sou · GRB316d1 · 2004-01-01 00:00:00 — visar på feminiserings- och maskuliniseringsprocesser vid porslinsfabrik (1988).4 kunde kvinnor ibland bryta en förhärskande genusarbetsdelning och pröva på nya och mer kvalificerade arbeten. Kvinnors möjlighet att behålla det som ansågs vara kvalificerade arbetsuppgifter avgjordes inte av kvinnornas egen kompetens utan av männens möjligheter att få arbeten som hade ännu högre status på samma arbetsplats. Men visar också att genusarbetsdelningen ofta återställdes. I sin studie diskuterar också teknikens betydelse för att bryta ett arbetes koppling till ett visst kön. Hon menar att kvinnor fick komma i kontakt med teknik vid i första hand två typer av tillfällen – dels när tekniken var ny och oprövad, dels när tekniken var föråldrad och på väg ut. Arbetsgivarna utnyttjade kvinnorna för att föra in ny teknik på arbetsplatsen, vilken ofta hotade att degradera mäns mer kvalificerade arbeten och göra deras hantverkskunskap överflödig. Kvinnorna kunde också få komma i kontakt med äldre teknik när den var på väg att bytas ut; när arbetets status redan var på nedgång fick kvinnor bemanna maskinerna (1988, 1991. Jfr 1982 om möjligheten till teknisk utbildning för kvinnor). 3Liknande maskuliniseringsprocesser visar på i sin studie av barnmorskeyrket (1996). 4Annan forskning visar på feminiseringsprocesser och medföljande statussänkning inom andra yrken, såsom till exempel kontorsarbetet och läraryrket (1987). Kvinnor i styrelser och som chefer – en historisk bakgrund Kvinnor som företagare och i företag Elitforskningen inom historisk och ekonomisk historisk forskning är fortfarande mycket liten.5 Det finns företagsmonografier där bolagsstyrelser, företagsledare och chefer diskuteras, men dessa är ofta utan könsperspektiv (se dock Gratzer 1996:188–196). Forskningen om kvinnor i chefsposition är liten, och en stor del av den forskning som existerar berör kvinnor som enskilda företagare, snarare än deras möjlighet att arbeta som chefer eller ta plats i styrelser.6 Historikern har i sin forskning om visat att egenföretagande kvinnor förekom ; många av dem hade anställda pigor i sin näring. De vanligaste företagen var små rörelser såsom mångleri (försäljning av viss mat) och krogverksamhet (1991, 1997. Jfr och 1989:14–20). Även grosshandlares änkor kunde överta och driva den avlidne makens företag under slutet av 1700- och början av 1800-talen (kommande). I Bladhs forskning framkommer att civilståndet (som lagen också föreskrev) var viktigt för möjligheten att driva företag. Merparten av kvinnorna var gifta när de fick sitt näringstillstånd, något kvinnan fick om hon kunde visa att den äkta mannen inte kunde försörja henne och barnen. –ökade dock andelen änkor, vilket innebar att flertalet näringsidkande kvinnor inte gifte om sig när maken avlidit. Även andelen ogifta kvinnor inom denna grupp ökade ; en grupp kvinnor valde att avstå från äktenskap, eftersom deras ekonomiska frihet då skulle kringskäras (1991:95-97. Jfr Wottle 2000 för ). Näringarna där kvinnorna etablerade sig var traditionella i den bemärkelsen att hanteringen tillhörde den förment kvinnliga sfären. Vissa av de mer framgångsrika kvinnliga företagarna har gått till historien och deras företag har överlevt dem. 5Pågående projekt där man forskar om eliter ur ett delvis historiskt perspektiv är Makt, kön och ledarskap: Kön och den sociala reproduktionen av eliter i ett komparativt perspektiv vid med som vetenskaplig ledare. Vid har borgerligheten 1900–påbörjats under ledning av ekonomhistorikern , och vid finns projektet offentlighet: en kollektivbiografi över Stockholmskvinnor 1880-1920 under ledning av . 