sou · GRB3112d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Sannolikt är det hennes sökande efter sin rätta plats och behovet att undvika att fastna i en konventionell fälla som gör att hon i någon mening alltid är på väg. Hon har också god förståelse för utbildningskapitalets värde och vet att universitetskursen smäller högst. Sedan händer något med under folkhögskolans sista år och hon blir mer orienterad på det konventionella. En annan av de viktiga saker fick med sig från folkhögskolan var den sociala kompetens som behövs för att kunna möta människor i alla möjliga situationer. Visserligen hade hon arbetat inom vården innan men det sociala umgänget blev något alldeles speciellt för . Det var också samma sociala umgänge som stod henne högt uppe i halsen under det tredje året. Hon berättar att hon höll på att få en känsla Det här borde alla få pröva! Hon var för känd av alla de andra. En annan möjlighet kan vara att hennes ledaregenskaper nu hade mognat så pass att det var dags att lämna familjen. arbetar hon med människor i sitt/sina yrken och förmågan att bemöta människor är kanske den viktigaste kompetensen hon behöver. Hennes egen kompetens på den punkten tillskriver hon direkt folkhögskolan. En annan sak som blir tydlig i berättelse är rekryteringen till folkhögskola. Det var en person som själv genomgått en utbild- ning på folkhögskola som rekommenderade henne att pröva det. En intressant fråga är hur många av dem som börjar läsa på folk- högskola som börjar på tips från någon som själv gått där. Det kan få intressanta konsekvenser för målgruppen. träffar jag på ett kafé i en större kommun i . Han har egentligen ont om tid men tycker att studien låter viktig och vill därför vara med. är anställd av kommunen och arbetar med fritidsverksamhet för personer med speciella behov. Han trivs väldigt bra med sitt nuvarande arbete även om det kan vara väldigt tufft emellanåt. genomgick fritidsledarutbildning och blev klar . När han tänker tillbaka på sina studier på folkhögskola så tycker han att det var de två bästa åren i hans liv. Han minns framförallt idrott, gemenskap och att han fick 20 riktiga högskolepoäng inom sin ledarutbildning. berättar att högskolepoängen har en speciell betydelse därför att det var det avgörande skälet till att han fick sin nuvarande tjänst i konkurrens med en annan mer erfaren person. har genomgått Waldorfbaserad grundskola och gymnasium. Han avslutade sin tolvåriga utbildning . Därefter började arbeta med förståndshandikappade. Skälet till att han började med den här typen av arbete var att han under slutet av sin gymnasieutbildning hade fått göra praktik inom vården. Han hade också erfarenhet av förståndshandikappade fosterbarn i föräldra- hemmet. Arbetsgivaren och kom bra överens och han fick ett sommarvikariat som sedan förlängdes . Det här borde alla få pröva! 90-talet gjorde vapenfri tjänst inom åldringsvården. Han berättar med värme om hur han kunde ägna mycket tid till att prata med gamlingarna och om hur han hjälpte till med olika typer av fritidsysselsättning. Det var i samband med detta jobb som började fundera på om inte ett liknande arbete skulle kunna vara något för framtiden. Dock med den skillnaden att det skulle handla om ungdomar istället. Även om uppskattade arbetet med äldre så kände han att det skulle kunna vara än mer givande att arbeta med ungdomar. Ungdomar kanske kan rehabiliteras i ett vårdprogram. Han kände emellertid att han saknade en hel del kunskaper och tänkte att han borde söka in på en fritidsledarutbildning. Eftersom länge haft ett intresse för innebandy och sport i allmänhet började han först och främst söka till folkhögskolor med inriktning mot idrott. När berättar om sitt sökande efter skolor visar han en viss besvik- else över att han inte blev antagen till de idrottsinriktade folkhögskolorna Bosön och Lillsved. Han säger att det troligen berodde på att han saknade meritering inom idrott och idrotts- rörelsen. blev emellertid antagen till en