sou · GRB380d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Som framgår av figuren är univer- sitet och högskolor den vanligaste mottagaren av projektfinan- siering från . Privata företag driver en dryg fjärdedel av projekten. Representanter från övriga sektorer av samhället står för mindre än en tredjedel av projekten. Ett annat sätt att belysa hur de långsiktiga medlen används i direkt projektverksamhet är att studera hur de tre anslagstyperna, eller om man så vill syftena med den statliga finansieringen av EFUD, fördelas mellan olika typer av mottagare. Detta framgår av figur 8.2 nedan. Samarbete mellan staten och näringslivet Andel projekt efter anslagstyp och mottagare (procent) Statliga bolag/affärsverk Introduktion av ny energiteknik Föga förvånande är den absoluta majoriteten av projekten som drivs av universitet och högskolor finansierade via Energiforsk- ningsanslaget. Detsamma gäller de projekt som genomförs av stat- liga myndigheter och inom internationell verksamhet. Vad som inte framgår av figuren är att en stor andel av de projekt som finan- sieras med anslagen för Energiteknikstöd och Introduktion av ny energiteknik utförs av privata företag. 8.4Stöd till samverkan och kommersialisering Samverkan mellan högskola och näringsliv sker i en mängd olika former inom ramen för den FoU-verksamhet som bedrivs inom energiområdet. I detta avsnitt diskuteras några av de viktigare stöd- givarna samt görs en bedömning av vilken betydelse dessa har för att samverkan mellan högskola och näringsliv skall komma till stånd inom energiområdet och för att denna samverkan skall leda till konkreta resultat i form av ekonomisk nytta. Samarbete mellan staten och näringslivet Branschorganisationer och branschägda företag är vanligtvis viktiga aktörer när det gäller FoU-verksamhet inom sina respektive verk- samhetsområden. Branschorgan och branschägda företag får betydande stödbelopp av . I allmänhet kanalise- ras dessa medel vidare till industriforskningsinstitut, företag eller högskolor. I tabell 8.1 nedan redovisas de branschorganisationer som beviljats större stödbelopp. Beviljat stöd från det långsiktiga programmet (tkr) 8.4.2Stödaktörer som riktar sig till forskarna De insatser som sker i högskolemiljön och som syftar till att stödja och uppmuntra forskarna att närma sig näringslivet, utförs framför allt av högskolorna själva. En annan viktig aktör i detta samman- hang är de sju teknikbrostiftelserna som förutom att de stöder samverkansprocessen direkt, även finansierat viss verksamhet vid högskolornas bolag. Inga av aktörerna inom denna sektor tar något specifikt ansvar för enskilda sakområden. Högskolan har, efter införandet av den tredje uppgiften i högskole- lagen (1992:1434, ändring 1996:1392), statsmakternas uppdrag att ansvara för att en väl fungerande och effektiv samverkansprocess kommer till stånd. Någon särskild finansiering för denna uppgift finns dock inte. Arbetet med dessa frågor får resursmässigt kon- kurrera med huvuduppgifterna att bedriva utbildning och forsk- ning. När det gäller arbetet med den näringslivsinriktade delen av Samarbete mellan staten och näringslivet den tredje uppgiften går det, att döma av RRV:s rapport, en genomgående skiljelinje mellan tekniskt och medicinskt inriktade lärosäten och övriga. De förra har i allmänhet lång tradition av samverkan med näringslivet och de har därför haft enklare att ta sig an den tredje uppgiften. Inom dessa lärosäten är näringslivssam- verkan tydligare kopplad till utbildningen och forskningen och i högre grad förankrad ute på institutioner och hos de enskilda forskarna. När det gäller att bygga upp organisatoriska stödstrukturer är det enligt RRV framför allt kontaktsekretariatsfunktioner som man har satsat på, dvs. en samlad ingång till lärosätet för företagen. och högskolor har byggt upp en sådan orga- nisation, även om inriktning och ambitioner varierar. När det gäller stöd till kommersialisering av forskningsresultat inom lärosätena är bilden mer