6Under var det inte ovanligt med kvinnliga brukspatroner som tog över ledningen efter makens bortgång. Till exempel hade bruk tre änkor som brukspatroner: , och (Kåks 2002:27- 29). Kvinnor i styrelser och som chefer – en historisk bakgrund grundade sitt kravattföretag 1885. Enligt uppgift var hennes företag ett av de första i landet som upprättade skrivna löneavtal med sina anställda. Företaget finns fortfarande kvar men tillverkar nu slipsar (Wersén 1945:65, Trogen 1993:13-14. Jfr 1999). Ett annat exempel är . Ogift grundade hon en annonsbyrå i som räknas som det första reklamföretaget i . Företaget blomstrade och expanderade, och fick filialer i både och . Bland hennes anställda fanns en manlig vaktmästare, i övrigt anställde hon endast kvinnor som arbetskraft (1993:58–59. Jfr Hedenborg och 2003:98–99).7 Det finns emellertid inga studier som kan visa samlad statistik över kvinnor som företagare under dessa perioder. Annan forskning visar hur andelen kvinnor som är egna företagare i procent av arbetskraften har minskat (1988). I sin forskning om automatrestaurangbranschen diskuterar ekonomhistorikern samma mekanismer som när det gäller teknik vid fabrik, det vill säga att kvinnor kunde etablera sig som företagare i automatbranschen i mycket liten utsträckning under etablerings- och tillväxtfasen. I stället ökade andelen aktiva kvinnor i samband med branschens nedgång (Gratzer 1996:191– 92). De studier som finns om kvinnor och styrelsedeltagande ur ett delvis historiskt perspektiv diskuterar kvinnor som äger. Där har man framför allt diskuterat kvinnornas roll i familjeföretag och om de formellt kunnat agera i företaget. Ekonomhistorikern har studerat –1939. Hon visar hur patriarkala normer och lagstiftning som gjorde gifta kvinnor omyndiga omöjliggjorde för döttrar att förvalta sitt eget aktiekapital. Vid grundaren död övergick förmögenheten till hans änka och de fyra döttrarna födda inom äktenskapet (2000:21). kom den lag som gav en gift kvinna rätt att förvalta sin egendom om den undandrogs maken genom äktenskapsförord – något som var mycket ovanligt. En gift kvinna stod emellertid 7 Det finns exempel på andra enskilda mer eller mindre bemärkta kvinnor, många av dem företagare och ibland chefer i boken : föregångare, nyskapare av med flera . Andra exempel på liknande studier av biografiskt intresse är med fleras Affärskvinnor i : Några glimtar ur 1900-talshandelns historia , : legendarisk pappershandlare i samt : en kraftkvinna . Kvinnor i styrelser och som chefer – en historisk bakgrund fortfarande under sin makes förmyndarskap, och i realiteten förblev således förvaltningsrätten begränsad (2000:36– 38). organiserades efter en patriarkal modell där både manliga och kvinnliga släktingar ägde delar av företaget, men endast manliga släktingar lärdes upp i företagandets konst. Företagsledning och chefskap blev en manligt traderad kunskap (2000:22-23, 25, 31, 41–42). Kvinnors strukturellt underordnade position i hushållet och samhället, både på ett formellt och informellt plan, kom till uttryck i en hushållsorienterad ägarstrategi, och dessa könsrelationer förflyttades in i företaget. Genom detta förde man vidare det äldre socioekonomiska systemets könsrelationer direkt in i det framväxande kapitalistiska företagets hjärta; in i dess centrala maktarenor bolagsstämma och – styrelse (2000:57). Företagsekonomen visar ett liknande hushållsorienterade förhållningssätt i sin studie av familjen företagande under flera generationer (1999). Kvinnorna spelade en betydande roll i familjeföretagandet, men ofta i informella och underordnade funktioner förknippade med traditionella kvinnoroller. Familjeföretagets kvinnor har i den privata sfären spelat en betydande roll som värdinnor vid sociala tillställningar under vilka nätverk knutits. Det fanns dessutom en outtalad regel som sade att Bonnierdöttrar inte skulle arbeta inom företaget. menar att man vid forskning om familjeföretag måste vidga tänkandet och se hemmet som en företagsledningsarena för att se de aktörer, det vill säga kvinnorna, som haft betydelse för konstruktionen av företagsledning (1999:24, 30. Jfr Stenlås 1998, 1998). om man en gång skulle få en chefsplats – kvinnor i chefspositioner Hur ska man då definiera chefskap, för att få syn på kvinnor som haft ledande befattningar i historien? När