sou · GRB355 · 2004-01-01 00:00:00 — Det perspektiv som IT-kommissio- nen redovisat här bör vara en av utgångspunkterna för en sådan förstudie. Det är också viktigt att den nya IT-statistiken har som mål att ge ett så relevant underlag för aktuella ställningstaganden och policybeslut i förvaltning och näringsliv som möj- ligt. Därför bör täta kontakter etableras med företrädare för statistikanvändare i , förvaltningen, IT-branschen, i branscher vars verksamhet direkt eller indirekt berörs påtagligt av en övergång till digitala verksamhetsformer samt företrädare för media och allmänna intressen. Om möjligt bör ett framtida system för IT-statistik bygga på bidrag från olika bransch- och verksamhetsföreträdare för att få en både bred och detaljerad bild av aktuell position och förändringstakt. föreslår också att Statskontoret får i uppdrag att inom ramen för sitt uppdrag ta fram statistik för den offentliga sektorns utveckling, förnya IT-statistiken från den offentliga förvaltningen på motsvarande sätt, och komplettera den uppföljning som sker av 24-timmarsarbetet med bl.a. ytterligare information om myndigheternas infrastruktur särskilt vad gäller informationsresurser och tjänstearkitektur. N SCB bör få i uppdrag att, bl.a. i kontakt med , göra en förstudie om den fram- tida IT-statistiken, med utgångspunkt i det digitala tjänstesamhällets behov av beslutsunderlag med stöd av de synpunkter lämnat här N Statskontoret bör få i uppdrag att på motsvarande sätt komplettera den uppföljning som sker av 24-timmarsarbetet Det digitala tjänstesamhället i ett demokratiskt perspektiv Bredden och djupet i den pågående digitaliseringsprocess vi nu kan skönja är bety- dande. Allt talar för att den kommer att pågå åtminstone framöver. Den kan också väntas ta i anspråk en aktningsvärd del av investeringsvolymerna både i den offentliga sektorn och i näringslivet. Investeringar kan ge rationaliseringar och tillväxt senare, men måste finansieras i för- väg. Pengarna behöver tas både från andra investeringar och från löpande verksamhet. Stämmer de ganska konservativa uppskattningarna ovan rör sig de digitala inve- steringarna om något eller några tiotals miljarder . Dessa prio- riterings- och utvecklingsfrågor kan mycket väl vara vår tids största samhälls- planeringsuppgift, oavsett om investeringarna sker i offentlig eller privat regi. Den upp- giften behöver därför belysas i en ingående debatt som utnyttjar det sakmaterial som kommer fram bl.a. i den offentliga sektorns och näringslivets utredningar. Vi behöver också kunna dra nytta av de digitala tjänsterna på kort sikt. De ska vara effektiva och enkla att använda. De tjänster som redan finns bör granskas kritiskt. IT- kommissionens arbete kring tjänstedesign har visat att det redan finns väl belagda kun- skaper om hur olika tjänster bör utformas, vilka fel och fallgropar som måste undvikas och hur en bra designprocess i princip ska se ut. Av olika skäl används långt ifrån alltid dessa kunskaper. beror detta på dålig information och okunskap hos dem som beställer och genomför utvecklingsarbetet. Där kan bättre professionell utbildning och arbetsledning förbättra situationen. I andra fall beror det bristande utnyttjandet av befintliga kunskaper på att designkraven kommer i konflikt med andra affärsmässiga eller budgettekniska intressen. Där behövs mer aktiva påtryckningar från användare och medborgare för att få kraven på använd- barhet, relevans och nytta tillgodosedda på bästa sätt. Som framhölls i inledningsavsnittet står inför ett antal allvarliga krissituationer som stått i centrum för den politiska debatten : personalkris, kompe- tenskris, kostnadskris och konkurrenskris på många viktiga områden i samhället. Dessa kriser skapar problem som förmedlas till i stort sett alla delar av samhälls- ekonomin och välfärdssystemet. Några hävdar att IT-krisen också borde finnas med på listan ovan. Men mer väsentligt är det att IT, med den inriktning som diskuterats här, kan vara en del av problem- lösningen. IT-utvecklingen bör inte diskuteras separat, utan som en del av bredare de- batter. Hur kan de långsiktiga investeringsbesluten förankras? Stora och långsiktiga ekonomiska åtaganden måste självfallet vara knutna till angelägna resultat . Företag, branscher, kommuner eller enskilda myndigheter