sou · GRB350d3 · 2004-01-01 00:00:00 — –försäkringsskyddet hålls vilande –individen får tillbaka sitt försäkringsskydd. Individen får behålla sitt försäkringsskydd Den första principiella lösningen innebär att individen får behålla sitt försäkringsskydd när han eller hon, helt eller delvis, gör ett förvärvsavbrott. De situationer där den försäkrade kan få behålla sitt försäkringsskydd är följande: –efter förvärvsavbrottet eller minskningen av arbetstiden –arbetslöshet om den arbetslöse står till arbetsmarknadens för- fogande –vård av barn. Att den enskilde får behålla sitt försäkringsskydd, dvs. sin SGI, innebär också att om han eller hon blir sjuk så beräknas sjukpenningen på den ursprungliga SGI:n, oavsett det faktiska inkomstbortfallet. Motsvarande gäller vid övriga förmåner som styrs av SGI. Observera dock att föräldraförsäkringen har speciella kvalifikationsregler. Den andra principen som tillämpas vid SGI-skydd innebär att den enskilde får sin SGI vilande under förvärvsavbrottet. Den ursprungliga SGI:n aktiveras sedan när anledningen till förvärvs- avbrottet har upphört. Försäkringsskyddet hålls vilande i följande situationer: –arbetslöshet om den arbetslöse deltar i arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd –studier med studiestöd –studier med utbildningsbidrag för doktorander –studier inom eget yrkesområde Att försäkringsskyddet hålls vilande innebär att ersättningen vid ett eventuellt sjukfall inte beräknas på den ursprungliga SGI:n utan på en s.k. studietids-SGI (jfr kap. 3.2). Individen får tillbaka sitt försäkringsskydd Den tredje och sista principiella lösningen för att åstadkomma SGI-skydd innebär att individen visserligen förlorar sitt försäk- ringsskydd när en viss situation inträffar men att han eller hon under vissa omständigheter kan få tillbaka sitt tidigare skydd. Situationer där individen kan få tillbaka sitt försäkringsskydd är –arbetssökande efter att förtidspension eller sjukbidrag har upp- hört. När den försäkrade får tillbaka sitt försäkringsskydd grundar sig ersättning under eventuell sjukdom på den ursprungliga SGI:n. I de följande kapitlen presenteras närmare vilka villkor som måste vara uppfyllda för att de olika skyddsbestämmelserna skall vara tillämpliga. Först skall dock kortfattat beröras vad som gäller vid sjukdom och rehabilitering. 2.8Självklart att SGI-skydd gäller vid sjukdom och rehabilitering Individen omfattas självfallet av SGI-skydd när det uppkommer en sådan situation som försäkringen skall ge skydd vid, t.ex. sjukdom. SGI-skydd vid förvärvsavbrott på grund av sjukdom och rehabilitering uppnås enligt två olika modeller. Individen får behålla sitt försäkringsskydd när han eller hon t.ex. får sjuk- penning eller rehabiliteringsersättning. Individen får sitt försäk- ringsskydd vilande i vissa fall när han eller hon får livränta. Såsom framgått av tidigare avsnitt utgör sjukpenninggrundande inkomst (SGI) beräkningsunderlag för bl.a. sjukpenning. Det får därför enligt utredningens mening anses självklart att den enskilde omfattas av SGI-skydd när det uppkommer en sådan situation som försäkringen skall ge skydd vid, dvs. Även i andra situa- tioner kan detta vara självklart, t.ex. vid tillfällig föräldrapenning. Utredningen har därför valt att presentera dessa bestämmelser särskilt och inte i samband med övriga skyddssituationer. SGI-skydd vid sjukdom och rehabilitering uppnås enligt två olika principiella lösningar, i det ena fallet får den försäkrade behålla sitt försäkringsskydd, i det andra fallet hålls försäkrings- skyddet vilande. Situationer när den försäkrade får behålla sitt försäkringsskydd regleras i 3 § första stycket 3 föreskrifter (RFFS 1998:12) om sjukpenninggrundande inkomst. En sammanfattning av bestämmelsen (jfr bilaga 2) visar att försäkringsskyddet får behållas om den enskilde inte förvärvs- arbetar av anledning som berättigar till –ersättning för merutgifter för resor till och från arbetet –rehabiliteringsersättning enligt lagen om