annan folkhögskola med liknande profil. När kom dit upplevde han det som tufft: man kände inte en jäkel och det var lite tufft i början ... men sen när man började komma in i det, och lärde känna klasserna, då blev det väldigt trevligt ... och då bodde jag ju då internerad där också ... det gick så mycket lättare och så mycket snabbare och komma in i gemen- skapen när man bodde där och det tyckte jag var jättebra (s. 3). I klass bodde alla utom tre i internat på skolan. Folkhög- skolan låg också en bit avsides i naturskön miljö och det uppskatt- ade mycket. Det fanns många olika aktiviteter men ägnade sig nästan uteslutande åt idrott och kortspel. De flesta av kurskamraterna var också idrottsintresserade så mycket av kvällarna gick åt till att spela innebandy eller utöva andra sport- grenar. tycker att idrottsutövandet medförde en hel del utmaningar men utbildningen som sådan ställde ganska låga krav. Han säger till och med att det var riktigt avslappnande. Det var flera i klass som tyckte att det borde ställas betydligt högre krav på lärandet. Allt idrottande gjorde förstås maten viktig. Det här borde alla få pröva! Det var jättegod mat, det var, jaa jag var helnöjd, det var alldeles för- träffligt, två lagade mål och så där då och så var det inbakat i kostnaden (s. 4). tycker att generellt höll lärarkåren en väldigt hög nivå. Han säger också att de var oerhört intressanta personligheter. Egentlig- en var det bara en sak som störde kraftigt under utbildningen. Det var en universitetskurs i pedagogik. Den kursen följde av någon anledning didaktik och studiekrav för mot- svarande poäng. Universitetsupplägget blev en chock. man hade inte pluggat riktigt hårt på hela utbildningen och sen plötsligt kom den hela kursen, och kraven var ganska annorlunda ... det var ju i särklass dom sämsta lärarna vi hade under hela utbild- ningen, det var dom där personerna som kom från universitet (s. 9). I berättelse om sina studier har pedagogikkursen en speciell placering. Den episoden betecknas av både en speciellt engagerad berättarstil och extra stort utrymme. Det kan emellertid vara jag som triggat detta eftersom jag frågat om några kritiska erfarenhet- er. När berättar om sina övriga erfarenheter om studietid så använder han mycket positiva värderande termer. Följande är ett exempel: Jag är mycket nöjd, jag är oerhört nöjd, jag, det är när man ser tillbaka på det så var det liksom som period så är det den bästa period- en, tycker jag, i mitt liv, roligast och mest utvecklande (s. 9). Den mycket positiva attityden innehåller element av både roliga händelser och nyttiga kunskaper för andra möjligheter. När berättar om nytta handlar det främst om mötet med andra männi- skor. Annars har han svårt att peka ut något konkret. Han beskriv- er det som ett slags: trygghetspaket man har fått med sig, tycker jag, från utbildningen då.. ähh man känner att man är kompetent för jobbet genom sin utbildning (s. 7). Att lära sig möta och ta människor kan kanske vara en benämning av den mest nyttiga delen av de kunskaper han fått med sig. Han berättar bland annat om att han fått praktisera vilket visat vad han passar för och inte. I början av utbildningen tänkte att ett arbete med bråkiga ungdomar eller ungdomar med problem kunde vara intressant som yrke. Efter en praktik insåg han att det kunde han stryka som målsättning. är glad att han fick den erfaren- Det här borde alla få pröva! heten inom sin utbildning. Han är emellertid en aning besviken på att det omdöme folkhögskolan lämnar som ett slags examensbevis inte på ett enkelt sätt kan översättas till arbetsmarknadens krav. menar att det på dagens arbetsmarknad behövs ett mycket mer detaljerat dokument över tillägnande kunskaper. Som nämndes i inledningen fick efter folkhög- skolan en fast tjänst. Det visade sig att hans tjugo universitetspoäng från folkhögskolan var det som avgjorde till hans fördel vid tillsätt- ningen av en fast tjänst. Paradoxalt nog för visade sig det sämsta momentet i utbildningen