sou · GRB371d1 · 2004-01-01 00:00:00 — 3 § om anskaffningsvärde för anläggningstillgångar, 3 a § om aktier och andelar i intresseföretag, 4 § om avskrivning av anläggningstillgångar, 5 § om nedskrivning av anläggningstillgångar, 6–8 §§ om uppskrivning av anläggningstillgångar, 9 § första-fjärde styckena om värdering av omsättningstillgångar, 10 § om värdering av pågående arbeten, 11 § första och andra styckena om varulagrets anskaffningsvärde, 12 § om redovisning till bestämd mängd och fast värde, 14 § om egna aktier, 14 a–14 d §§ om värdering av finansiella instrument, 14 e § om värdering av säk- rade poster, 14 f § om värdering av vissa tillgångar till verkligt värde, samt 15 § om periodisering av vissa belopp vid upptagande av lån. De i 1 § angivna bestämmel- serna i 4 kap. årsredovisnings- lagen (1995:1554) skall tillämpas med följande avvikelser: 1.2 § tillämpas på immateri- ella tillgångar (B). 2.3 § skall med undantag för 14 e §§ tillämpas på tillgångar, om inte annat följer av detta kapitel. 3.4 § skall tillämpas på dels immateriella tillgångar (B), dels placeringstillgångar (C) – utom när de värderas till verkligt värde enligt 5 § i detta kapitel – samt dels sådana materiella tillgångar och varulager (G.I) och övriga tillgångar (G.III) som stadig- varande skall brukas eller inne- has. 4.a) 5 § skall tillämpas på dels immateriella tillgångar (B), dels placeringstillgångar (C) – utom när de värderas till verkligt värde De i 1 § angivna bestämmel- serna i 4 kap. årsredovisnings- lagen (1995:1554) skall tillämpas med följande avvikelser: 1.2 § tillämpas på immateri- ella tillgångar (B). 2.3 § skall tillämpas på samt- liga tillgångar, om inte annat följer av detta kapitel. 3.4 § skall tillämpas på dels immateriella tillgångar (B), dels placeringstillgångar (C) samt dels sådana materiella tillgångar och varulager (G.I) och övriga tillgångar (G.III) som stadig- varande skall brukas eller inne- has – utom när de värderas till verkligt värde enligt detta kapitel. 4.a) 5 § skall tillämpas på dels immateriella tillgångar (B), dels placeringstillgångar (C) samt dels sådana materiella tillgångar och varulager (G.I) och övriga tillgångar (G.II) som stadig- varande skall brukas eller inne- 7 Lydelse enligt prop. enligt 5 § i detta kapitel – samt dels sådana materiella tillgångar och varulager (G.I) och övriga tillgångar (G.II) som stadig- varande skall brukas eller inne- has. b)5 § andra stycket skall tillämpas endast på placeringar i koncernföretag och intresse- företag (C.II), andra finansiella placeringstillgångar än aktier och andelar (C.III.2-7) samt depåer hos företag som avgivit återför- säkring (C.IV) – utom när till- gångarna värderas till verkligt värde enligt 5 § i detta kapitel. c)Sådana andra finansiella placeringstillgångar som utgörs av aktier och andelar (C.III.1) skall skrivas ned till det lägre värde som tillgången har på balans- dagen även om det inte kan antas att värdenedgången är varaktig. 5. a) 6 och 8 §§ gäller endast skadeförsäkringsbolag och skall tillämpas på placeringstillgångar (C)– utom när de värderas till verkligt värde enligt 5 § i detta kapitel – samt på sådana till- gångar hänförliga till materiella tillgångar och varulager (G.I) som stadigvarande skall innehas eller brukas. b)Aktier och andelar i kon- cernföretag och intresseföretag får inte skrivas upp till högre värde än vad som medges av . Uppskrivningsbelopp en- ligt 6 § får endast användas för ökning av aktiekapitalet genom has – utom när de värderas till verkligt värde enligt detta kapitel. b)5 § andra stycket skall tillämpas endast på placeringar i koncernföretag och intresse- företag (C.II), andra finansiella placeringstillgångar (C.III.1-7) samt depåer hos företag som avgivit återförsäkring (C.IV) – utom när tillgångarna värderas till verkligt värde enligt detta kapitel. 