det gäller kvinnor som startat ett eget företag är det kanske inte så svårt att se deras chefspositioner. SOU 1994:3 arbetade enligt BNT:s (Befattningsnomenklatur Tjänstemän) definition av chef som löd enligt följande: Personal i ledande ställning – chefer och ledare som har ett administrativt ansvar för större enheter och leder arbetet med hjälp av underställd personal eller som har specialistbetonade funktioner (SOU 1994:3, 38). Den definitionen kan vara rimlig även för vissa positioner under den förra delen av Kvinnor i styrelser och som chefer – en historisk bakgrund För att inneha vissa specialistfunktioner inom till exempel statliga myndigheter krävdes emellertid högre utbildning – något som kvinnor var utestängda ifrån. Definitionen utelämnar även styrande befattningar som till exempel arbetsledare utan administrativt ansvar. En chef enligt Nordisk familjebok definieras som en styresman inom ett ämbetsverk, en handelsaffär, en fabrik osv. (Nordisk familjebok 1906:132).8 Kanske är det också en sådan vid (om vi bortser från benämningen styresman) och mer tidstypisk definition som behövs för att finna kvinnor på chefspositioner under förra . Det har funnits kända enskilda kvinnor på betydande chefspositioner som inte nödvändigtvis innehaft tjänsten genom att företaget varit ett familjeföretag. Dessa kvinnor har uppmärksammats i olika studier av biografiskt karaktär, och kanske känner vi till dem just för att de är så få. En av de mer kända var som 1902 anställdes som verkställande direktör för i . Hon rekryterades för att ordna upp skakiga ekonomi, på basis av sina tidigare meriter som framgångsrik ägare av järnvägshotell (Jarnhammar 1999:99- 101). tackade ja efter att ha förhandlat om anställnings– villkoren, och stannade som verkställande direktör till 1910 (Jarnhammar 1999:111. Se även Billow 1989). stod som ung flicka och torkade glas på Strömparterrens restaurang och arbetade sig upp i branschen. Hon skriver i sin självbiografi om hur hon kopplade ihop vikten av erfarenhet av arbete och chefskap: Jag kunde knappast gå hem, så ondt hade jag i mina fötter. [] , hvad jag led, men jag satte mig i sinnet att härda ut, och det gick och det gick också från den befattningen till en bättre. Och nyttigt var det, ty jag lärde mig arbetet bra, då allt skedde gradvis, hvilket också är det enda rätta, i hvilken bransch man än befinner sig. Eljest kan man aldrig lära sig att förstå hvad det gäller, om man en gång skulle få en chefsplats (1912/1991:21). arbetade sig alltså enligt egen utsago upp till den position som hon innehade som chef. Under större delen av 8 Nordisk familjebok tar inte upp arbetsledare, men det gör däremot Nationalencyklopedien (NE) som definierar det som en person som anställts för att som arbetsgivarens ställföreträdare leda och fördela arbetet på en arbetsplats (NE, vol. 1, 1989:496). Begreppet chef i icke sammansatt form existerar inte utom som beteckning för ginstam, övre delen på en vapensköld (NE, vol. 4, 1990:97). Kvinnor i styrelser och som chefer – en historisk bakgrund sin verksamhet var gift, men hon fortsatte driva samma verksamhet som hon gjort innan hon gifte sig. Om man ser arbetsledare som en slags mellanchefsposition, så visar forskning att kvinnor förekommit som arbetsledare, men att de fick svårare att avancera och behålla dessa positioner när yrken maskuliniserades eller när kvinnorna skulle vara arbetsledare för män. visar hur kvinnor som arbetat länge som sömmerskor vid i kunde avancera. blev de så kallade bandbaser då företaget lade om sin produktion från traditionell sömnad i arbetsgrupper till arbete vid löpande bandet. förekom även män som sydde vid banden, och i och med det upphörde kvinnors möjligheter att avancera till positioner som arbetsledare; att en kvinna skulle vara arbetsledare för män sågs som omöjligt. Positionerna togs över av män (1995. Jfr 1987:82, 1987). I statliga verk och företag kunde kvinnor få anställning från 1863.9 Historikern menar att kvinnor