allmän försäkring –motsvarande ersättning enligt arbetsskadeförsäkring –annan jämförbar ekonomisk förmån. I dessa fall när den försäkrade får behålla sitt försäkringsskydd baseras sjukpenningen på den fastställda SGI:n. Den andra principen med vilande försäkringsskydd träder in i vissa fall när den försäkrade får livränta, nämligen om individen –genomgår medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering i förebyggande syfte, eller –deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering och –får livränta enligt lagen om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning. Dessa bestämmelser framgår av 3 kap. 5 § femte stycket lagen om allmän försäkring. Ersättningen baseras här inte på den vilande SGI:n utan på den inkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få , s.k. livränte-SGI. 3 SGI-skydd vid studier Förvärvsavbrott på grund av studier är en vanlig orsak till SGI-skydd och omfattar till antalet en av de större grupperna av individer som omfattas av skydd. Som framgår av kap. 2.6 (Skyddssystemets framväxt) omfattades ursprungligen endast studier inom eget yrkesområde av ett sjukpenningskydd. Praxis bidrog till en successiv utvidgning av skyddsgrupperna. infördes bestämmelser om vilande SGI och studietids-SGI i lagen om allmän försäkring. Skyddsbestämmel- serna är tillämpliga för studerande som får studiestöd (inklusive vuxenstudiestöd) eller särskilt utbildningsbidrag, utbildningsbidrag för doktorander eller som studerar inom eget yrkesområde. I detta kapitel redogörs inledningsvis för den närmare utform- ningen av försäkringsskyddet samt hur ersättningen beräknas vid eventuellt sjukfall . En presentation görs också av de särskilda regler som gäller inom studiestödssystemets ram i samband med sjukdom. Därefter beskrivs vilka villkor som skall vara uppfyllda för att en individ skall kunna få sin SGI skyddad under studier. SGI-skyddad tid vid studier är dels den tid då den försäkrade bedriver studier för vilken han eller hon uppbär olika former av stöd från samhället, dels studier inom eget yrkesområde. Den vilande SGI:n kan aktiveras igen när studierna har slutförts eller avbrutits. Försäkringsskyddet vid studier innebär konkret att den studeran- des SGI hålls vilande under studierna. Detta framgår av 3 kap. 5 § tredje stycket 1 och fjärde stycket lagen om allmän försäkring. Lagregleringen är uppbyggd så att det i lagen anges att det skall finnas SGI-skydd vid studier men att grunderna anges av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Grunderna har utvecklats i förordningen (2000:1418) om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrund- ande inkomst vid studier eller arbetslöshet. Utdrag ur dessa bestämmelser finns i bilaga 2. Sammanfattningsvis är SGI-skyddad tid vid studier den tid då den försäkrade bedriver studier för vilken han eller hon uppbär olika former av stöd från samhället. De former av stöd som avses är –studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) –vuxenstudiestöden svux och svuxa (enligt övergångsbestäm- melser till och med ) –särskilt utbildningsbidrag (till och med ) –bidrag enligt förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Övriga studerande kan också få SGI-skydd under förutsättning att det handlar om studier inom det egna yrkesområdet. Den vilande SGI:n kan aktiveras igen när studierna slutförts eller avbrutits. bedömer i regel att studierna har avbrutits om den studerande inte längre uppbär studiestöd. Studierna kan också avbrytas på grund av sjukdom. 