5. a) 6 och 8 §§ gäller endast skadeförsäkringsbolag och skall tillämpas på placeringstillgångar (C)samt på sådana tillgångar hänförliga till materiella till- gångar och varulager (G.I) som stadigvarande skall innehas eller brukas – utom när de värderas till verkligt värde enligt detta kapitel. b)Aktier och andelar i kon- cernföretag och intresseföretag får inte skrivas upp till högre värde än vad som medges av . Uppskrivningsbelopp en- ligt 6 § får endast användas för ökning av aktiekapitalet genom fondemission eller för avsätt- ning till en uppskrivningsfond (AA.III). 7 § första stycket 2 och andra stycket om användning av uppskrivningsfonden för att täcka förlust får inte tillämpas. 9 § skall tillämpas på dels fordringar (F), dels kassa och bank (G.II), dels sådana materi- ella tillgångar och varulager fondemission eller för avsätt- ning till en uppskrivningsfond (AA.III). 7.7 § första stycket 2 och andra stycket om användning av uppskrivningsfonden för att täcka förlust får inte tillämpas. 8.9 § skall med undantag för 14 e §§ tillämpas ringar (F), dels kassa och bank (G.II), dels sådana materiella tillgångar och varulager (G.I) och övriga tillgångar (G.III) som inte stadigvarande skall brukas eller innehas. 12 § skall tillämpas på ma- teriella tillgångar och varulager (G.I). (G.I) och övriga tillgångar (G.III) som inte stadigvarande skall brukas eller innehas. 9.12 § skall tillämpas på materiella tillgångar och varu- lager (G.I). 10.Finansiella instrument skall tas upp till sitt verkliga värde om det är förenligt med 14 a §. 11.Placeringstillgångar för vilka livförsäkringstagaren bär placeringsrisken (D) skall alltid tas upp till sitt verkliga värde. Samma värderingsprincip skall tillämpas på alla placeringstill- gångar (C) som ingår i en och samma post som föregås av en ara- bisk siffra eller som tas upp under Byggnader och mark (C.I). Undantag från vad som före- skrivs i första stycket får göras om någon tillgång som ingår i posten värderas till verkligt värde enligt 4 kap. 14 a, 14 e eller 14 f §§ års- redovisningslagen (1995:1554). Om det belopp som erlagts för Om erlagt belopp för räntebä- rande värdepapper eller låne- fordringar som inte tas upp till sitt verkliga värde enligt 4 kap. (överkurs respektive under- (överkurs respektive under- kurs), skall mellanskillnaden periodiseras. Vid beräkning av anskaffningsvärdet för räntebärande värdepap- per och lånefordringar skall sådan periodisering av över- eller underkurs som avses i första stycket beaktas. En periodisering enligt första En periodisering enligt första som anges i 4 kap. 15 § andra som anges i 4 kap. 15 § andra (1995:1554). ring underlåts skall upplysning skall upplysning om förhållan- om förhållandet lämnas i en not. det lämnas i en not. Vinster eller förluster som uppkommer när tillgångar vär- deras till verkligt värde enligt 5 § skall redovisas som särskilda poster i resultaträkningen. Vinst som uppkommer vid tillämpning av 5 § till följd av att det bokförda värdet överstiger anskaffningsvärdet skall i balansräkningen sättas av till en fond för orealiserade vinster. Om summan av orealiserade vinster vid utgången av ett räkenskapsår är mindre än vid utgången av det föregående räkenskapsåret, skall fonden för orealiserade vinster sättas ned i samma mån. Värdering av vissa tillgångar till verkligt värde Vinster eller förluster som uppkommer när tillgångar vär- deras till verkligt värde enligt bestämmelserna i 4 kap. 14 a, 14 e eller 14 f §§ årsredovis- ningslagen skall redovisas som särskilda poster i resultaträk- ningen, om de inte skall redovisas i en fond för verkligt värde enligt 4 kap. 14 d § andra stycket eller 14 f § tredje stycket samma lag. Om placeringstillgångar (C) i balansräkningen värderas med utgångspunkt i anskaffningsvär- det, skall upplysningar om en värdering till verkligt värde läm- nas i en not. Upplysningarna skall lämnas fördelade på de i balansräkningen enligt bilaga 1 upptagna tillgångsposterna. När placeringstillgångar (C eller D) i balansräkningen värderas till verkligt värde enligt 5 §, skall på samma sätt upplysningar om en värdering med utgångspunkt i anskaffningsvärdet lämnas i en not. Om placeringstillgångar (C) i