på högre poster inom statsförvaltningen var solitärer som nästan kunde räknas på ena handens fingrar (1994:178). Ekonomhistorikern visar i sin studie av i –1920 hur kvinnors möjlighet till anställning och befordran förändrades (1999). Medan det för män fanns och tillkom nya befattningar , fanns det endast två möjliga befattningar för kvinnor, och den högsta befattningen var att bli stationsföreståndare på en mindre telegrafstation. menar att kvinnor på grund av sitt kön var i princip utestängda från befordran (1999:194). Möjligheterna att befordras till stationsföreståndare minskade dessutom (1999:253). Med staten som arbetsgivare fanns även informella hinder som omöjliggjorde för kvinnor att nå chefspositioner inom sitt yrke. Kvinnor sågs som tillfällighets– arbetare som skulle sluta arbeta när de gifte sig, medan män sågs som familjeförsörjare. Således gavs kvinnor arbeten som sällan 9 Forskning om tidigmodern tid visar hur änkor fick ta över tjänsten som postmästare efter den avlidna maken, det vill säga ansvara för posten på ett postkontor som ofta fanns i den egna bostaden. Denna möjlighet försvann när organisationen växte och postmästarna även skulle ha överinseende över postbönderna. Det ansågs omöjligt för kvinnor att ha överinseende över män. –1722 var det emellertid kvinnor på dessa befattningar (, 1987). Kvinnor i styrelser och som chefer – en historisk bakgrund kunde leda vidare till en karriär inom statlig förvaltning; dessa befattningar gavs till män (1999:124). Enligt den tidigare forskningen har således kvinnors möjligheter att inneha chefspositioner, både i statlig tjänst och i privat näringsliv, varit kraftigt kringskurna, likaså deras möjlighet till styrelseuppdrag. Dessa inskränkningar har varit av både formell och informell art, där den civilrättsliga lagstiftningen har hindrat kvinnor från att förvalta sin egendom och gifta kvinnor från att agera som medborgare i sin egen rätt. De formella hindren har avskaffats . De informella strukturerna är dock svårare att avskaffa. Föreställningar om det olämpliga i att kvinnor innehade positioner i den offentliga sfären dominerade , och de förefaller fortfarande inverka på kvinnors möjligheter att inneha höga positioner i näringslivet. Eller som statens lönereglerings– kommitté 1911 sade om kvinnors lämplighet att inneha professurer i vissa ämnen, där man påtalade olämpligheten [i] att låta kvinna bekläda sådana professorsämbeten som äro förbundna med vård och skötsel av en s.k. institution eller överhuvudtaget förenade med praktisk verksamhet (1980:65-66). Familjeföretaget – kvinnors karriärväg? En studie av kvinnor i företag 1918–1973 Som vi sett ovan är studier om kvinnor i styrelser och som chefer få. De som finns är i första hand studier av biografisk karaktär, eller företagsmonografier där studiet om kvinnor som chefer i första hand inte stått i fokus. Det finns alltså lite kunskap om kvinnors närvaro i styrelser på en övergripande nivå, och även bristande forskning om företag ur en könsteoretisk aspekt – vilka positioner innehade kvinnor, i vilken typ av företag verkade de? Det är alltså av vikt att forskning om detta genomförs, inte minst för att utröna om man genom den historiska kunskapen kan få ökad förståelse för hur situationen ser ut . Ett problem med att gripa sig an sådana studier är dock bristen på källmaterial. För nedanstående pilotstudie har Svensk industrikalender använts. Problemet med denna källa är att den endast har Kvinnor i styrelser och som chefer – en historisk bakgrund aktiebolag registrerade – inte enskilda företag eller handelsbolag (vissa kommanditbolag finns dock med). , som ger ut kalendern, bildades på initiativ av disponenten vid Bergslags aktiebolag tillsammans med för att verka som en industriell centralorganisation och företräda den svenska industriens gemensamma intressen särskilt inför statsmakterna (Industrikalendern 1918:ix). I den första utgåvan av kalendern hävdar föreningen att av mera leveranskraftiga industri