kan göra framskrivningar från dagsläget, och utnyttja kännedom om området för att bedöma framtida utfall och prioriteringar. Men det är svårt än . Diskuterar vi vilken infrastruktur som vi kommer att kräva, som medborgare, företagare och kunder på nationell eller tvärsektoriell nivå, med livslängder bortom , är det redan svåra problemet än svårare. Då får vi avstå från de rena teknikprognoserna, som nog i stort får anses omöjliga att göra på denna sikt. Men för information och grund- tjänster är problemet inte omöjligt att hantera, t ex att skissera kraven på informa- tionslogistiken för bättre samverkan inom hälsosektorn som kan ta att förverkliga. Belöningen för en sådan långsiktighet är en möjlighet att påverka och styra utveck- lingen, som inte finns i ett kortare perspektiv. Det behövs, som steg ett, framför allt visioner som underlag för tankar om vilket digitalt samhälle som medborgare, arbetande, företagande och konsumerande individer vill ha. Visionerna kan arbetas fram och analyseras i framtidsstudier, scenarier och Rådslag med fokus på olika samhällsområden, och med prioriteringar utifrån vad som är ange- läget för brukarna eller människorna. Ju fler fragment av framtidsbedömningar som kommer fram, desto bättre underlag för krav på utvecklingen och på processen för hur den ska kunna förverkligas. Nästa steg i en demokratisk process kan vara att låta experter på olika ämnesområden göra problemanalyser, identifiera och klargöra intresse- och resurskonflikter, samt göra baklängesräkning för att se hur vi kan klara framtida serviceåtaganden. Det tredje och fjärde steget skulle sedan kunna vara bedömningar av de stora vägvalen respektive be- dömning av de enskilda insatserna som leder fram emot ett önskat målområde. Liksom i de tidigare processer som förändrat vårt samhälle bör institutioner och forsk- ningsorgan få i uppdrag att ta fram studier, prognoser, scenarier och annat faktaunderlag som sätter in den digitala samhällsutvecklingen i ett bredare perspektiv. har med sitt visionsseminarium , (redovisat i rapporten digitala tjänstesamhälle – vision 2011+ (SOU 2002:25), visat upp några exempel på resonemang och problemställningar som kan belysas i ett sådant framtidsperspektiv, och utnyttjat en enkel men effektiv form för en första inventerande diskussion av framtidsfrågorna. En sådan framtidsinriktad process måste med nödvändighet ske parallellt med den lö- pande, dagliga utveckling som sker i varje samhällssektor och näringslivsbransch. Svårigheterna är att dagens beslut kan visa sig binda upp och låsa vår framtida utveck- Möjligheterna ligger i att lösa dagens akuta problem med åtgärder som bygger upp framtidens struktur. Underlag och forum för att få debatt om den digitala framtiden Liksom för den nyväckta miljödebatten saknas det ännu intressegrupper, etablerade mötesplatser och kanaler för en mer ingående debatt om digitaliseringsprocessen. Mötesplatser där man bearbetar och vaskar fram kärnfrågorna och klargör vägvalen för en bredare allmänhet. Det saknas också material som ger en förståelse av modernt tjänsteutvecklingsarbete och plattformsbygge i det digitala sam- hället, och det beslutsunderlag som finns om större investeringsobjekt och framtids- planer i förvaltning eller näringsliv är sällan vare sig avsett, eller anpassat, för en bre- dare offentlig debatt. Därför är det naturligt att se hur det är möjligt att stegvis bygga upp en bredare kunskap och insikt i dessa framtidsfrågor, skapa samtals- och debattarenor och föra en aktiv debatt om de beslut och vägval som är aktuella för dagen. har haft kontakter med olika folkrörelser och det statliga om olika aspekter av IT-utvecklingen och om behovet av en bredare information och faktabas för debatt och underlag för att driva intressefrågor. IT- kommissionens bedömning är att det finns ett brett, om än i vissa fall ännu nyvaket, intresse för IT-frågorna i ett samhälleligt perspektiv, både i det traditionella Folkrörelse- och i nya organisationer. Därför bör en mer riktad utbildningsinsats diskuteras som engagerar både bildnings- förbund, folkhögskolor och andra aktörer kring den nya digitala samhällsutvecklingen och dess betydelse för olika grupper i samhället. Det kan gälla IT:s möjligheter i vård och omsorg, sett ur ett brukarperspektiv, ett mer