balansräkningen värderas med utgångspunkt i anskaffningsvär- det, skall upplysningar om en värdering till verkligt värde läm- nas i en not. Upplysningarna skall lämnas fördelade på de i balansräkningen enligt bilaga 1 upptagna tillgångsposterna. När placeringstillgångar (C eller D) i balansräkningen värderas till verkligt värde enligt bestämmel- serna i 4 kap. 14 a, 14 e eller 14 f §§ årsredovisningslagen, skall på samma sätt upplysningar om en värdering med utgångspunkt i anskaffningsvärdet lämnas i en not. Utöver vad som följer av övriga bestämmelser i denna lag skall årsredovisningen innehålla de upplysningar som anges i 3–6 §§ nedan. Upplysningarna skall lämnas i noter. Om det inte står i strid med kravet på överskådlighet, får upplysningarna i stället lämnas i balansräkningen eller resultaträkningen. Vidare skall, med beak- tande av vad som föreskrivs i 2 §, följande bestämmelser om tilläggsupplysningar i 5 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas: 1 § andra stycket om hänvisningar till noter, 2 § om värderings- och omräkningsprinciper, 3 § om anläggningstillgångar, 4 § om uppgifter om taxeringsvärden, 4 a–4 c §§ om finansiella in- 5 § om uppskrivningsfond, 5 § om uppskrivningsfond och fond för verkligt värde, 7 § om inköp och försäljning mellan koncernföretag, 8 och 9 §§ om uppgifter om dotterföretag och vissa andra före- tag, 10 § andra stycket om kort- och långfristiga balansposter, 11 § om ställda säkerheter, 12 § om lån till ledande befattningshavare, 13 § om konvertibla lån, 14 § andra och tredje styckena om förändringar i eget kapital m.m., 16 § första stycket och 17 § första stycket om upplysningar om skatt, 18 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret, 18 a § om sjukfrånvaro, 19–21 §§ om löner, andra ersättningar och sociala kostnader, 22 § om pensioner och liknande förmåner, 23 § om tidigare styrelse och verkställande direktör, 24 § om suppleanter och vice verkställande direktör, 25 § om avtal om avgångsvederlag, samt 26 § om uppgift om moderföretag. Utöver vad som följer av 1 § skall följande uppgifter lämnas om eget kapital och avsättningar: 1.I livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst skall som bundet eget kapital tas upp Aktiekapital, Garantikapital, Överkursfond, Konsoliderings- fond, Fond för orealiserade vinster och vinst eller förlust för räkenskapsåret. Förlust för räkenskapsåret tas därvid upp som avdragspost. 2.I skadeförsäkringsföretag och livförsäkringsföretag som får dela ut vinst skall eget kapital delas upp i bundet eget kapital och fritt eget kapital eller ansamlad förlust. Under bundet eget kapital skall tas upp Utöver vad som följer av 1 § skall följande uppgifter lämnas om eget kapital och avsättningar: 1.I livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst skall som bundet eget kapital tas upp Aktiekapital, Garantikapital, Överkursfond, Konsoliderings- fond och vinst eller förlust för räkenskapsåret. Förlust för räkenskapsåret tas därvid upp som avdragspost. 2.I skadeförsäkringsföretag och livförsäkringsföretag som får dela ut vinst skall eget kapital delas upp i bundet eget kapital och fritt eget kapital eller ansamlad förlust. Under bundet eget kapital skall tas upp Aktiekapital, Garantikapital, Aktiekapital, Garantikapital, Överkursfond, Uppskrivnings- fond, Reservfond och Fond för orealiserade vinster. Under fritt eget kapital eller ansamlad förlust skall tas upp fria fonder, var för sig, balanserad vinst eller förlust samt vinst eller förlust för räkenskapsåret. Balanserad förlust och förlust för räkenskapsåret tas därvid upp som avdragsposter. I understödsföreningar skall som eget kapital tas upp Fond för orealiserade vinster, Övriga fonder och vinst eller förlust för räkenskapsåret. Förlust för räkenskapsåret tas därvid upp som avdragspost. Överkursfond, Uppskrivnings- fond och Reservfond. Under fritt eget kapital eller ansamlad förlust skall tas upp fria fonder, var för sig, balanserad vinst eller förlust samt vinst eller förlust för räkenskapsåret. Balanserad förlust och förlust för räkenskapsåret tas därvid upp som avdragsposter. I understödsföreningar skall som eget kapital tas upp Övriga fonder och vinst eller förlust för räkenskapsåret. Förlust för räkenskapsåret tas därvid upp som avdragspost. 