökvalitetsmålen för insatsområdet. Flera tecken finns dock på en mättnad för utbildningar av framför allt grundläggande art. Utbildningarnas utformning blir därmed en viktig fråga framöver. Utvecklingen mot mättnad är helt naturlig, då det till betydande del är samma jordbrukare som nås av liknande aktiviteter år . För att bryta trenden behöver satsningar göras för att dels nå nya deltagare inom målgruppen, dels förnya utbildningarna. Utredningen föreslår därför att och länsstyrelserna inför nästa program- period får i uppdrag att utreda hur insatserna för kompetens- utveckling kan förbättras och bli mer inriktade på olika mål- gruppers behov samt att nå nya deltagare inom målgrupperna. Förslag under innevarande programperiod Aktiviteterna inom K2 har bidragit till uppfyllelse av målen för åtgärden. Det saknas dock underlag för att närmare bedöma hur K2-aktiviteterna har underlättat genomförandet av investeringar med stöd enligt Insatsområde II. Utredningen föreslår därför att Förslag till förbättringar av Miljö- och landsbygdsprogrammet resultatinformation avseende K2 kompletteras med underlag om kopplingar till andra åtgärder inom insatsområdet. Konsekvensberäkningar avseende förslag under innevarande programperiod Utredningen bedömer att eventuella kostnader till följd av detta förslag ryms inom myndighetens nuvarande ram. Förslag under innevarande programperiod Utredningen finner att insatserna för kompetensutveckling på det skogliga området har bidragit till att miljövänliga arbetsmetoder används i större utsträckning i skogsbruket. Utredningen anser därför att det är mycket viktigt att dessa insatser fortsättningsvis kan genomföras för att förstärka denna utveckling. Utredningen föreslår att medel avsätts för detta med . Konsekvensberäkningar avseende förslag under innevarande programperiod De föreslagna medlen för kompetensutveckling på det skogliga området bedöms rymmas inom ramen för programmet eftersom kostnaderna för detta understigit de budgeterade. Förslag under innevarande programperiod Investeringsstödet bedöms ha bidragit till uppfyllelsen av flera av miljökvalitetsmålen för programmet. Efterfrågan på medel är emellertid stor varför prioriteringar gjorts. Exempelvis har invest- eringarna i kompletterande verksamhet utgjort en lägre andel än vad som från början var avsikten. Utredningen har med anledning av att startstödet inte haft avsedda effekter föreslagit att det Förslag till förbättringar av Miljö- och landsbygdsprogrammet upphör och medlen överförs till investerings- stödet inom Insatsområde II. Därigenom skulle stödet till kom- pletterande verksamhet kunna ökas och därmed en diversifiering främjas. Utredningen anser vidare att en bred tillämpning bör gälla avseende investeringar i kompletterande verksamhet för att på bästa sätt främja landsbygdens utveckling. vill utredningen betona vikten av att en föryngring av jordbrukarkåren m.fl. stödmottagare inte försvåras genom den föreslagna förändringen. Utredningen anser att syftet fortfarande bör kunna tillgodoses inom ramen för investeringsstödet. Utredningen föreslår att reglerna för detta stöd justeras så att prioriteringar och bättre villkor möjliggörs till förmån för yngre jordbrukare. Sådana prioriteringar bör avse investeringar inom ramen för de båda insatsområdena. För att förbättra resultatinformationen avseende investerings- stödet föreslår utredningen vidare att länsstyrelserna får i uppdrag att göra regelbundna analyser av investeringarnas effekter med hänsyn till miljö, sysselsättning, inkomst, jämställd- hetsaspekter och kompletterande verksamhet. Konsekvensberäkningar avseende förslag under innevarande programperiod Utredningen bedömer inte att några nämnvärda merkostnader kommer att uppstå till följd av förslagen. Eventuella administrativa merkostnader har som tidigare nämnts beaktats (se avsnitt 15.1). Förslag inför nästa programperiod Utredningen har funnit att villkoren för investeringsstöd begränsar möjligheten för jordbrukare och verksamma inom trädgårdsnäring- en att söka sådant stöd, bl.a. på grund av företagens ofta begränsade likviditet. Utredningen föreslår därför att regelsystemet ändras inför nästa programperiod så att förskottsutbetalning kan ske när