sou · GRB359d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Clearly, efficient Internet use with respect to domain names under the se top-level domain is dependent upon functions abroad. However, the actual administration of top-level domain may be considered such a critical activity that it warrants increased government influence in order to ensure stable and robust communications with addresses registered under our top- level domain. Because no laws currently exist that empower the state to protect those societal interests which fall within the ambit of such administration, we are proposing a law regarding a country- code top-level domain for . A law regarding a country-code top-level domain for The new law would establish certain goals which the administration of a country-code top-level domain would have to meet, as well as certain administrative obligations which would have to be taken into account in its operation. The objective is a country-code top- level domain for that is administered in an efficient, robust and secure and protects the public interest. Administration refers herein to the technical operation of the top-level domain, and to the delegation and registration of domain names under the top-level domain. The proposed law imposes certain basic requirements on the entity bearing administrative responsibility for the top-level domain. For example, the entity bearing the administrative responsibility for the top-level domain must have its legal domicile or headquarters in . This requirement extends also to whomsoever the responsible administrating entity or partly transfers the operational tasks which such administration entails. Administrative tasks may not be transferred in any way unless the supervising authority is so notified. The proposed legislation also includes certain general requirements which may be established with respect to technical operations. The obligations set forth in this section entail that the entity having administrative responsibility must ensure functioning traffic between the name servers for the top-level domain and the The proposal also provides that the responsible administrative entity will also be obligated to comply with any national regulations duly and properly adopted in this area. Such regulations should be formulated taking into account in particular the guidelines adopted by ICANN with respect to the technical operation of country-code top-level domains. The proposed law further imposes upon the responsible administrative entity an obligation to provide a publicly available register containing contact information. The domain-name holder or technical contact person must register contact information in said register. It should be possible to use this register to determine the identity of the holder of a second-level domain, and also to find out how to contact, if necessary, the holder of the domain name, or their representative. To ensure that a country-code top-level domain will function efficiently, robustly and securely in a situation in which administrative responsibility is being shifted from one entity to another, the proposal also imposes an obligation to transfer register data to the new administrator. If the administration terminates without any new responsible administrative entity being designated, the supervising authority must see to it that administration continues. The proposed law contains a provision that entitles the party under obligation to transfer register data to reasonable compensation. Such compensation should include compensation for any infringement of intellectual property rights that may have occurred with respect to the registered information while the top-level domain was being administered. The proposed law also contains provisions to ensure that the top-level domain will function in the intended by requiring the entity having administrative responsibility to furnish the supervising authority with a safety copy of the register data extant within the operation. With respect to the segment of the administration pertaining to domain name registration, we have proposed a provision which sets forth the general requirements which it should be possible to impose. These requirements should specify that domain name registrations must be handled in a which is non- discriminatory, open, protective of personal integrity and which promotes the interests of the users and the country. Finally, this aspect of the administration should also be done in a way that takes into account developments relating to the Internet. the proposed law requires that domain name registrations be an essentially self-regulating process, in the same way as has been the case