4.Om avsättningen för kvardröjande risker i posten Ej intjänade och kvardröjande risker (DD.1) uppgår till väsentligt belopp, skall beloppet anges. 5.Om garanterad återbäring i posten Livförsäkringsavsättning (DD.2) uppgår till väsentligt belopp, skall beloppet anges. 6.Om avvecklingsresultat uppgår till väsentligt belopp skall det anges i en not med fördelning på kategori av skada och belopp. Med avvecklingsresultat avses skillnaden mellan å ena sidan avsättningen för oreglerade skador från föregående år vid räkenskapsårets ingång, efter avdrag för under räkenskapsåret gjorda utbetalningar av ersättningar för skador från föregående år, och å andra sidan avsättningen för oreglerade skador från föregående år vid räkenskapsårets slut. 7.Villkorad återbäring (EE.1) skall delas upp på avsättningar för vilka försäkringstagaren direkt respektive indirekt bär risk. 8.Skadeförsäkringsföretag och livförsäkringsföretag som får dela ut vinst skall lämna närmare upplysningar om det belopp av fritt eget kapital som inte kan anses utdelningsbart med hänsyn till bestämmelserna i 1 kap. 1 a § första stycket och 12 kap. 2 § tredje stycket försäkringsrörelselagen (1982:713) och om de förhållanden som motiverar bedömningen. 9.Livförsäkringsaktiebolag och ömsesidiga livförsäkringsbolag skall lämna upplysning om belopp som inte får användas för vinstutdelning eller förlusttäckning enligt bolagsordningen. 10.Om ett ömsesidigt försäkringsbolag har garantikapital i annan valuta än redovisningsvalutan, skall detta räknas om enligt växelkursen på balansdagen. Skillnaden mellan det omräknade beloppet och motsvarande belopp vid räkenskapsårets ingång skall – i ömsesidiga skadeförsäkringsbolag och ömsesidiga liv- försäkringsbolag som får dela ut vinst, föras mot Balanserad vinst eller förlust, och – i ömsesidiga livförsäkringsbolag som inte får dela ut vinst föras mot Andra fonder. Följande bestämmelser i 6 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) skall tillämpas: 1 § första, andra och fjärde styckena om förvaltningsberät- telsens innehåll, samt 2 § om förslag till dispositio- ner av vinst eller förlust m.m. Följande bestämmelser i 6 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) skall tillämpas: 1 § första-fjärde styckena om förvaltningsberättelsens inne- håll, 2 § om förslag till dispositio- ner av vinst eller förlust m.m., samt 4 a § om utelämnande av upp- gifter i förvaltningsberättelsen. Utöver vad som följer av 1 § skall i förvaltningsberättelsen upplysningar lämnas om 1.skade- respektive livförsäk- ringsrörelsens tekniska resultat för vart och ett av , och 2.företagets konsolidering med avseende på kapitalstyrka vid utgången av vart och ett av . Utöver vad som följer av 1 § skall i förvaltningsberättelsen upplysningar lämnas om 1.skade- respektive livförsäk- ringsrörelsens tekniska resultat för vart och ett av , 2.företagets konsolidering med avseende på kapitalstyrka vid utgången av vart och ett av , 8 Lydelse enligt prop. 2002/03:121. 3. att företaget med stöd av 2 kap. 1 § andra stycket denna lag inte har upprättat någon resultat- analys och om på vilken annan plats i redovisningen upplysning- arna i stället har lämnats. Med beaktande av vad som föreskrivs i 3 § skall följande bestämmelser om koncernredovisning i 7 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) tillämpas: § om när koncernredovisning inte behöver upprättas, § första stycket om koncernredovisningens delar, § om dotterföretag som skall omfattas av koncernredovis- § om överskådlighet, god redovisningssed och rättvisande bild, § andra stycket om valuta, § första stycket första meningen om allmänna krav på kon- cernbalansräkningen och koncernresultaträkningen, § om minoritetsandelar, § om balansdag, § om enhetliga