f.n. är ansluten till Förbundet, och i kalendern skriver man att totalt representerar 3/4 av industriella produktion (industrikalender 1918:v, 1963:11). Detta är emellertid förbundets egna uppgifter. Det precisa antalet företag som är anslutna anges under första årens utgivning av kalendern, men därefter ges en uppskattningssiffra i inledningen. När dessa siffror jämförs med det totala antalet registrerade aktiebolag för de aktuella åren blir det tydligt att förbundets egna uppskattningar inte är helt giltiga. När det gäller till exempel 1963, där förbundet säger sig representera tre fjärdedelar av industriella produktion, uppges antalet företag i vara 5 500, medan det totala antalet registrerade aktiebolag det året är 56 850 (, Patent- och registreringsverkets bolagsservice, ). Här förefaller det alltså vara en fråga om definitioner. Förbundet organiserar leveranskraftig industri eller bolag involverade i industriell produktion. Det innebär att aktiebolag utanför tillverkningsindustrin inte är representerade i speciellt hög utsträckning. Graden av organisationsbenägenhet hos aktiebolagen varierar också : av företagen är medlemmar 1918, att jämföra 1973. Således är källan behäftad med problem när det gäller representativiteten, och de resultat som presenteras i den här studien måste behandlas med försiktighet och ska endast ses som gällande för de företag som finns registrerade i Svensk industrikalender under de undersökta åren. (För en utförlig metoddiskussion, se bilaga 2c.) Kvinnor i styrelser och som chefer – en historisk bakgrund I vilka branscher, företag och styrelser fanns kvinnor? som undersöks här fanns kvinnor representerade i aktiebolags företagsstyrelser – om än i liten skala. Det sker en marginell ökning av kvinnor i styrelsesammanhang: 1918 var det av de registrerade företagen som hade minst en kvinna i styrelsen, och 1973 var det . Tabell 2.1_ Företag med minst en kvinna i styrelsen åren 1918, 1921, 1931, 1941, 1953, 1963, 1973. Andel (%) och antal med minst en kvinna kvinna i styrelsen. Källa: Svensk industrikalender (Svensk industrikalender är källan för alla kommande tabeller om inget annat anges) samt Patent- och registreringsverkets bolagsservice, , e-postuppgifter 021209. Siffrorna anger antal bestående bolag och är ungefärliga för perioden 1918- 1941. Det finns statistik som anger precist antal registrerade bolag , men denna gör inte avdrag för avregistrerade bolag. Den högsta siffran var 1953 därefter sjönk den. Kvinnorna finns i första hand i mindre företag. I genomsnitt har företagen med kvinnor i styrelsen mellan 80 och 135 anställda, och företagens storlek i medeltal är relativt stabil . Spridningen inom de olika tvärsnitten är dock stor, framför allt för de senare åren. Det minsta företaget 1963 har 4 anställda och det största har 3 100. har det minsta företaget 2 anställda, medan det största har 3 200. Den bransch som dessa företag verkar inom är i första hand textilindustrin – ett område som traditionellt haft ett stort antal kvinnliga arbetare, både i fabriker och som hemarbetare. Över tid kan man dock inte se något mönster, till exempel att Kvinnor i styrelser och som chefer – en historisk bakgrund företag med kvinnor i styrelsen skulle verka inom någon speciell bransch. Snarare är dessa företags verksamhet kopplad till de ekonomiska konjunkturerna. Textilbranschen har en stor andel av den totala produktionen , men dess andel minskar , och genomgick textilindustrin den största tillbakagången på branschnivå. ökade byggnadsindustrins andel av den totala produktionen; båda dessa mer strukturella förändringar kan avläsas i diagram 2:2 (2000:477). Generellt kan sägas att spridningen av dessa företag mellan olika branscher är större under slutet än i början av undersöknings– perioden. Tabell 2.2: Företag med kvinnor i styrelsen och/eller i chefsbefattningar redovisade branschvis, 1918, 1921, 1931, 1941, 1953, 1963, 1973. Andel (%) Livsmedels-, dryckesvaru- och Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter Massa-, pappers- och pappersvarutillverkning, förlagsverksamhet och grafisk produktion Tillverkning av läder och lädervaror Anmärkning: Branschindelning enligt SNI 92, Standard för svensk näringsgrensindelning 1992: innehållsbeskrivningar och nycklar = (: SCB 1992). När det gäller den regionala spridningen av företag med kvinnor i styrelsen så finns dessa företag föga förvånande i traditionellt industritäta områden. som undersökts här har västra , det vill säga området runt och , med städer som , samt östra Kvinnor i styrelser och som chefer – en historisk bakgrund med som huvudort, varit de områden där företag med kvinnor i styrelser funnits. I dessa regioner har mellan av företagen med minst en kvinna i styrelsen haft sin verksamhet under de år som ingått i studien. Kvinnors maktpositioner i styrelser Vad kan aggregerade data såsom dessa säga oss om kvinnors möjlighet att utöva makt i styrelser? När det gäller formella möjligheter kan vi få viss information, men för att se hur makten utövades i realiteten behövs organisationsstudier på företagsnivå. Ovan diskuterades den civilrättsliga lagstiftningen, och hur den hindrat kvinnor från att agera som självständiga individer. Framför allt gifta kvinnor var länge uteslutna från reellt inflytande. Man kan se att gifta kvinnor tar plats i styrelserna i högre utsträckning mot slutet av perioden än i början, och av tabell 2:3 framgår att under –från att gifta kvinnor blir myndiga 1921 – ökade andelen gifta kvinnor i styrelser till mot tidigare . De gifta kvinnornas andel av styrelserepresentationen ökade därefter stadigt. togs övergångsbestämmelserna bort för kvinnor som ingått äktenskap , vilket kan förklara den relativt stora ökningen . Änkor som tidigare förekommit i högre utsträckning försvann allt mer, så även ogifta kvinnor. var änkornas representation medan den endast låg på . Kvinnor i styrelser efter civilstånd 1918, 1921, 1931, 1941, 1953, 1963, 1973. Andel (%). Anmärkning: Bortfallet beror på att kvinnorna uppgett yrkestitel och inte civilstånd. Kvinnor i styrelser och som chefer – en historisk bakgrund fanns ingen änka representerad i kalender. Däremot ökar andelen kvinnor som titulerar sig med utbildnings- eller yrkestitel snarare än med civilstånd; 1973 är andelen mot att 1953 ha legat på , och inte förekommit alls. Kvinnors ökande utbildningsnivå verkar alltså avspegla sig i materialet. Innan gifta kvinnor blev myndiga deltog således änkor i högre utsträckning i styrelsearbetet, och därefter sjönk deras deltagande drastiskt. Å ena sidan ligger det nära till hands att anta att gifta kvinnor nu inte behövde vänta till maken avled för att delta. Å andra sidan säger gifta kvinnors deltagande i styrelserna på aggregerad nivå ingenting om den makt de egentligen kunde utöva inom styrelsen. På vilka grunder satt dessa kvinnor i styrelsen på företagen, och vilken reell makt hade de? Hade dessa kvinnor, som uttryckte det, fått en chefsplats? Nej, snarare är den stora förklaringsvariabeln till kvinnornas närvaro i dessa företagsstyrelser deras släktkoppling till företaget; företag med kvinnor i styrelser förefaller till en övervägande del vara familjeföretag. Majoriteten av kvinnorna hade en plats i styrelsen genom att sannolikt vara arvtagerskor och fruar till, eller änkor efter den man som en gång grundade företaget. Tabell 2:4 visar hur stor andel av kvinnorna som hade någon typ av familjerelation till företaget eller till personer inom styrelsen . Tabell 2.4: Kvinnor i styrelser med släktskap till företagets grundare eller andra styrelsemedlemmar1918, 1921, 1931, 1941, 1953, 1963. Antal och andel (%) Totala antalet kvinnor i Släktskap (%) Ej släktskap (%) Kvinnor i styrelser och som chefer – en historisk bakgrund Det som här kallas släktskap har avgjorts genom ett relativt trubbigt mätinstrument: kvinnans efternamn – om kvinnan har samma efternamn som någon annan i styrelsen eller samma namn som företaget har det räknats som släktskap.