särskilda skäl finns. Detta är möjligt enligt den aktuella kommiss- ionsförordningen.15 För att åstadkomma en ökad diversifiering föreslår utredningen också att reglerna för investeringsstödet ändras så att investeringar i kompletterande verksamhet underlättas. Även vissa andra invest- Förslag till förbättringar av Miljö- och landsbygdsprogrammet eringar än fasta anläggningar bör vara stödberättigade, t.ex. invent- arier. Ändringen medför att investeringsstödet harmoniseras med landsbygdsstödet16 ifråga om kompletterande verksamhet. Den är också i linje med förädlingsstödets utformning. Utredningen finner inte att några hinder för detta föreligger enligt rådsförordningen men att en programändring behövs. Förslag under innevarande programperiod Utredningen anser att startstödet inte har fungerat som avsett i förhållande till de mål som beslutats för detta stöd. Utredningen föreslår att startstödet i sin nuvarande form upphör och istället förs in som en del av investeringsstödet i Insats- område II. kompletteras reglerna för detta så att högre prioritet ges till yngre jordbrukare m.fl. (se avsnitt 15.7). Konsekvensberäkningar avseende förslag under innevarande programperiod Föreslaget är kostnadsneutralt i förhållande till ramarna för Miljö- och landsbygdsprogrammet. Förslag under innevarande programperiod Utredningen finner att projektstöden har bidragit till att flera projekt har igångsatts med effekter på framför allt lokal nivå. En osäkerhet om stödets effekter på nationell nivå råder dock. Utred- ningen finner också att hanteringen av projektstöden behöver integreras mer med övriga insatser än vad som är fallet. De genomförandeplaner som länsstyrelserna skall utarbeta avseende dessa stöd kan enligt utredningen leda till att projektstöden beviljas på ett systematiskt sätt, med en god måluppfyllelse som följd. Genomförandeplanerna har emellertid varit av varierande kvalitet. Därför föreslår utredningen att målen för projektstöden bryts ned på regional nivå, , i de strategier som Förslag till förbättringar av Miljö- och landsbygdsprogrammet ingår i genomförandeplanerna. Regionaliseringen av målen för projektstöden får dock inte hindra länsövergripande projekt. En av de faktorer, förutom det ringa antalet projekt, som bidrar till osäkerheten kring projektstödens effekter, är bristen på upp- följning av resultat. Detta gäller i första hand indikatorer som förändrad inkomst för det stödmottagande företaget, faktiska arbetstillfällen samt huruvida projektet lett till diversifiering av företaget. Utredningen föreslår därför att länsstyrelserna får i uppdrag att regelbundet göra resultatanalyser mot de mål som angivits i genomförandeplanerna. Konsekvensberäkningar avseende förslag under innevarande programperiod Utredningen bedömer att kostnaderna till följd av dessa för- ändringar ryms inom myndigheternas nuvarande ramar. Förslag inför nästa programperiod Utredningen föreslår – i likhet med vad som föreslås för invest- eringsstöd (se avsnitt 15.7) – att regelsystemet ändras inför nästa programperiod så att förskottsutbetalning kan ske. För att tillgodose behov på flera håll i landet, särskilt i , föreslår utredningen att projektstöden i Insatsområde II i programmet från och med nästa programperiod ändras till att även omfatta omarrondering. Detta är möjligt enligt den aktuella råds- förordningen.17 Förslag under innevarande programperiod Utredningen finner att förädlingsstödet har bidragit till uppfyll- elsen av målen i Miljö- och landsbygdsprogrammet. Det är emellertid svårt att utifrån tillgängligt underlag avgöra om stödet har medverkat till att varaktigt främja en konkurrenskraftig föräd- lingsindustri. Ytterligare och mer djupgående studier behövs i detta avseende. En bedömning av stödföretagens konkurrensförmåga kan t.ex. ske genom en riktad undersökning till ett antal företag Förslag till förbättringar av Miljö- och landsbygdsprogrammet som har fått stöd och ett antal företag som inte har fått stöd. En sådan studie låter sig inte göras , då endast 107 av 187 företag som beviljats stöd har slutredovisat sina projekt och flertalet av projekten är avslutade. Studien får alltså störst relevans om den genomförs efter att investeringarna har färdigställts. Utredningen