principer för koncernredovisningen och års- § om elimineringar mellan koncernföretag, § om förändringar i koncernens sammansättning, och 17 §§ om uppgifter om dotterföretag och vissa andra 18–24 §§ om hur dotterföre- 18–23 §§ om hur dotterföre- skall räknas in i koncern- tag skall räknas in i koncern- 25–30 §§ om hur andelar i intresseföretag och vissa andra företag skall räknas in i koncernredovisningen. A.Tecknat ej inbetalt kapital Placeringar i koncernföretag och intresseföretag 1.Aktier och andelar i koncernföretag 2.Räntebärande värdepapper emitterade av, och lån till, kon- cernföretag 3.Aktier och andelar i intresseföretag 4.Räntebärande värdepapper emitterade av, och lån till, intresse- företag III Andra finansiella placeringstillgångar 2.Obligationer och andra räntebärande värdepapper 4.Lån med säkerhet i fast egendom IV Depåer hos företag som avgivit återförsäkring D.Placeringstillgångar för vilka livförsäkringstagaren bär placer- 1.Tillgångar för villkorad återbäring E.Återförsäkrares andel av Försäkringstekniska avsättningar 1.Ej intjänade och kvardröjande risker 6.Avsättning för livförsäkringar för vilka försäkringstagaren bär risk a) Villkorad återbäring I Fordringar avseende direkt försäkring II Fordringar avseende återförsäkring I Materiella tillgångar och varulager II Kassa och bank H. Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter I Upplupna ränte- och hyresintäkter III Övriga förutbetalda kostnader och upplupna intäkter EGET KAPITAL, AVSÄTTNINGAR OCH SKULDER Fond för orealiserade vinster Fond för verkligt värde Balanserad vinst eller förlust DD.Försäkringstekniska avsättningar (före avgiven återförsäk- ring) 1.Ej intjänade och kvardröjande risker EE.Försäkringsteknisk avsättning för livförsäkringar för vilka försäkringstagaren bär risk (före avgiven återförsäkring) FF. Avsättningar för andra risker 1.Pensioner och liknande förpliktelser Skulder avseende direkt försäkring II.Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter I Återförsäkrares andel av Förutbetalda anskaffningskostnader II Övriga upplupna kostnader och förutbetalda intäkter I Panter och därmed jämförliga säkerheter ställda för egna skul- der och för såsom avsättningar redovisade förpliktelser, varje slag för sig II Övriga ställda panter och jämförliga säkerheter, varje slag för sig 2.Pensionsförpliktelser som ej upptagits bland avsättningar och ej har täckning i pensionsstiftelses förmögenhet 1.Åtaganden till följd av återköpstransaktioner Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången för räkenskapsår som inleds eller . lag om ändring i bokföringslagen (1999:1078) Härigenom föreskrivs i fråga om bokföringslagen (1999:1078), att 6 kap. 2 § skall ha följande lydelse. En årsredovisning skall upp- rättas och offentliggöras enligt bestämmelserna i årsredovis- ningslagen (1995:1554) eller, i förekommande fall, lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värde- pappersbolag eller lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. En årsredovisning skall upp- rättas och offentliggöras enligt bestämmelserna i årsredovis- ningslagen (1995:1554) eller, i förekommande fall, lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepap- persbolag, lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkrings- företag eller med tillämpning av de internationella redovisnings- standarder som avses i Europa- parlamentets och rådets förord- ning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisningsstan- darder. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången för räkenskapsår som inleds eller . har det internationella samarbetet i syfte att harmonisera reglerna på redovisningsområdet intensifierats. Bl.a. har det privaträttsliga internationella organet () med säte i utökat sitt samarbete med det amerikanska (). I antog en ny stra- tegi för redovisningsharmonisering, vari underströks unionens behov av att bidra till den internationella standardiseringsprocessen som ansågs erbjuda den mest effektiva och snabbaste lösningen på de problem som företag med en världsomspännande verksamhet ställs inför. föreslog kommissionen att alla företag hemmahörande i EU som är noterade på en reglerad marknad inom unionen senast bör bli skyldiga att utarbeta sina koncernredovisningar i enlighet med en enda uppsättning redovisningsstandarder, nämligen International Accounting Standards (IAS) vilka utfärdas av , (numera IASB; B står för Board). Antagandet av enhetliga regler av hög kvalitet för finansiell rapportering på kapitalmarknaderna i EU ansågs komma att stärka marknadseffektiviteten och därigenom minska företagens kapitalkostnader. och rådet antog därför en förordning om tillämpning av internationella redovisningsstandarder inom EU (IAS-förordningen). Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle tillsättas i syfte att överväga de frågor som IAS-förordningen ger upphov till. Utredaren samt sakkunniga och experter förordna- des . Utredningen, som antog namnet , höll sitt första sammanträde . Enligt direktiven (se bilaga 1) skall utredaren särskilt överväga om de i förordningen angivna redovisningsstandarderna skall tillämpas även av andra företag än de som utan vidare omfattas av förordningen samt om de skall tillämpas även i fråga om upprät- tande av årsredovisning. Om utredaren skulle finna att de aktuella redovisningsstandarderna skall eller får tillämpas även i fråga om årsredovisningen skall hon vidare utreda konsekvenserna av detta på skatteområdet. Om utgången skulle bli den motsatta, dvs. att de inte skall tillämpas när årsredovisningen upprättas, skall hon sär- skilt analysera vilka problem som kan följa av att koncernredovis- ning och årsredovisning upprättas enligt skilda redovisningsprinci- per. I båda fallen gäller att utredaren skall lämna förslag till respek- tive ta ställning till de kompletterande bestämmelser som detta kan ge anledning till. Vidare skall utredaren överväga vilket behov svenska företag kan ha av en sådan extra övergångstid som artikel 91 i IAS-förordningen ger utrymme för i fråga om särskilda slag av företag. Finner utreda- ren att bör utnyttja detta utrymme, skall hon lämna förslag till hur bestämmelser om en sådan övergångstid skall vara utfor- made. Utredaren skall också särskilt överväga om den svenska redovis- ningslagstiftningen bör ändras dels för att på annat sätt ge svenska företag ökade möjligheter att upprätta sina redovisningar enligt internationellt accepterade redovisningsnormer, dels för att und- 1 Enligt direktiven artikel 8 a. vika konflikter mellan IAS-förordningen och den svenska lagstift- ningen. Vidare skall utredaren särskilt överväga vilka effekter för- ordningen kan antas få för det svenska systemet för normgivning på redovisningsområdet. I dessa delar skall utredaren utarbeta de författningsförslag som hon anser vara påkallade. Vidare ingår det i utredarens uppdrag att analysera i vilken utsträckning övergången till IAS-redovisning gör det nödvändigt med ytterligare ändringar i den associationsrättsliga lagstiftningen. Utredaren skall beakta pågående lagstiftningsarbete av intresse i och inom EU. Vidare skall hon beakta och redovisa vilka konsekvenser införandet av IAS-redovisning kan få för kommuner och landsting och av dem ägda företag. Vid den konsekvensanalys av små företags villkor som skall göras skall utredaren ha kontakt med för regelgranskning. Enligt direktiven skall uppdraget vara avslutat . är medlem av EU. Medlemskapet innebär bl.a. att det särskilda regelverk som utvecklats inom EG skall tillämpas i . Inom EG-rätten skiljer man mellan primär och sekundär EG-rätt. Den primära EG-rätten består av de grund- läggande gemenskapsfördragen. Den sekundära EG-rätten utgörs av de rättsakter som har utfärdats av EG:s institutioner på grundval av de grundläggande fördragen, nämligen förordningar, direktiv, beslut samt yttranden och rekommendationer. Förordningar är till alla delar bindande och direkt tillämpliga i medlemsstaterna och varken kan eller får transformeras till natio- nell lagstiftning.