varierad. Samtliga lärosäten har administrativa och juridiska funktioner som till viss del kan nyttjas för detta ändamål. Ett särskilt organiserat stöd för i första hand affärsrådgivning och idésökning ute på institutionerna återfinns i flera fall antingen inom kontaktsekretariatsfunktionen eller inom ramen för särskilda holdingbolags verksamhet. Holdingbolagen har till uppgift att stärka lärosätenas förmåga att leva upp till kraven på samverkan. Elva lärosäten fick rätt att bilda holdingbolag . Ytterligare tre högskolor bemyndigades att bilda ett holdingbolag . Holding- bolagen har tilldelats mellan fyra och vardera i aktiekapital. I praktiken kan de sägas ha två uppgifter, dels att fungera som såddfinansiär för avknoppningar från lärosätena, dels att härbärgera diverse stödfunktioner för samverkansuppgiften som t.ex. kontaktsekretariat eller teknikparker. Hur finansieringen lösts har enligt RRV:s rapport varit den avgörande faktorn för holding- bolagens aktivitet. Det är enligt RRV endast bolag som har lyckats finna extern finansiering, antingen via teknikbrostiftelsen eller via andra aktörer, som kan uppvisa någon större volym på verksam- heten. Samarbete mellan staten och näringslivet Teknikbrostiftelserna har en bredare uppgift att på olika sätt verka som smörjmedel i samverkansprocessen. Detta innebär enligt RRV att det varit möjligt att välja roller alltifrån att agera såddfinansiär till att understödja lärosätenas utvecklande av tredje uppgiften. De sju stiftelserna återfinns också enligt RRV längs hela denna skala när det gäller valet av verksamhetsinriktning. Profilerna skiljer sig enligt RRV för det första vad gäller inriktningen mot antingen samverkans- eller kommersialiseringsuppgiften. Den andra viktiga frågan är enligt RRV huruvida fokus för insatserna ligger på att stödja högskolan eller aktörer utanför myndigheterna, dvs. om insatserna syftar till att stödja forskarna i sig eller till att stärka lärosätenas egen kapacitet att stödja sin personal. De sju Teknikbrostiftelserna tilldelades ett ursprungligt stiftelse- kapital på vardera. Av detta kapital har man endast möjlighet att använda den reala avkast- ningen. När stiftelserna upphör skall det värdesäkrade grundkapitalet återlämnas till staten. av gynnsam börs- utveckling blev stiftelserna starka aktörer i sina respektive regioner. har den situationen förändrats. För att underlätta bedrivandet av verksamheten har stiftelserna givits möjlighet att återlämna delar av stiftelsekapitalet i form av onoterade aktier. Innebörden av detta är att teknikbroarna kan använda sitt kapital för att gå in med såddfinansiering i nystartade företag. I syfte att stärka incitamenten till samverkan mellan forskning och företag har ett antal initiativ tagits för att skapa former som underlättar möten samt kunskaps- och erfarenhets- utbyte. De viktigaste av dessa initiativ är den struktur av kompe- tenscentra som har etablerats samt den organi- sation av industriforskningsinstitut som har byggts upp . Samarbete mellan staten och näringslivet Initiativet till kompetenscentra togs av . har dock övertagit ansvaret för programmet från . Verksamheten startade 96 och är en tioårig satsning. Kompetenscentras verksamhet regleras av avtal mellan ett lärosäte, eller och ett antal företag. I avtalet regleras forskningsprogrammet och dess finansiering, centrats organisation och samarbetsformer, rättigheter till resultat m.m. (1995 2005) satsar det svenska näringslivet och staten tillsammans 4,7 miljarder på kompetenscentra, där närings- livet står för , högskolorna för samt och för . Sammanlagt finns 28 kompetenscentra fördelade på åtta univer- sitet och högskolor. Fem av dessa finansieras av Energimyndig- heten med . Samtliga centra skall vara väl förankrade inom högskolan samt ha ett deltagande från näringslivet i ledning, genomförande och finansiering av forskningsprogrammen. De fem kompetenscentra som verkar inom energiområdet är: Totalt inom samtliga 28 kompetenscentra samarbetar för när- varande ca 220 företag med forskargrupper vid ca 130 institu- tioner/avdelningar vid åtta universitet/högskolor och nio industri- forskningsinstitut. Omkring 50 av företagen medverkar i flera centra och av företagen är små företag med färre än 250 anställda och som inte ingår i någon koncern. När det gäller de fem kompetenscentra som delfinansieras av deltar 55 företag som avtalspartner. Nio av före- tagen är små eller medelstora (SME-företag). 