föreslår att får i uppdrag att genomföra en djupgående analys av förädlingsstödet mot slutet av programperioden. Analysen bör göras med utgångspunkt i de företag som vid halvtidsutvärderingen har genomfört investeringar med stöd. Frågor som bör belysas är bl.a.: Vilka effekter har stödet haft geografiskt sett? I vilka företagsformer har stödet haft störst effekt? För vilka produkter har stödet haft störst effekt? Eftersom stödet är populärt kan det bli nödvändigt med ytterligare prioriteringar . Utredningen föreslår att stödet i så fall i ännu högre grad inriktas på jordbruksföretag eller småskalig verksamhet i övrigt. Dessa har allmänt sett sämre tillgång på kapital än större företag. Sysselsättningen inom jordbruket och på landsbygden i övrigt skall enligt Miljö- och landsbygdsprogram- met främjas i första hand. En sådan prioritering är således helt i linje med programmets syften och mål. Under alla omständigheter bör en utgångspunkt för stödet vara att det ges till företag med förutsättningar för en ökad konkurrenskraft. Konsekvensberäkningar avseende förslag under innevarande programperiod Det första förslaget avser ett uppdrag till en myndighet med resurs- er för denna typ av utredningar och bör med tanke på tidpunkten för genomförandet kunna planeras in bland institutets ordinarie uppgifter. Det andra förslaget är kostnadsneutralt. Förslag inför nästa programperiod beslutar om förädlingsstöd utanför Mål 1 men i Mål 1 är det respektive länsstyrelse som beslutar. Utredningen finner att syftet med den annorlunda hanteringen av förädlings- Förslag till förbättringar av Miljö- och landsbygdsprogrammet stödet utanför Mål 1 jämfört med andra jordbruksåtgärder är oklart. Förädlingsstödet med sin koppling till småskalig verk- samhet och jordbruk bör på ett tydligt sätt komma in i sitt regionala sammanhang. Så sker inom Mål 1 men inte i övriga landet. Utredningen saknar underlag för att fullt ut göra bedömningar av för- och nackdelar med nuvarande system och en alternativ hantering, dvs. med som beslutsfattare. Inte heller kan de administrativa konsekvenserna av en alternativ hant- ering bedömas. Frågan är emellertid, enligt utredningen, principiellt viktig. Utredningen föreslår att denna fråga utreds inom ramen för beredningen av nästa program. 15.11Administration av Miljö- och landsbygdsprogrammet Förslag under innevarande programperiod Utredningen finner att administrationen av Miljö- och landsbygds- programmet i huvudsak har fungerat tillfredsställande. På ett antal punkter kan dock förbättringar göras. I syfte att underlätta för samordningsregionernas arbete föreslår utredningen att länen inom samordningsregionerna skall ha gemen- sam IT-access och möjlighet att göra gemensamma riskanalyser och uttag i EU-kontroller. Utredningen anser vidare att fjärranalys kan användas till mer än arealkontroll och föreslår därför att denna kontrollmetod efter hand används också för kontroll av igen- växningsgrad och betestryck. Konsekvensberäkningar avseende förslag under innevarande programperiod Utredningen har inte tillräckligt underlag för att exakt fastställa de administrativa vinsterna med dessa förslag men bedömer att de – inräknat övriga förslag med administrativa konsekvenser – ger en besparing på . Förslag till förbättringar av Miljö- och landsbygdsprogrammet Förslag inför nästa programperiod I syfte att underlätta genomförandet av programmet föreslår utredningen att möjligheterna till förenkling av regelsystemet prövas inför nästa programperiod, t.ex. genom att ersättningarna blir mindre detaljreglerade eller att ersättningsformerna blir färre. Särskild vikt bör läggas vid förslag att samla flera ersättningsformer till en. I syfte att minska kostnaderna föreslår utredningen att Jord- bruksverket inför nästa programperiod tar fram ett förslag på höj- ning av gränsen för minsta utbetalning till . Förslag under innevarande programperiod Resultaten av jordbruksåtgärderna inom Mål 1 överstiger i ett fler- tal fall vida de uppsatta målen. Framför allt gäller detta insatserna för kompetensutveckling. Utredningen föreslår av denna anled- ning att målen revideras för kvarstående programperiod. Någon uppföljning av effekterna av insatserna för