bli det mest värdefulla. trivs väldigt bra på sitt arbete. Hans arbetar med behandling av psykiskt funktionshindrade ungdomar. Det är ett mycket givande arbete men också ganska tungt. Ungdomarna kan bli ganska stök- iga . Mest ansträngande är det kanske ändå när de ser väldigt små eller inga förbättringar hos ungdomarna. Utan utbildningen hade troligen haft svårare för arbetet eller kanske inte ens klarat det. berättelse hålls samman av en intrig som handlar om relation- er och värden. Från början upplever jag som lite avvaktande inställd till hur han skall gestalta sin bakgrund inom . Kanske väntar han på att jag skall ha åsikter om kvalitén på den typen av utbildning. Han lägger till att folkhögskolestudierna hjälpte honom att förstå vad det var som hade hänt under hans grundskola. Pedagogikens hur och varför klarnade. Den viktigaste tråden i berättelse om det vuxna livet hand- lar om möten och arbete med andra människor. Dessa möten förefaller utgöra den viktigaste grunden för betydelse i berätt- else. I början fick han möta främmande barn som långtidsbesökare till den egna familjen. När han avslutade gymnasienivån fick han arbete med äldre och förståndshandikappade. I arbetet med de äldre fick han idén att det kunde vara kul att göra ett liknande jobb med ungdomar. Han hade funnit en riktning i livet och det var att han ville arbeta med människor. siktade han in sig på ungdoms- gruppen. Han sökte fritidsledarlinje för att han behövde en yrkes- utbildning men också för att få ha roligt. Den primära betydelsen av studierna på folkhögskola konstrueras således av att fått tag i en målbild och där studier på folkhögskolan kan sammanföra flera Det här borde alla få pröva! Han får en yrkesutbildning för att kunna arbeta med ung- domar, han får utöva sin sport i nästan obegränsad omfattning vilken i sin tur är värdefull i det kommande yrket, han blir färdig med utbildningen och får nästan direkt ett motsvarande yrke. Det yrke han blir verksam inom förefaller också motsvara hans erfaren- heter från yngre år. Det är kanske rimligt att tillskriver folk- högskolan epitetet den bästa tiden i hans liv. bor i ett gammalt flerfamiljshus med två barn och man. Hon driver eget företag inom djurskötsel och arbetar lite extra med undervisning i vuxenutbildning. Hon betonar att hon trivs enormt bra. En tråd i berättande är att hon verkar uppskatta effektivitet och kontroll i tillvaron. Ett exempel på hennes inställ- ning är att när jag frågade om hon kunde berätta lite om sitt liv efter avslutad grundskola så sammanfattade hon det på tjugo sekund- er. Hon berättar på ett konsekvent sätt med mycket fakta och lite känslor; jag gjorde det och sen gjorde jag det. När hon tänker tillbaka på sina studier på folkhögskolan så känner hon sig mycket nöjd med . Hon läste allmän linje . minnen handlar framförallt om allt roligt som hon och klasskamraterna gjorde tillsammans. En del av de kunskaper hon fick med sig från folkhögskolan har hon haft möjlighet att omsätta i sitt yrke. Så att det är sånt jag håller på mycket med, problem, att lösa problem och det lär man sig mycket på folkhögskola då, det är att stå upp och prata och hålla föredrag och det lärde jag mig väldigt bra .. och det gör jag mycket , det har jag hjälp av ... (s. 6). Perioden med studier på folkhögskola gav många roliga minnen men också träning i att stå inför människor och hålla ett föredrag. Det är en förmåga hon har stor hjälp av . har alltid haft lätt för att läsa. Hon börjar sin berättelse med att säga att direkt efter flyttade hon till . Hon säger att det framförallt berodde på att hon var skoltrött efter och inte ville påbörja gymnasiet direkt. I lärde hon sig språket praktiskt och teoretiskt men även de studier- Det här borde alla få pröva! na var lite för långsamma så hon passade på att läsa andra kurser på ett tekniskt universitet tre kvällar . Hon säger att hon också läste någon kurs på ett annat universitet i närheten. När jag påpekar att det för mig låter en