150 personer från företagen deltar aktivt i arbetet. Som framgår av tabell 8.2 nedan kan vissa skillnader konstateras mellan de fem energiinriktade kompetenscentra och de övriga. Samarbete mellan staten och näringslivet Jämförelse av Kompetenscentra finansierade av respektive av Examinerade doktorander/ licentiater Källa: RRV, baserat på i siffror utgiven av och . På uppdrag av /genomförde ett antal inter- nationella experter utvärderingar av flertalet kompetens- centra. Bedömningen av verksamheten var sammantaget positiv, men utvärderarna hade en del synpunkter på de kompetenscentra som arbetar med energifrågor. är ett samlingsbegrepp för ca 30 forsk- ningsinstitut som bedriver forskningsverksamhet. Prov- nings- och () är helstatligt. Även flertalet av övriga institut har någon form av statlig finansiering och ägande. Den svenska institutssektorn för FoU är totalt sett liten jämfört med andra . Industriforskningsinstituten bedriver tillämpad forskning och deras främsta roll är att anpassa, omvandla och tillämpa forskningsresultat för industriell användning. bildades för att förvalta statens minoritetsägande i ett antal industriforskningsinstitut. IRECO ägs till av och till av och Kompetensutveckling. IRECO svarar för basfinansiering och för kompetensutveckling medan svarar för verksamhetsutveckling genom stöd till kollektiv forsk- ning, medverkan i EU-projekt, samverkan med små/medelstora företag och anslag inom olika programområden. Samarbete mellan staten och näringslivet Det finns inte något institut som primärt verkar inom energi- sektorn, men flera av instituten arbetar inom sitt respektive sak- område med frågor som rör energi. Vid SP utgör energi ett av sex verksamhetsområden. I tabell 8.3 nedan redovisas de forsknings- institut som har beviljats medel av från det långsiktiga programmet. som har beviljats medel ur det lång- siktiga programmet (tkr) STFI, Skogsind tekniska forskningsinstitut MEFOS, stift för metallurgisk forskning JTI, jordbrukstekniska institutet IVF, Industriforskning och utveckling Källa: projektdatabas. Som framgår av tabellen har beviljat stöd till FoU-projekt hos forskningsinstituten uppgående till när- mare inom ramen för det långsiktiga programmet. Det faktum att mer än hälften av forskningsinstituten bedriver sådana projekt att de bedömts passa in i det långsiktiga programmet visar på bredden i energiforskningen. Enligt RRV utgör denna bredd dock inte bara en fördel, utan medför även svårigheter att skapa ett fokus i de insatser som genomförs. Vid några av RRV:s intervjuer har också framhållits att det är en brist att det inte finns ett forsk- ningsinstitut med ett renodlat energiforskningsuppdrag. Samarbete mellan staten och näringslivet 8.4.4Aktörer som stöder och finansierar nyföretagande För att projekt skall kunna utvecklas och leda till nya företag krävs i många fall stöd från en offentlig eller privat finansiär. Dessa finan- siärer bidrar med exempelvis utvecklingsstöd, managementkun- skaper och ägarkapital. Nedan presenteras ett antal viktiga aktörer, utöver de tidigare nämnda, som stöder och finansierar nyföre- tagande. Observera att de kvantitativa uppgifter som redovisas avser alla typer av teknik, inte enbart energiområdet. De offentligt finansierade aktörerna ger främst ekonomiskt stöd till företag i tidiga skeden. Det finns inte några formella krav från dessa aktörer att utvecklingsprojekten skall bedrivas i samverkan. Ingen av dessa aktörer har något speciellt ansvar för energiområdet. Genom såddfinansiering till