kompetens- utveckling har inte gjorts i eller regionen, med undantag för där två enkätstudier av mindre omfattning har genomförts. Därför går det inte att bedöma om insatserna har lett till önskade resultat. Utredningen föreslår att förvaltningsmyndigheterna får i uppdrag att initiera en sådan uppföljning under återstoden av programperioden, exempel- vis genom att genomföra intervjuer med ett urval av deltagarna. Utredningen föreslår att startstöd från insatsområde 3 respek- tive 4 upphör . Startstöd till rennäringsföretag föreslås fortfarande utgå, men istället från insatsområdena 5, Det samiska området –Sápmi och 6, Samiskt program. Konsekvensberäkningar avseende förslag under innevarande programperiod Förslagen bedöms rymmas inom respektive myndighets ram och inom ramen för programmen (rennäring). Förslag till förbättringar av Miljö- och landsbygdsprogrammet 1Jordbruksverkets prognos för Miljö- och landsbygdsprogrammet, , kontaktperson , Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet – 2006, 2001:19 och Underhandsuppgifter från Jord- bruksverket, , kontaktperson .. 2Proposed strategy for mid-term evaluation of the Rural Development Programme, DEFRA, 24/09/2002. 3Kompetensutveckling av lantbrukare inom miljöområdet – KULM, Verksamhets- , 2003:12. 4Rådet förordning 1257/1999 av om stöd för utveckling av lands- bygden m.m. 5Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006, Jord- bruksverkets rapport 2001:19. 7Uppgifterna är baserade på underhandskontakter med , augusti, 2003, kontaktperson . 8Förslag till program för förvaltning av husdjursgenetiska resurser, 2003:13. 9Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006, Jord- bruksverkets rapport 2001:19. 10En svensk hästpolitik, Betänkande av utredningen om en samlad hästpolitik, SOU 2000:109. 11Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 12Förslag till modifierade miljöstöd inom nuvarande delprogram 2 och 3, Rapport till från Ekologiska Lantbrukarna och , . 13Jordbruk och miljönytta, Nytt miljöprogram för jordbruket, Betänkande av Miljö- programutredningen, SOU 1999:78. 14Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet för år 2000-2006, 2001:19. 15Kommissionens förordning (EG) nr 445/2002, artikel 52. 16SFS (2000:283) om landsbygdsstöd. 17Rådet förordning 1257/1999. Jag delar inte utredarens uppfattning om att miljönyttan med ersättningen för miljövänlig odling av sockerbetor på skulle vara låg. Enligt min uppfattning är de motiv för ersättnings- formen som beskrivs i miljö- och landsbygdsprogrammet fort- farande fullt giltiga. När det gäller miljönyttan så gör och på bedömningen att användningen av bekämpningsmedel på den stödberättigade arealen har minskat . Vidare bedöms ammoniakavgången ha minskat med som ett resultat av ersättnings- formen. En grundläggande bedömning, som också anges i LBU- programmet, är att sockerbetsodlingen på riskerar läggas ner om miljöersättningen skulle försvinna. I varje fall skulle den gotländska odlingen av sockerbetor med största sannolikhet minska. Blir minskningen stor finns risk för att volymerna blir så små att de ekonomiska förutsättningarna för att överhuvudtaget odla sockerbetor på blir så dåliga att hela odlingen riskerar att läggas ned. Vad blir då miljöeffekten av en sådan nedläggning? På är det mest realistiska för de flesta jordbrukare att man i stället övergår till en ensidig spannmålsodling. Ensidig spannmåls- odling är ett sämre alternativ ur miljösynpunkt då växtföljden blir sämre och såväl användning av bekämpningsmedel som växt- näringsläckage riskerar öka. Sockerbetsodlingen totalt i skulle dock knappast påverk- as av om ersättningen för miljövänlig odling av sockerbetor på skulle försvinna. Sockerbetsodlingen är reglerad av pro- duktionskvoter som kan överlåtas inom landet. Resultatet av en minskad odling på blir i stället att odlingen ökar i . Detta behöver i sig inte vara negativt, åtminstone inte för odlarna i , men totalt sett blir effekten för miljön i ett sådant scenario negativt eftersom miljöåtgärderna i den gotländska odlingen inte överförs till motsvarande odling på fastlandet. Det skulle i sådana fall, jämfört med nuläget, innebära en ökad användning av bekämp- ningsmedel och en större avgång av ammoniak.