aktivt utnyttjande av IT:s möjligheter att ge miljösparande styrsystem, bättre miljöövervakning och att minska resor, samt den moderna tjänsteinriktade IT-användningen i arbetslivet, möjligheten att skapa bättre och mer påverkbara arbetsmiljöer. Men det bör också gälla de uppenbara faror och brister vi redan sett, eller kan förutse. Risken för digitala klyftor, avvägningar mellan övervakning och säkerhetskontroll å ena sidan och risken för ökade integritetsintrång å den andra, riskerna med ett beroende av sårbara, storskaliga tekniska system, bristande kvalitet och konsumentskydd i digitala tjänster, stress och utslagning i arbetslivet mm. En sådan folkbildningsinsats bör växa fram i en dialog mellan folkbildningsorganisa- tioner och folkbildnings- och demokratiansvariga i regeringen. Insatsen bör vara ut- hållig för att kunna genomsyra olika nivåer i organisationerna och ge praktiska resultat för deras olika målgrupper. Den bör också utformas så att dess olika aktiviteter, kun- skaper och material kan integreras i den löpande bildningsverksamheten på ett naturligt sätt. hoppas att även i detta sammanhang kan dess material kunna ge bi- drag till det utbildnings- och faktamaterial som behöver finnas som grund för utbild- ningsinsatsen. Men viktigare är att det presentations- och beslutsunderlag som utarbetas kring större investeringar och utvecklingsprogram utformas så att de fungerar som underlag även för den offentliga debatten. Det är en på IT-området oftast ny och krävande uppgift, som fordrar en bredare, mer realistisk och mer nyttoinriktad informationsansats. Men de ansträngningar som läggs ned från myndigheter, kommuner och företag på att förklara både fördelar och risker med nya digitala tjänster eller grundinvesteringar kan visa sig högst lönsamma genom att de underlättar en prövning av investeringens logik, relevans och värde, vilket kan leda till förbättringar, som de bidrar till en förberedelse och förankring vid genomförande och drift. Servicedialog och kritisk granskning för vardagsförbättringar finns en tradition både i näringsliv och förvaltning att genom olika kund- och medborgarundersökningar se hur de egna tjänsterna och övrig verksamhet tas emot av brukarna. Nöjd-kund-index och andra mått används för att följa brukarnas bedöm- ningar och se var förbättringsåtgärder kan behöva sättas in. Men denna typ av undersökningar ger naturligtvis en ofta summarisk och utslätad bild av brukarnas åsikter. Det behövs därför också både djupare och mer precisa besked från brukarna, och en tvåvägskommunikation som kan ge utrymme för diskussion och för- slag till förändringar. Ett initiativ i regeringens Förvaltningspolitiska program om att granska myndigheternas servicedialoger och serviceåtaganden ledde fram till ett uppdrag om en försöks- verksamhet, där femton myndigheter och tre försäkringskassor deltog. fick Statskontoret och i uppdrag att ge metodstöd till de deltagande organisationerna och sammanfatta resultaten från försöket. Redovisningen finns i rapporten för att lära och lova, Statskontoret 2003:9. Försöken har förutsatt att organisationerna tydligare presenterat och förklarat sitt tjänsteutbud och sina enskilda tjänster. Några hade redan rutiner och tradition för detta, medan andra utvecklade sådana under försökets gång. Samtliga organisationer har utfört minst en servicedialog med sina brukare. Formerna för dialogen har växlat. Mellan 5000 och 7000 medborgare och företrädare för företag har i olika former kunnat lämna synpunkter på organisationernas verksamhet. Myndigheterna har publicerat sammanlagt 34 serviceåtaganden med information och utfästelser om service och tjänster. Brukarna har gett både ris och ros åt myndigheterna, mest dock det . Kopplingen mellan servicedialog och verksamhetsutveckling bedöms vara den svagaste länken . Servicedialogerna har enligt Statskontorets rapport främst handlat om brukarnas uppfattning om service i meningen tillgänglighet, bemötande etc., och mindre om möjligheterna till ökad insyn och delaktighet i myndigheternas verk- samhetsprocesser. Försöket och andra insatser av liknande slag visar att det går att med gott resultat för- bättra direktkontakten med brukarna, men att åtskilligt återstår att göra för att skapa insyn och delaktighet i verksamheten. Statskontoret föreslår fortsatta uppdrag om servicedialoger m.m. till myndigheter, till central samordning och till begreppsprecise- ring, metodutveckling och fördjupad forskning. ser insatser för servicedialoger och serviceutveckling som viktiga inslag också i den digitala tjänsteutveckling som behandlats tidigare. Det ger en mer formell plattform för brukarinflytande över vissa delar av utformning och design av myndighetstjänsterna, och möjligheter att påverka det samlade tjänsteutbudet. bör risken för myndighetsstyrning av dialogerna uppmärksammas och pareras. Brukarmedverkan bör stödjas med brukarutbildning, för det aktuella verksamhets- området och gärna också generellt, som del av de utbildningsinsatser som diskuterats tidigare. Den direkta brukarmedverkan behöver också kompletteras med dialoger där olika intresseföreträdare för brukargrupper deltar. IT som stöd i den demokratiska debatten IT:s roll som förstärkande verktyg i den demokratiska processen framhölls i IT- propositionen Ett Informationssamhälle för alla, prop. 1999/2000:86. Resonemangen fördjupades av och propositionen utifrån dess betänkande. En arbetsgrupp i , liksom Demokratiobservatorium, har diskuterat och bevakat dessa frågor, samt gjort vissa främjande- och stimulans- insatser. En viktig del i det arbetet har gällt frågan om elektroniska val, folkomröstningar mm. En annan del har gällt att förbättra kontakterna mellan förtroendevalda och väljarna. Som en förlängning av det senare har också frågor om servicedialog och myndighets- kontakter som diskuterats ovan ingått i arbetet. En rad praktiska försök har också genomförts och dokumenterats, som Internetomröstning i och i kårvalet i , den s.k. Bollnäsdialogen mellan kommunpolitiker och väljare m fl. har aktivt medverkat i denna process, men konstaterar att det nu förefaller ha inträtt en period med lägre aktivitet och viss eftertanke. Utifrån det behov av bredare samhällsdebatt som redovisats ovan framstår detta som bekymmer- samt. Eftertanken behöver efterträdas av en nyorientering och återstart. En återstart av insatserna för ökat IT-stöd i demokratidebatten borde kunna ske med fokus på den digitala samhällsutvecklingen. Det kan ge bidrag till diskussionen om hur viktiga frågor om hur vårdkrisen kan lösas, personalbristen i verksamhet kan lindras, offentlig service effektiviseras, miljöarbetet vässas och svenskt näringsliv kan finna internationellt konkurrenskraftiga utvecklingsområden. Som redovisats ovan finns redan erfarenheter och förslag vad gäller servicedialoger och brukarkontakter både i offentlig och privat sektor som kan vidareutvecklas och stärkas. Den svaghet i kopplingen till verksamhetsplaneringen i myndigheterna som redovisades i Statskontorets rapport från servicedialogförsöket pekar på var betydande förbättringar kan ske, och där de mer centrala politiska frågorna kan behandlas. Som ett komplement till övriga insatser föreslår att olika former av virtuella Framtidsforum etableras för samhällssektorer och gärna också branscher i näringslivet, för att redovisa viktiga framtidsinitiativ, inbjuda till remissyttranden över aktuella förslag och beslutsdokument samt erbjuda diskussionsplattformar för en bredare framtidsdebatt. Sådana Framtidsforum kan medfinansieras av t.ex. sektor- ansvariga myndigheter eller branschorgan, men i vissa fall administreras av fristående expertorgan för att minska risken för intressekonflikter. N Regeringen bör stimulera en demokratisk debatt om det framväxande digitala sam- hället, om de beslut och prioriteringar som behövs och om de möjligheter och faror utvecklingen kan innebära. N Regeringen bör i samarbete med bl.a. folkrörelser, forskningsinstitutioner och näringslivets branschföreträdare främja framtagandet av prognoser, framtidsanalyser och andra faktasammanställningar som underlag bl.a. för en sådan debatt. N Möjligheterna att utnyttja IT som verktyg för debatt om IT bör tas till vara. N Folkbildningsorganisationerna bör i samarbete med övriga folkrörelser ta initiativ till en bred utbildningsinsats som stöd för den demokratiska debatten. N Olika former av virtuella Framtidsforum om vår digitala framtid bör stimuleras och stödjas N Myndigheters initiativ till servicedialoger bör stödjas, bl.a. i linje med de förslag Statskontorets utredning i frågan lagt fram.