teknikutvecklingsprojekt i tidiga skeden kan delfinansiera företag som grundar sin verk- samhet på FoU-resultat. Statens medverkan är begränsad till av projektkostnaden. bevil- jade mellan 90 och 120 stöd . sjönk denna siffra till 50 beviljade stöd. Stödbeloppen framgår av tabell 8.4. såddfinansiering (beviljat stöd) har en stor del av besluten om såddfinansie- ring flyttats över till Industrifonden. Industrifonden beviljade endast två såddfinansieringsstöd . Industrifonden vänder sig främst till företag som kommit en bit på väg och som skall börja utveckla eller börja sälja en produkt. Inriktningen ligger därmed inte på såddfinansiering. Det skall också finnas en teknisk höjd i de projekt och verksamheter som Industrifonden finansierar. Samarbete mellan staten och näringslivet I Industrifondens förteckning över finansierade projekt finns en handfull projekt inom energisektorn. Stiftelsen () är en statlig stiftelse med uppdrag att ge stöd till affärsmässigt intressanta innovationer. stöder innovatörer med finansiellt kapital i form av kreditgivning och bidrag samt intellektuellt kapital i form av rådgivning och nät- verk. Stiftelsen förfogar över ca som skall fördelas fram då skall upphöra. Grundfakta för framgår av tabell 8.5 nedan. Ansökningar (antal) Beviljade bidrag/stipendier (antal) Beviljade lån (antal) Snittbidrag/stipendium (tkr) Snittlån (tkr) Det privata riskkapitalet står för en stor del av det kapital som inve- steras i skedet före kommersialisering. Svenska Riskkapitalföre- ningen och inledde ett samarbete för att varje kvartal undersöka händelseutvecklingen på riskkapital- marknaden. Enligt den gemensamma publikationen Riskkapital- bolagens aktiviteter är energisektorn en mycket liten sektor i risk- kapitalsammanhang, med få satsningar. Sektorn omfattade under de tre första kvartalen 2002 mellan noll och av antalet investeringar. Energi finns inte heller med som en av de branscher som riskkapitalbolagen tror mest på för framtida investeringar. Endast ett fåtal av riskkapitalföreningens 140 medlemsföretag anger att man är intresserad av att satsa inom energisektorn. Samarbete mellan staten och näringslivet 8.5Samverkan inom energisektorn jämfört med andra områden Samverkan mellan akademi och näringsliv sker inom de flesta forskningsområden. I detta avsnitt studeras om omfattningen eller karaktären av den samverkan som sker mellan energiforskare och företag inom energiområdet skiljer sig från andra sakområden inom den tekniska och naturvetenskapliga forskningen. Likaså studeras om det finns skillnader beträffande förutsättningarna att kommer- sialisera resultat från forskningen i nya eller befintliga företag. Analysen bygger på den enkätundersökning RRV genomförde bland forskare inom universitet och högskolor med tek- niska och naturvetenskapliga forskningsområden, och den upp- följande enkätundersökning RRV genomförde riktad till forskare inom energiområdet verksamma på KTH, och . Ett par skillnader kan noteras mellan de två populationerna. Dels utgör forskarstuderande en större andel bland energiforskarna. Dels är energiforskarna i betydligt högre grad inriktade mot tilläm- pad forskning än den andra gruppen (). Båda RRV:s enkäter visar att forskarnas intresse av att samverka med näringslivet är stort. Två tredjedelar av forskarna instämmer helt i påståendet att samverkan är viktig. En lika stor andel menar att man skulle satsa än mer på sina kontakter med näringslivet om man hade mer tid till förfogande. På dessa punkter skiljer sig heller inte energiforskarnas uppfattning från samtliga tekniska och natur- vetenskapliga forskare. Denna bild förändras inte om man istället studerar de faktiska erfarenheterna av att samverka med näringslivet. Av samtliga fors- kare anger att de har konkret erfarenhet av företags- samarbete i någon form. Bland energiforskarna är motsvarande andel . Som framgår av figur 8.3 nedan kan dock samverkan ta sig olika uttryck. Figuren avser hur stor andel av energiforskarna och gruppen samtliga