3.3Ersättningen grundas på studietids-SGI Den studerandes SGI och eventuell årsarbetstid hålls vilande . I stället fastställs en s.k. studietids-SGI enbart på grundval av den inkomst av eget arbete som den studerande kan antas få . Bestämmelserna om SGI-skydd vid studier innebär att den studerandes SGI och eventuell årsarbetstid hålls vilande för att åter kunna aktiveras när studierna slutförts eller avbrutits. Vissa undantag finns från denna huvudregel. Om den studerande skulle bli sjuk betalas inte sjukpenning ut på grundval av denna vilande SGI. För den som studerar och uppbär studiestöd och som arbetar fastställs i stället en s.k. studietids-SGI. Denna fastställs enbart på grundval av den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . Om den studerande har en tillfällig anställning och på grund av sjukdom behöver avstå från denna, baseras sjukpenningen i sådana fall på inkomsten från den tillfälliga anställningen. Detta regleras i 3 kap. 5 § fjärde stycket lagen om allmän försäkring. Om studietids-SGI fastställs beräknas även årsarbetstid. Den beräknas enbart på grundval av det antal arbetstimmar som den försäkrade kan antas ha i det aktuella förvärvsarbetet och används i stället för det sedvanliga delningstalet för kalenderdagsberäknad sjukpenning. Studietids-SGI ligger således till grund för ersättning vid even- tuell sjukdom . Om den studerande emellertid avbryter sina studier, t.ex. på grund av sjukdom, aktiveras den vilande SGI:n. Denna modell för beräkning av ersättning tillämpas på flera olika skyddssituationer, bl.a. i samband med totalförsvars- plikt, deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program etc. En studerande kan under vissa omständigheter få behålla studie- stödet under sjukdom om han eller hon är helt oförmögen att studera på grund av sjukdom. Om sjukperioden varar kan studieskulden för tiden därefter avskrivas i efter- hand. De nuvarande bestämmelserna innebär särskilda problem för studerande som är halvt sjukskrivna och halvt studerande efter- som den vilande SGI:n aktiveras först när den studerande avbryter sina studier helt. I detta sammanhang skall också påpekas att för studerande som har studiestöd gäller särskilda regler inom studiestödssystemets ram i samband med sjukdom. Enligt bestämmelser i studiestödsförord- ningen (2000:655) kan en studerande få behålla studiestödet under sjukdom om han eller hon är helt oförmögen att studera på grund av sjukdom. Det är alltså inte möjligt att vara partiellt sjukskriven. En förutsättning för att få behålla studiestödet under sjukdom är att sjukanmälan görs till den första sjukdagen och att godkänner sjukperioden. Bestämmel- serna om prövning är i stort de samma som i lagen om allmän försäkring. Det finns inga angivna tidsgränser för hur länge en studerande kan få behålla studiestödet under sjukdom. Om sjukperioden varar kan studieskulden för tiden därefter avskrivas i efterhand. Det innebär alltså att studie- medel lämnas helt i form av bidrag (ca /mån) om sjuk- perioden är längre än en månad. Mellan ett tusen och två tusen studerande får avskrivning av sin studieskuld därför att de varit sjuka mer än en månad. De nuvarande bestämmelserna innebär särskilda problem för studerande som är halvt sjukskrivna och halvt studerande. Han eller hon får nämligen halvt studiestöd men inte någon sjukpenning enligt vilande SGI eftersom denna endast aktiveras när den studer- ande avbryter sina studier helt. Denna problematik återkommer utredningen till i slutbetänkandet. I studiestödet finns också motsvarigheter till tillfällig föräldra- penning och närståendepenning. En studerande får behålla studie- stödet om han eller hon måste avstå från studier för tillfällig vård av barn eller närstående. För att omfattas av SGI-skydd vid studier måste den studerande uppbära studiestöd, dvs. studiehjälp och studiemedel. Studie- medel beräknas numera och uppmuntrar ytterligare till ett flexibelt användande av systemet. Detta kan skapa problem i förhållande till skyddsbestämmelserna för SGI. var det knappt 420 000 studerande som fick studiemedel, tre fjärdedelar i högskolan och en fjärdedel inom vuxenutbildningen. Ungefär 150 000 studenter var registrerade utan att uppbära studiemedel. En viktig förutsättning för att en studerande skall omfattas av reglerna om SGI-skydd är att han eller hon uppbär studiestöd under sina studier. Studiemedelssystemet infördes och kompletterades senare med olika former av