aning annorlunda för en så ung tjej så säger hon att: Näe, jag får lite spader av att sitta på samma ställe för länge, man skall ha utmaningar (s. 1). rastlöshet går som en röd tråd genom hela berättelsen. När hon i kom tillbaka till kände hon att tröttheten på den svenska skolan hade gått över och hon började direkt på gymnasiets tvååriga sociala linje. Övergripande säger att grund- och gymnasieskolan inte inneburit några som helst svårigheter utom just att det ibland gått lite för långsamt. Efter gymnasietiden jobbade hon under kortare perioder på väldigt många olika ställen. Inget av dessa jobb var sådant att skulle kunna ha tänkt sig en längre tids anställ- ning. får sitt första barn och kommer det andra barnet. Perioden präglas av olika jobb, barn och motorcykelintresse. Hon berättar med viss värme om sin bakgrund i en mc-klubb. Hon har själv ägt, skruvat och åkt . När var omkring var det några kompisar som talade om att börja läsa på folkhögskola. tänkte att det kunde vara roligt att studera igen och framförallt om man var några stycken. Hon bestämde sig för att söka hon också. Ett annat skäl till att hon sökte folk- högskola var att hon var trött på sitt jobb. Hon ville hitta något annat att göra och tänkte att det tredje året kanske kunde vara intressant och omväxlande sysselsättning. Hon beskriver det som att: mitt liv var på väldigt lösa boliner, jag har svårt för att få för mycket struktur, då får jag lite panik, det ska va lite tjolahoppsan, och kör jag eget då och kan bestämma själv (s. 4). var under sin studietid externatboende men bodde så nära skolan att hon ofta vistades på skolan . Hon minns att det fanns en massa aktiviteter som man kunde ägna sig åt . deltog bland annat i en teatergrupp. var det fester och andra aktiviteter som hon deltog i. lyfter också fram en mer negativ sida med studierna. Det var att tempot var olidligt långsamt då och då. Hon uttrycker sig som att: Det här borde alla få pröva! jag vart lite rastlös emellanåt och tyckte att nu chop-chop (ordna och fixa till: min anm.) men det var ju, det är ju så pass många olika människor där (s. 2). berättar att på folkhögskolan samlas det många människor på olika nivåer och som behöver få läsa i sin takt. som hon är kritisk säger hon att det är charmen med studier på en folkhögskola. Personligen hade hon dock en del svårigheter med tempot för att jag tappar intresset när det går för sakta (s. 3). Tack vare att undervisningen i hög grad byggde på grupp- arbeten kunde hon para ihop sig med personer som passade lite bättre jämfört med andra. minns att det var ganska mycket jämka och anpassa sig. Hon säger att: det var skitjobbigt, man gick och var irriterad på den där stackars människan som var så seg ... men att hon fick oss andra att varva ner lite grann (s. 3). Vid de tillfällen när långsamhet och anpassning blev för mycket löste det med att engagera sig i andra saker . Så här i efterhand tror hon att det kunde vara ganska bra att få lugna ner sig också. När hon reflekterar över vad studierna egentligen gav henne så svarar hon så här: Ja rent utbildningsmässigt så vet jag inte om det gett mig så mycket ren kunskap .. eller ja .. men det som jag lärt mig är att jag blev mycket bättre på att ställa mig upp och prata och kunna lägga fram min sak.. och jag har fått träffa hemskt mycket trevliga människor där, jag hade jättekul (s. 9) Det finns en tydlig koppling mellan studierna på folkhögskolan, hennes yrke och det värde hon tilldelar studierna. Det hon kan minnas handlar till mångt och mycket om långsamhet och ganska litet utbyte i termer av ren kunskap. Det hon framhåller är mötet med andra och vad som hände dem samt träningen i att uppträda. Detta är något hon har stor nytta av då hon ofta är ute och föreläser om djur. Under hela sin barndom och ungdom har varit intresserad av hästar. I det vuxna livet har hon skaffat sig kompetens och kunskap nog för att börja driva eget företag som har att göra med hästskötsel. tror att de saker hon fick med