heretofore. With respect to domain name registration, the proposal also provides that the annual fees charged for a domain name must be reasonable. The expenses associated with the administration of the top-level domain which should have an impact on the annual fee should include expenses for actual operations, fees paid to ICANN and other organisations, and the inspection fee which must be paid pursuant to the law. We propose that the entity having administrative responsibility should be subject to an obligation to provide a procedure for cancelling and transferring domain names in special cases. Such cases would include obvious cases of misuse in which the domain name holder has registered or used the name in bad faith, or where the holder had no right to or legitimate interest in a name which constitutes the domain name. The cancellation and transfer process should be simple, efficient and open, and should entail the lowest possible cost for the applicant. The entity which has the responsibility for a country-code top- level domain within the scope of the law must be subject to official oversight with respect to its compliance with the law, and with the regulations promulgated by virtue of the law. The supervising authority must, within the framework of its oversight, be able to obtain access to information, as well as to equipment, premises, offices and other such areas. The authority enforcing the law must also be empowered to issue injunctions. Finally, the proposed law contains a provision regarding the Swedish governments authority to promulgate regulations concerning the administration of the country-code top-level domain for in time of war, impending war, or similar such circumstances. The need for public oversight which derives from the proposed law will entail expense for the State. We propose that this expense be financed by charging an inspection fee, to be paid by the entity bearing the responsibility for administering the country-code top- level domain for . lag om nationell toppdomän för Härigenom föreskrivs följande. 1 § Bestämmelserna i denna lag syftar till att säkerställa att administrationen av en nationell toppdomän utförs på ett robust, säkert och effektivt sätt i allmänhetens intresse. 2 § I denna lag avses med domännamn: beteckning för adressering i ett internationellt domännamnssystem för elektronisk kommunikation, nationell toppdomän: domän som betecknar på den högsta nivån i ett internationellt domännamnssystem, administratör: den som ansvarar för teknisk drift av en topp- domän samt tilldelning och registrering av domännamn, namnserver: dator i ett elektroniskt kommunikationsnät som programmerats så att den lagrar och distribuerar filer med information om domännamn samt tar emot och svarar på frågor om domännamn i nätet. Administrationen av en nationell toppdomän 3 § Administratören skall ha hemvist eller säte i . Om administrationen av en nationell toppdomän helt eller delvis uppdras åt annan, skall det anmälas till den myndighet regeringen bestämmer (tillsynsmyndigheten). Vad som föreskrivs i denna lag om administratören gäller även den till vilken det har uppdragits att helt eller delvis handha administrationen. 4 § Administratören skall 1)bedriva verksamheten under beaktande av allmänhetens intresse av effektiv Internetanvändning, 2)säkerställa en fungerande trafik mellan namnservrarna för toppdomänen och det globala kommunikationsnätet Inter- net, 3)tillse att domännamnen lagras i toppdomänens registerdata- bas, 4)upprätthålla ett effektivt skydd av toppdomänens data, och 5)iaktta de internationella överenskommelser som har anslutit sig till eller bestämmelser antagna med stöd av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillsynsmyn- digheten får meddela närmare föreskrifter om på vilket sätt skyldig- heter enligt första stycket skall fullgöras och om undantag från skyldigheterna. 5 § Administratören skall fastställa och offentliggöra regler för tilldelning av domännamn under toppdomänen. Regler för tilldelning av domännamn skall utformas med särskilt beaktande av 1)att förfarandet skall vara öppet och icke-diskriminerande, 2)skyddet för den personliga integriteten, 3)användarnas och andra allmänna intressen, samt 4)utvecklingen på Internetområdet. Ansökningsavgift och årsavgift för ett domännamn skall vara skälig. 6 § Administratören skall föra ett allmänt tillgängligt register över beviljade domännamn samt upprätta säkerhetskopior av registerdata. En kopia av registret skall tillhandahållas tillsyns- myndigheten. Registret skall innehålla uppgifter om: 1) domännamnet, 2)namn, postadress, telefonnummer och adress för elektronisk post till domännamnsinnehavaren och den som tekniskt administrerar domännamnet, 3)uppgifter om till domännamnet knutna namnservrar, samt 4)övrig teknisk information som behövs för att administrera domännamnet. Uppgift enligt första stycket 2 får underlåtas att göras allmänt tillgänglig om särskilda skäl föreligger. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillsynsmyn- digheten får meddela närmare föreskrifter om registerverksamhet och tillhandahållande av säkerhetskopia enligt första och andra stycket. 7 § Om ansvaret för administrationen av en nationell toppdomän övergår till en annan administratör skall den tidigare administra- tören utan dröjsmål överföra registerdata som är nödvändiga för verksamheten till den nye administratören. Om ansvaret för administrationen av en nationell toppdomän upphör utan att det finns någon ny administratör, skall tillsyns- myndigheten tillse att administratörens uppgifter utförs till dess en ny administratör finns. Den som överför registerdata enligt första stycket har rätt till skälig ersättning. 8 § Tillsynen skall säkerställa att lagen och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen efterlevs. 9 § Administratören skall på tillsynsmyndighetens begäran lämna den information och bereda tillgång till den utrustning och annat som behövs för tillsynen. har rätt att för tillsynen få tillträde till om- råden, lokaler och andra utrymmen, dock inte bostäder, där verk- samhet som omfattas av denna lag bedrivs. 10 § skall övervaka utvecklingen av och nivån på ansökningsavgifter och avgifter för domännamnsinne- havare samt för kostnader för avregistreringsförfarande enligt 12 §. 11 § får meddela de förelägganden som behövs för efterlevnaden av denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Beslut om föreläggande får förenas med vite. Avregistrering och överföring av domännamn i särskilda fall 12 § Administratören får efter ansökan av annan avregistrera ett domännamn, om det är uppenbart att innehavaren i ond tro registrerat eller använt domännamnet och denne inte har någon rätt till eller saknar berättigat intresse av den benämning som utgör domännamnet. I stället för avregistrering får domännamnet på särskild begäran överföras på annan innehavare. För behandling av en ansökan enligt första stycket får administratören ta ut skälig avgift. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillsynsmyn- digheten får meddela närmare föreskrifter om hur prövningen enligt första stycket skall ske. 13 § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillsyns- myndigheten får föreskriva om skyldighet för administratören att betala avgift för tillsynsmyndighetens verksamhet enligt denna lag. 14 § har rätt att få verkställighet hos krono- fogdemyndigheten av beslut som avser åtgärder enligt denna lag. Därvid gäller bestämmelserna i utsökningsbalken om sådan verk- ställighet som avses i 16 kap. 10 § den balken. Verksamhet i krig och kris 15 § Är i krig eller krigsfara eller råder det sådana utom- ordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara, får regeringen meddela de föreskrifter om administrationen av en nationell toppdomän som behövs med hänsyn till landets försvar eller säkerhet i övrigt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den fredstida planeringen för totalför- svarets behov av adressering med användande av domännamnssyste- met under sådana förhållanden som anges i första stycket. 16 § beslut enligt denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid över- klagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . 1.1Uppdragets utformning enligt utredningsdirektiven I vårt uppdrag ingår att undersöka möjligheterna att genom offent- ligrättslig reglering genomföra de principer för administration av nationella toppdomäner för adressering på Internet (Principles for Delegation and Administration of Country Code Top Level Domains) som utarbetats till for Assigned Names and Numbers (ICANN) av den till ICANN knutna mellanstatliga rådgivande kommittén (). I utredningsdirektiven nämns att uppdraget särskilt avser artikel 5, som rör statens roll i administrationen av de nationella toppdomänerna. Enligt direktiven skall vi också lämna de författningsförslag som anses nödvändiga för att möjliggöra statlig tillsyn av principernas efterlevnad. Vi skall slutligen analysera och redovisa förslagens ekonomiska konsekvenser. Vissa aspekter av Internet berörs av det EG-rättsliga regelverk som legat till grund för författningsförslagen i vårt första del- betänkande Lag om elektronisk kommunikation (SOU 2002:60). Regelverket reglerar emellertid inte de frågor om administrationen av domännamnssystemet (DNS) som behandlas här, även om det kan finnas vissa beröringspunkter. De principer som enligt våra direktiv huvudsakligen skall ligga till grund för vårt arbete är i stället, som nämnts, de som på internationell nivå utarbetats av GAC för ICANN:s räkning. har Europeiska kommissionen i meddelandet KOM (2000)202 uppmanat medlemsstaterna att genomföra GAC:s principer på ett lämpligt sätt i den mån de avser regeringars förhållande till ICANN och till sina . Europeiska unionens råd uppmanade därefter medlems- staterna att med beaktande av nationella bestämmelser genomföra GAC:s principer för delegering och administration av nationella toppdomäner. Utredningens direktiv fastställdes genom beslut vid regeringssam- manträde . Enligt direktiven omfattar uppdraget tre huvuddelar. Den första delen av uppdraget redovisades i delbetänkandet Lag om elektronisk kommunikation (SOU 2002:60). Uppdraget i denna del innebar att vi skulle genomföra en fullständig översyn av telelagen (1993:597) och lagen (1993:59) om radiokommunikation samt de då gällande politiska målen för teleområdet. Utgångs- punkten för översynen skulle i huvudsak vara de EG-direktiv och EG-beslut för området elektronisk kommunikation som antagits som en följd av kommunikationsöversyn. I den mån radio- och TV-lagen (1996:844) påverkades skulle också den lagen bli föremål för översyn. Den andra delen av uppdraget redovisades i delbetänkandet Myndighetsfrågor m.m. (SOU 2002:109). Upp- draget innebar att vi skulle beskriva den dåvarande myndighets- strukturen och de samarbetsformer mellan myndigheter som fanns inom området för elektronisk kommunikation. Vi hade också att redovisa olika alternativ till en förändrad myndighetsorganisation och lämna förslag till hur en organisation borde utformas efter det att lagen om elektronisk kommunikation trädde ikraft. Uppdraget i denna del innebar också att vi skulle analysera gränsdragningsfrågor mellan olika myndigheters verksamheter inom området för elektro- nisk kommunikation. Slutligen hade vi att lämna förslag till författ- ningsändringar som föranleddes av artikel 13 i och rådets direktiv /58/EG av om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektro- nisk kommunikation. Den sista delen av uppdraget, som redovisas i detta slutbetänkan- de, innebär att vi skall lämna de författningsförslag som är nödvän- diga för att möjliggöra statlig tillsyn av de principer för administra- tion av nationella toppdomäner för adressering på Internet som utarbetats av GAC. Sedan vi överlämnat delbetänkandet Myndighetsfrågor m.m. påbörjade vi arbetet med frågorna om den natio- nella toppdomänen se. Vi har studerat den tekniska bakgrunden och kartlagt de organi- sationer som såväl internationellt som nationellt har betydelse för administrationen av den nationella toppdomänen se. Därutöver har vi undersökt hur nationella toppdomäner i vissa andra länder administreras och vilka omständigheter som ligger till grund för de olika organisationsformer som man valt att införa i dessa länder. Vidare har vi analyserat i vilken omfattning den nationella topp- domänen se kan anses ha fått en samhällelig betydelse och i vilken omfattning denna betydelse motiverar att staten skapar ett in- flytande över eller insyn i administrationen. Utifrån ovan gjorda överväganden har vi undersökt om redan nu gällande lagstiftning tillgodoser statens behov av inflytande över eller insyn i administrationen av toppdomänen se. Vi har också analyserat den nationella toppdomänens juridiska status och diskuterat om delegationen eller administrationen av toppdomänen se inneburit att () har någon rättighet till domänen. Vi har också analyserat olika metoder att skapa en reglering av toppdomänen se. Vidare har vi övervägt om det finns några nu gällande bestäm- melser som kan påverka utformningen av ett lagförslag samt vilka av GAC:s principer som bör komma till uttryck i lagstiftning angående den nationella toppdomänen se och hur en lagstiftning bör utformas. Våra slutsatser kommer till uttryck genom att vi föreslår en lag om administrationen av en nationell toppdomän för . Vi har också behandlat frågor om regelverket för namntilldelning och alternativa tvistlösningsförfarande och i vilken utsträckning det bör finnas en detaljreglering beträffande dessa frågor i den före- slagna lagen. Slutligen har vi analyserat hur den föreslagna lagen som skall gälla för en nationell toppdomän för påverkar olika myn- digheters finansiella och personella resursbehov. Vi har också över- vägt hur myndigheternas verksamhet i de delar som berörs av vårt förslag skall finansieras. Vi har beaktat de förslag som lämnat i sitt betänkande .se? (SOU 2000:30). Vi har också i vårt arbete beaktat de av () utarbetade rapporterna Förändringar av organisatorisk och rättslig karaktär som är nöd- vändiga för att skall kunna