vuxenstudiestöd. Den senaste reformeringen inom studiestödssystemet trädde i kraft och innebar att studiestödsformerna studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) ersattes av ett nytt samordnat studiemedelssystem. Nedan följer en kort- fattad beskrivning av huvuddragen i det nya systemet. Studiestöd består enligt studiestödslagen (1999:1395) av studiehjälp och studiemedel. Studiehjälp lämnas längst till och med det år den studerande fyller . Dessa bestämmelser saknar större intresse i detta sammanhang, eftersom det troligen inte är så många som vid den åldern har kvalificerat sig för en SGI. Bestämmelserna om studiemedel återfinns i 3 kap. studiestöds- lagen. Av intresse är bl.a. följande. Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Studiemedel beräknas för som den studerande deltar i utbildningen. Ett studieår motsvarar 40 veckors heltids- studier. När det gäller utbildning på högskolenivå får studiemedel lämnas (). Veckor då man har haft studiemedel under sjukdom räknas dock inte in. Studiemedel får lämnas för deltidsstudier som omfattar minst halvfart. Studiemedel till deltidsstuderande knyts till studieom- fattning på halvfart eller trekvartfart. Studiemedel lämnas i regel efter prövning av studieresultat. Studiebidrag får i regel lämnas till och med det kalenderår då den studerande fyller . Rätten till studielån begränsas successivt från och med det kalenderår då den studerande fyller . Fullt studiemedel lämnas bara om den studerandes inkomst under ett kalenderår inte är högre än ett visst belopp (fri- belopp). Fribeloppet uppgår vid heltidsstudier till av prisbasbeloppet eller för nio månaders heltids- studier. Detta motsvarar ett fribelopp på enligt nivå. Studiemedlen skall vid heltidsstudier minskas av den inkomst som överstiger fribeloppet. Studiemedel beräknas numera och uppmuntrar ytter- ligare till ett flexibelt användande av systemet. Detta kan skapa problem i förhållande till skyddsbestämmelserna för SGI. Den problematiken utvecklas i kap. 8.4. De flesta studenter finansierar sina studier med studiemedel har antalet studenter i högskolan ökat med . Det s.k. som pågått har också bidragit till både fler och nya grupper av studerande inom vuxenutbildningen. har studerandegruppens sammansätt- ning förändrats med avseende på ålder, geografisk, kulturell och social bakgrund. Insatserna för ett livslångt lärande har resulterat i att studerandegruppen har breddats och består av såväl yngre som äldre studerande. var mer än 330 000 personer registrerade som studerande på högskolenivå. av dessa var kvinnor. Kvinnorna dominerade i de högre åldersgrupperna. Antalet stude- rande var störst i åldersgruppen 21–. av de studerande var . av de studerande hade barn vilket är en ökning jämfört 1998 och 1999 då hade barn. var drygt 247 000 personer registrerade i vuxenutbild- ningen. av dessa var kvinnor. av de vuxenstuderande var . Av det totala antalet registrerade studerande finansierade majoriteten sina studier med studiemedel, knappt 420 000 studenter. Av dessa studerade majoriteten – tre fjärdelar – i högskolan och en fjärdedel inom vuxenutbildningen. Ungefär 150 000 studenter studerade utan att uppbära studiestöd. Jämfört med högskolestuderande med studiemedel studerade dessa i större omfattning på deltid, ofta vid sidan av ett förvärvsarbete. De studerar också vanligen på kortare utbildningar än studerande med studiemedel. Särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) avvecklas Såsom framgått ovan innebar det nya studiestödssystemet att studiestöden särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxen- studiestöd för arbetslösa (svuxa) successivt avvecklas. Enligt över- gångsbestämmelser till studiestödslagen gäller fortfarande de äldre bestämmelserna för personer som beviljats sådant stöd före tills studierna slutförts, dock längst till och med . Antalet studerande som fick svux – den första terminen i övergångsperioden – var ca 9 500 personer. – när övergångsbestämmelserna