forskare som har erfaren- heter av respektive samarbetsform. Samarbete mellan staten och näringslivet Erfarenheter av samverkan (procent) Av figur 8.4 nedan framgår hur forskarnas kontaktmönster såg ut för enkäten samt med vilken typ av företag man har kontakt. Det bör noteras att figuren avser andelen av de svarande som bedrev forskning vid frågetillfället och som uppgav att de hade (eller inte hade) en etablerad samverkan med stora respektive små eller medelstora företag. Av frågeställningen framgick även att den angivna företagskontakten skulle vara relaterad till de svarandes egen forskning. Aktuella företagskontakter (procent) Både stora och SME Samarbete mellan staten och näringslivet I enkäterna fick forskarna också ta ställning till vilken kontaktväg de ansåg vara den viktigaste. Som framgår av figur 8.5 förefaller forskarna i de två grupperna att i lika hög grad anse att det ligger lika mycket på den egna gruppen som på företagen att ta ansvar för att kontakter tas. Det bör också noteras att det är väldigt få fors- kare som angivit att de stödaktörer som finns både inom och utanför lärosätena, vars syfte är att underlätta samverkan mellan forskare och näringsliv, är de viktigaste typerna av aktörer för att det skall etableras samverkan. Viktigaste kontaktväg mellan forskare och företag (pro- cent) I båda RRV:s enkätundersökningar tillfrågades forskarna om hur de bedömde möjligheterna att kommersialisera sina forsknings- resultat. Svaren framgår av tabell 8.6 nedan. Samarbete mellan staten och näringslivet Bedömning av möjligheterna att kommersialisera forsk- ningsresultat (procent) Har redan kommersialiserat forskningsresultat Har för avsikt att kommersialisera forskningsresultat Kommersiell potential finns men någon kommersialisering har Saknar ägande/patenteringsrätt varför kommersialisering inte är Bedömer att det inte finns kommersiella tillämpningar inom Som framgår av tabellen bedömer över hälften av forskarna att deras forskning har kommersiell potential. Det är dock endast en mindre del som faktiskt har genomfört eller står i begrepp att genomföra en kommersialisering. Här finns även några intressanta skillnader mellan de bägge undersökta grupperna. Det är å ena sidan bara en hälften så stor andel energiforskare som faktiskt har kommersialiserat sina forskningsresultat medan det å andra sidan är betydligt vanligare att energiforskarna bedömer att deras forskning har en kommersiell potential. Bland de forskare som har genomfört en kommersialisering anser ungefär hälften av såväl samtliga forskare som energi- forskarna att det varit en medveten strävan i forskningsarbetet att finna kommersiella tillämpningar. En tydligare skillnad mellan de bägge grupperna framgår av figur 8.6 nedan, som visar i vilken mån kommersialiseringen skedde i ett företag där forskaren hade ägar- intressen. Samarbete mellan staten och näringslivet Var kommersialiserades forskningsresultaten? Inom ett eget företag I ett annat företag Kommentar: Med eget företag avses hel- eller delägt företag. Som framgår av figur 8.6 är det för bägge grupperna vanligare att kommersialiseringen sker via ett företag där forskaren saknar inflytande som ägare. Detta sker vanligen genom att forskarens patent licensieras ut till företaget eller att företaget på annat sätt förvärvar rätten att marknadsföra innovationen. En central faktor för att kunna genomföra en kommersialisering är tillgången till finansiering. I den mån det går att dra några slut- satser beträffande energiforskarnas villkor förefaller de, att döma av RRV:s rapport, härvidlag inte avvika från övriga forskares i någon högre grad. Möjligen finns det en tendens att energiforskarna i mindre grad än de övriga har haft tillgång till privat riskkapital. 