verifiera eller vidta åtgärder för att säkerställa att Internet i kan drivas oberoende av funktioner utomlands, 01-023882, av , Internets robusthet, 01-026614, av , Drift av Internet oberoende av funktioner utomlands, 01-026615, av och Är Internet i robust?, PTS-ER-2003:1, av . anordnade utredningen en hearing för före- trädare för myndigheter och organisationer samt för enskilda. Ut- redningen har vidare samrått med . Dessutom har utredaren, sekreterarna och två av experterna företagit en resa till . och , , och där sammanträffat med företrädare för U.S. (DoC) och ICANN. Under arbetet har utredningen haft tre sammanträden, varav ett i internatform. En fungerande kommunikation mellan datorer uppkopplade mot Internet förutsätter att det finns en enhetlig teknik som garanterar att den information som skickas når fram till rätt adressat. Den teknik som huvudsakligen används för att säker- ställa att information befordras till den dator som är avsedd mot- tagare benämns IP (Internet Protocol). Protokollet innehåller bl.a. en standardiserad adresseringsmetod som innebär att varje enskild dator som är ansluten till Internet tilldelas en adress som entydigt identifierar datorn. Dessa unika adresser kallas IP-adresser och utgörs enligt versionen IPv4 av 32-bitars tal som skrivs som fyra sifferserier, åtskilda med punkter. En vidareutveckling av adres- seringssystemet, IPv6, medger användning av IP-adresser med 128- bitars tal. Eftersom adressernas utformning är svår att komma ihåg för den enskilde användaren används också ett kompletterande system, domännamnssystemet. Med användning av en översätt- ningsfunktion, här kallad DNS-tjänsten, ges de anslutna datorerna enklare namn som kännetecken för IP-adresserna. Domännamnen översätter alltså IP-adresserna och vice versa med användande av en översättningsfunktion, den s.k. DNS-tjänsten. Begreppet DNS-tjänst har närmare definierats i PTS rapport i robust?, PTS-ER-2003:1. Med DNS-tjänst avses kortfattat en tjänst som tillhandahåller information från domän- namnshierarkin på begäran av användaren. Specifikt förutsätts DNS-tjänsten alltså kunna besvara användarens frågor om: Vilken IP-adress det är som motsvarar ett efterfrågat domännamn. Till vilken värd e-post ska levereras. Vilket domännamn som motsvarar en efterfrågad IP- adress. Domännamnsystemet är, som nämnts, hierarkiskt uppbyggt. Det är organiserat utifrån en omvänd trädstruktur som brukar kallas för domännamnsträdet. Detta träd har den sammanhållande roten på sin högsta nivå i hierarkin. Roten saknar namn men betecknas med en punkt sist i adressen. Punkten skrivs dock vanligen inte ut vid adressering. Rotnivån kontrollerar vilka toppdomäner (Top Level Domain, TLD) som ingår i domännamnsträdet. Figur: Källa, SOU 2000:30, , .se?, bil. 6, figur 6 (se vår bilaga 3). Ett domännamn skall bestå av en toppdomän, en huvuddomän (Second Level Domain, SLD) och, i förekommande fall, en under- domän. Toppdomänen är den namndel eller det suffix som åter- finns sist i domännamnet, t.ex. se eller com, och anger adressens huvudgrupp. Domännamn som registreras under den svenska toppdomänen skall innehålla bokstäverna A–Z eller siffrorna 0–9. Det är också möjligt att använda bindestreck i ett domännamn. måste inledas eller avslutas med en bokstav eller siffra och får inte uteslutande bestå av siffror. Som exempel på hur ett domännamn är uppbyggt kan nämnas regeringens domännamn som är domännamn till webbservdatorn för . Adressen mot- svarar den numeriska IP-adressen 194.52.220.50. I domännamnet betecknar se toppdomänen och regeringen huvuddomänen. De olika departementen inordnas i förekommande fall som under- domäner före huvuddomänen. Naring är alltså underdomän i domännamn naring.regeringen.se. De servrar som hanterar information om domännamn kallas DNS-servrar. Varje server i kedjan har till följd av systemets utformning sitt ansvarsområde och hanterar den information som krävs för att kunna peka ut nästa server i kedjan. Det samman- hänger med att den tekniska uppslagningsprocess som används i de olika nätverk som utgör Internet i princip är utformad på ett liknande hierarkiskt sätt. Längst upp i hierarkin finns rotservern, som pekar ut adressen till toppdomänservrarna, som därefter pekar ut adressen till nästa server i kedjan. Rotservrarna hanterar bara information om toppdomänerna och toppdomänernas IP-nummer, och de servrar som pekar ut servrarna som hanterar huvud- domänerna har bara information om dessa. I praktiken används emellertid inte hela det hierarkiska systemet vid varje sökning. Att det är så beror på att den information som krävts för att göra en uppslagning efter en adress sparas i de servrar som aktiverats i samband med en sökning.