upphör – beräknas ca 3 500 personer omfattas av detta stödet. hade ca 13 000 personer svuxa. CSN uppskattar att ca 3 300 personer kommer att omfattas av detta stöd . Särskilt utbildningsbidrag avskaffas och ett nytt rekryterings- bidrag vid vuxenstudier införs Särskilt utbildningsbidrag infördes inom ramen för den särskilda satsningen som gjordes på vuxenutbildningen – . Bidraget, som trädde i kraft från och med , är kopplat till arbetslöshetsförsäkringen. Det innebär att det särskilda bidraget lämnas med samma belopp som skulle ha lämnats i form av ersättning från arbetslöshetskassan. Det särskilda utbildningsbidraget – som än så länge omfattas av SGI-skydd – avskaffas utan några över- gångsbestämmelser. Enligt CSN:s uppskattningar beräknas ca 36 000 personer få utbildningsbidrag. införs ett nytt rekryterings- bidrag vid vuxenstudier (prop. 2001/02:161, bet. 2001/02:UbU:15, rskr. 2001/02:312). Syftet är att nå svårrekryterande grupper med särskilt förmånligt ekonomiskt bidrag. Bidraget skall kunna lämnas till personer som har kort utbildning och som antingen är eller riskerar att bli arbetslösa eller har någon form av funktionshinder och därför behöver på sig att uppnå studiemålen. En studiesocial utredning har tillsatts Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en samlad analys av de studerandes ekonomiska och sociala situation (dir. 2002:120). Utredaren skall, mot bakgrund av de studerandes skiftande sociala situation, kartlägga samspelet mellan studiestödssystemet och andra förmånssystem som socialförsäkringssystemet inklusive bostadsbidraget samt det ekonomiska biståndet enligt socialtjänstlagen och arbetslöshets- försäkringen. Enligt direktiven skall grundstrukturen i de befintliga förmåns- systemen ligga fast. Till de grundläggande principerna hör bl.a. inkomstbortfallsprincipen. Uppdraget skall vara avslutat . Doktorander som får utbildningsbidrag enligt förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander omfattas av skyddsbestämmelserna för SGI. Bidraget beviljas i sänder (bidragsår) och sammanlagt för tre bidragsår. Det finns ca 1 000 doktorander som får utbildningsbidrag enligt förordningen. Doktorander som får utbildningsbidrag omfattas också av SGI- skydd. Sådant utbildningsbidrag kan lämnas till forskarstuderande vid universitet och högskolor enligt förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Utbildningsbidrag får lämnas till den som antas eller redan har antagits till en forskarutbildning. Förordningen om utbildnings- bidrag för doktorander gäller dock bara för statliga högskolor och universitet samt för i . Doktorander som läser vid och omfattas inte av förordningens bestämmelser. Bidraget för en heltidsstuderande är . Om studierna bedrivs på deltid avpassas beloppet till studieomfattningen. Bidraget beviljas i sänder (bidragsår), därefter måste en ny ansökan lämnas in. Den som redan har fått utbildningsbidrag och som bedrivit framgångsrika forskarstudier har förtur till förnyat bidrag. Sammanlagt kan bidrag beviljas för högst tre bidragsår. Tid under vilken den studerande innehaft doktorandtjänst skall räknas av från . En doktorand som har utbildningsbidrag skall efter ansökan erbjudas anställning som doktorand senast när återstår av studierna, enligt den individuella studieplanen. När doktoranden får sin doktorandtjänst innebär det att han eller hon åtminstone under den avslutade delen av studietiden omfattas av alla de sociala förmånerna som en anställning ger. finns det ca 1 000 doktorander som får utbild- ningsbidrag enligt förordningen. 