sig, dvs. förmåga att framträda, bygger på allt det stöd man får för att klara av det. Det påverkar människor positivt. Ett exempel som hon tar upp är: Det här borde alla få pröva! vi hade en jätterolig kvinna, jag trodde jag skulle skratta ihjäl mig, hon vara så snurrig förstår du, hon var väl 55 .. hon hade gått på sitt jobb då och aldrig gjort annat, oh vilken rolig människa, hon tyckte att det var det roligaste hon hade gjort i hela sitt liv och börja på folkhögskola, hon blommade upp och vart, från början, så sa hon ingenting men där, så hon kom igång vet du, och prata så kopiöst, skitrolig, en riktig sån där ordbajsare, det hade hon ingen aning om själv att hon var .. skrattar .. det släppte nånstans där, att det vart en helt annan människa (s. 6). exempel handlar om en kvinna som gick i hennes kurs. Kvinnan återberättas som ett typiskt eller kanske exemplariskt fall inom folkhögskolan. Det handlar om en medelålders kvinna som varit instängd i en rutinmässig vardag under större delen av sitt vuxna liv och som sedan blommar ut under studiernas sista del. Det är en lycklig berättelse för kvinnan och en framgångsberättelse för folkhögskolan. På sitt sätt kunde det handla om egen rädsla för ett liv. Speciellt för berättelse är att både berättelsens vad och hur organiseras av effektivitet. Hon är mycket konkret i sin fram- ställning och det verkar som om många ord känns alltför lång- samt för . Stora delar av berättelse handlar om att söka något nytt att göra, ett slags nomadiskt förhållningssätt. i sitt berättade liv tar hon jobb som dyker upp, byter relativt ofta och sysslar med annat. Ordet nomadisk står här i motsats till att utbilda sig till något och skaffa sig ett önskat arbete och sedan bli kvar där. Mitt intryck är att aldrig ens tänkt i de banorna för sig själv. Med detta som grund förefaller det som om två intriger löper genom berättelse. Den första intrigen är att hon rör sig, är rastlös och söker någonting nytt. Den intrigen är organiserande i hennes berättelse på så sätt att det blir tydligt att sitta stilla på flera olika nivåer i livet inte ligger för . Den andra intrigen är annor- lunda men kan delvis förklara den första intrigen. Den andra intrig- en handlar om behovet att få bestämma själv. Hon markerar tydligt under berättelsen att hon tar inte skit från någon. Det inkluderar utan tvekan intervjuaren. har rört på sig en hel del men kommit tillbaka till hemkommunen. Redan i tonåren gav hon sig iväg till . Det här borde alla få pröva! hennes kunskaper i engelska henne anställning som språklärare på komvux. Men hon har också prövat många andra kortare anställ- ningar. har hon förverkligat en dröm om att få jobba med ett stort intresse. Som egen företagare får hon röra mycket på sig och dessutom arbeta i sitt eget tempo. Hon slipper tvånget att anpassa sig till andra människor och framförallt att ha en chef över sig. berättelse om studierna på folkhögskolan följer samma mönster. I berättelse motiverades studierna på folkhög- skola framförallt av en möjlighet att förändra en ganska rutinmässig och tråkig tillvaro. När hon fick börja med sitt kompisgäng gick det bra. Flera episoder i studierna handlar om anpassning till lång- samma kurskamrater. Intressant är att hon trots detta inte hoppar av. Istället söker hon vägar runt det så det inte skall bli för mycket. Vad är det som håller henne kvar? De saker hon framhåller som nyttiga med studierna var att stå och berätta inför människor men det kan knappast vara skälet till att hon blev kvar. Mer rimligt och tämligen konkret är nog ombyte och rolighetsfaktorn. För betyder studierna huvudsakligen en rolig period. Det var inte speci- ellt ansträngande att studera utom möjligen att det gick för lång- samt. De schemalagda kunskaperna var ingen match för . Till del tack vare hennes förkunskaper fick mötet med andra människor och alla de roliga händelserna en stor betydelse. Som för att under- stryka poängen i sitt budskap ger hon också ett exempel på en person