8.6Samverkan och resultat inom det långsiktiga programmet Som framgick av föregående avsnitt samverkar forskare inom energiområdet i åtminstone samma utsträckning som forskare inom andra tekniska och naturvetenskapliga sektorer. Däremot förefaller det vara svårare att åstadkomma resultat i form av kom- mersiella tillämpningar. I det här avsnittet analyseras vad som framkommit om samverkan och resultat i Technopolis och RRV:s gemensamma enkät till projektledare i projekt som fått stöd från Samarbete mellan staten och näringslivet långsiktiga energipolitiska program. Viss upprepning av information som tidigare redovisats i kapitel 7 är därvid ofrånkom- lig. Eftersom Energimyndigheten ansvarar för ungefär tre fjärdedelar av såväl projekt som anslag som ingår i programmet har RRV kon- centrerat analysen på resultaten av projekt. 8.6.1Samverkan och konkret tillämpning av projektresultaten I RRV:s urval ingår 414 projekt vars resultat i rapporten huvud- sakligen redovisas utifrån anslag, projekttyp och huvudman inom projektet. Den aktör som ansöker om stöd definieras som huvud- man av RRV, även om andra parter deltar med finansiering och i genomförandet av projektet. Huvudmännen är indelade i tre grup- per: lärosäten, privata företag och övriga. I gruppen övriga ingår bl.a. branschorganisationer, kommuner, myndigheter samt statliga och kommunala bolag. Det långsiktiga programmet syftar till att stödja forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Programmets medel är fördelade på tre anslag som mer eller mindre tydligt kor- responderar med dessa tre syften. I figur 8.7 nedan har de ansvariga projektledarnas bedömning av projektens inriktning kopplats till vilket anslag som utgjort finansieringskälla. Som framgått av kapi- tel 7 ombads projektledarna i enkäten att beträffande detta svara längs en sjugradig skala, vilket innebär att de icke namngivna staplarna i denna och nästkommande figur endast är mellansteg på skalan. Samarbete mellan staten och näringslivet Projekttyp per anslag (procent) Introduktion av ny energiteknik Det bör noteras att figuren endast tar upp projekt som uteslutande fått medel från ett av de redovisade anslagen. Detta gäller dock för av RRV:s urval av 414 projek.t5 Som framgår av figur 8.7 är av de projekt som uteslutande fått medel från an- slaget för Energiforskning forskningsinriktade. För i stort sett samtliga projekt som enbart finansierats med anslaget för Energi- teknikstöd sträcker sig bedömningarna mellan tillämpad forskning och demonstration eller användande av ny energiteknik. Anslaget för Introduktion av ny energiteknik är än mer utspritt längs skalan av projekttyper. Det är också en relativt liten andel av projekten som finansieras via detta anslag som av de svarande i huvudsak an- ses handla om demonstration. Ett annat sätt att karakterisera de projekt som genomförs inom det långsiktiga programmet är att se vilken inriktning projekten bedöms ha inom var och en av de tre grupperna av huvudmän, dvs. de aktörer som står som mottagare av stödet. 5 Bland de projekt som ingår i urvalet har finansierats uteslutande med medel från anslaget för Energiforskning, uteslutande från anslaget för Energiteknikstöd och har endast finansierats medel för Introduktion av ny energiteknik. av projekten har fått medel från flera av anslagen. Samarbete mellan staten och näringslivet Projekttyp per stödmottagare (procent) användande av befintlig teknik Kommentar: N= 414 (Lärosäten 202, Privata företag 104 och Övriga 108). Av figur 8.8 framgår att huvuddelen av de projekt som bedrivs av lärosätena är forskningsinriktade. Andelen ren grundforskning är dock liten. Företagen är i högre grad inriktade mot utveckling och demonstration, men i ungefär vart fjärde projekt har huvudinrikt- ningen varit tillämpad forskning. Att det samverkas inom EFUD-projekten är i sig inget mål. Där- emot anses det vara en viktig aspekt för att de projekt som genom- förs i största möjliga mån skall uppnå syftet att överföra den kun- skap som genereras inom universitet och högskolor till praktiskt användbara resultat i samhället och på marknaden. Samverkan mellan akademi och näringsliv är också viktig för att garantera ett återflöde av kunskap tillbaka till forskningen.