3.7Studier inom eget yrkesområde Studier inom eget yrkesområde kan medföra rätt till SGI-skydd. Bestämmelserna, som utgjorde det ursprungliga sjukpenning- skyddet för studerande, har gradvis förlorat i aktualitet i takt med att allt fler skyddsbestämmelser kopplade till studiefinan- siering införts för studerande. För att studier skall betraktas som vidareutbildning inom det egna yrkesområdet måste den studerande vara etablerad på arbetsmarknaden innan studierna påbörjades. Studierna får vidare inte vara inriktade på att ge en mer generell kompetens. En studerande som inte får något statligt stöd enligt ovan, dvs. studiestöd (inklusive svux, svuxa, särskilt utbildningsbidrag) eller utbildningsbidrag för doktorander, omfattas av SGI-skydd endast om studierna är att betrakta som studier inom eget yrkesområde. Såsom framgått inledningsvis i detta kapitel utgjorde denna grund det ursprungliga sjukpenningskyddet för studerande. Bestämmelsen om studier inom eget yrkesområde är visserligen fortfarande tillämplig men har gradvis förlorat i aktualitet i takt med att allt fler skyddsbestämmelser kopplade till studiefinan- siering införts för studerande. Ett stort antal avgöranden har varit föremål för prövning i försäkringsdomstolarna. När det gäller frågan om vad som skall anses vara studier inom eget yrkesområde kan därför vägledning hämtas från en omfattande rättspraxis. Detta blir särskilt aktuellt för studerande som inte studerar med något statligt stöd och därför inte omfattas av skyddsbestämmelser under sina studier. () har publicerat en rättslägesanalys om sjukpenninggrundande inkomst där det finns ett stort antal domar som belyser frågan om studier inom det egna yrkesområdet (jfr RFV Anser 1997:6). Vissa generella slutsatser kan dras av domstolsavgöranden. För att studierna skall betraktas som vidareutbildning inom det egna yrkesområdet måste den studerande vara etablerad på arbets- marknaden innan studierna påbörjas. Vidare framgår det av flera avgöranden att studierna inte får vara inriktade på att ge en mer generell kompetens utan det krävs en inriktning på just det område inom vilket den försäkrade förvärvsarbetar. Här – liksom vid övriga fall av SGI-skydd – gäller att stor vikt läggs vid vad den försäkrade uppger om sina avsikter. Därför har också grundskole- respektive gymnasiestudier i allmänna ämnen i vissa fall ansetts bedrivna inom det egna yrkesområdet. Detta under förutsättning att sådana studier uppgetts utgöra en förutsättning för fortsatta studier med inriktning på det egna yrkesområdet. Skyddet vid studier inom eget yrkesområde varar inte hur länge som helst, i vart fall inte för den som inte är tjänstledig från sitt arbete. För den som är tjänstledig från sin anställning gäller SGI- skydd /tjänstledigheten. För den som inte är tjänstledig men ändå studerar inom eget yrkesområde gäller SGI- skydd under högst . 4 SGI-skydd vid arbetslöshet Vid sidan om studier är förvärvsavbrott på grund av arbetslöshet en vanlig orsak till SGI-skydd. De ursprungliga skyddsbestämmel- serna tog för övrigt sikte på just arbetslöshet. Redan under 1940- talet uttalades det i olika betänkanden att kortare arbetslöshets- perioder inte skulle föranleda någon ändring av den arbetslöses sjukpenningklass. omfattas arbetslösa av SGI-skydd om de deltar i arbets- marknadspolitiska program och får aktivitetsstöd eller om de står till arbetsmarknadens förfogande enligt vissa angivna krav. I detta avsnitt redogörs närmare för hur försäkringsskyddet är konstruerat samt vilken ersättning som betalas ut vid eventuellt sjukfall . Därefter presenteras de arbetsmarknadspolitiska pro- grammen samt vilka krav som ställs på den arbetslöse för han eller hon skall anses stå till arbetsmarknadens förfogande. 4.2Olika former av försäkringsskydd Vid arbetslöshet tillämpas två olika principiella lösningar för att skydda den arbetslöse individens SGI. I det ena fallet hålls försäkringsskyddet vilande. Detta gäller om individen deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd. I det andra fallet får individen behålla sin SGI. Detta gäller om han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande enligt vissa angivna krav. Försäkringsskyddet vid arbetslöshet är inte enhetligt på samma sätt som gäller vid studier. I stället tillämpas två olika principiella lösningar för att skydda den arbetslöse individens sjukpenning- grundande inkomst (SGI).