som hade en markant utvecklingsprocess. Intressant är att den förändringen inte rör . Exemplet kommer nästan som för att stryka under att det händer ganska mycket med människor på folkhögskola. För har det emellertid endast inneburit en rolig tid och några nyttiga kunskaper. Varför genomgick inte en sådan förändring? En rimlig tolkning är att faktiskt antyder vissa förändringar hos sig själv men att hennes berättarposition behöver visa upp en bild av fasthet och kontroll. Utifrån så berättar hon om dåtidens upp- levelser som roliga och relativt nyttiga men inget som förändrade henne. Detta sätt att berätta är viktigt eftersom hon vill förmedla att hon redan var bra innan (god nog i sig). Om hon hade valt en annan berättelsestrategi där hon blivit kraftigt förändrad hade hon riskerat att framställa sig som svag och beroende av någon. Därmed hade också studierna blivit viktigare än själv som intrig. En förutsättning för detta i berättelse är att det skall ha hänt alltför lite innan. motiverades av enformighet och Det här borde alla få pröva! hennes berättelse om en kvinnas utveckling på slutet bygger på samma idé. berättelse ger också en intressant indikation för studiens frågeområde. Med risk för att det kan låta en aning trivialt så förefaller den positiva bilden av studier på folkhögskola fram- förallt underbyggas av att de har haft roligt tillsammans. En av de intressanta frågorna är inte längre varför deltagare minns sina studier så positivt. En bättre fråga är varför deltagare har så roligt på folk- högskola? är en ung tjej som bor i en liten lägenhet i . Hon har ett litet barn som kräver viss uppmärksamhet under intervjun. arbetar hon som ekonomiassistent. Hon trivs ganska bra med arbetet men känner att det inte är utvecklande nog för längre anställning. tycker att studierna på folkhögskola var viktiga för henne och framförallt för att mötet med andra männi- skor har betytt mycket. Jag kommer ihåg att jag kände att folk hade lyssnat på mig, att jag, att det jag hade och säga, det var något viktigt på nåt vis, då fick jag liksom en kick (s. 15). För var uppmärksamheten och bekräftelsen som en bärare av giltiga åsikter den viktigaste aspekten av utbildningen så här i efter- hand. Erfarenheterna från de första studierna på folkhögskola gjorde också att sökte till ytterligare två utbildningar inom folkhögskola, en kurs om naturvetenskap och teaterlinjen på en folkhögskola långt hemifrån. berättar att hon trivdes bra i . Hon säger att hon inte precis var ett snille men kanske medelgod i skolan. Hon gjorde det hon skulle, varken mer eller mindre. Efter påbörj- ade tvåårig restaurangskola. Restaurangutbildningen var både rolig och givande. ... och även om jag inte blir kock så har jag nytta av det här som jag lär mig, liksom det är inte bortkastat direkt (s. 2). Det här borde alla få pröva! Efter den utbildningen sökte hon även en påbyggnad till restaur- angutbildningen men blev ej antagen. I det vakuum som uppstod efter att ej ha blivit antagen bestämde hon sig för att försöka läsa in gymnasiets tredje år på folkhögskola. Motivet för vidare studier var att hon inte hade något att göra samt att hon ville ha en hel gymna- sieexamen. Det kunde vara bra att ha om hon ville söka vidare . Skälet till att det blev folkhögskola var att modern tidigare utbildat sig och även arbetat på en folkhögskola. Som barn hade hon fått sig förmedlat att folkhögskola var något skojigt. blev antagen till allmän linje på folkhögskolan och fick på bas av sin avklarade gymnasieexamen påbörja det tredje året. Hon började alltså direkt i årskurs tre på folkhögskolan. Rent allmänt tycker att det var roligt att gå på folkhögskola. berättar att det hände mycket roliga saker där. Det var mycket föreläsningar och mycket demokrati. Alla frågor skulle gås igenom till punkt och pricka. Ett exempel i hennes berättelse är att när de skulle påbörja sina temaarbeten tog det innan de hade bestämt sig. definierar skillnaden mellan gymnasium och folkhögskola som: