sou · GRB366d2 · 2004-01-01 00:00:00 — (viii)the applicants name changed from (name) to (name) on (date) (ix)this declaration is made for the purposes of (include as applicable): (a)all designations (b)the following designations for national and/or regional patents: utkast till lag om auktoriserade patentombud jämte tillhörande författnings- kommentarer Lag om auktoriserade patentombud Med patentombud avses i denna lag fysiska personer som i sin yrkesmässiga verksamhet huvudsakligen lämnar biträde i paten- trättsliga angelägenheter. Med auktoriserat patentombud avses sådant patentombud som är registrerat hos . Regeringen utser ledamöter i . Ordföran- den skall vara lagfaren. Närmare bestämmelser om meddelas av regeringen. För att ett patentombud skall registreras hos krävs att ombudet 1.inte är underårigt, försatt i konkurs eller underkastat närings- förbud eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § , 2.har avlagt godkänt kunskapsprov efter genomgång av en för sådan yrkesverksamhet avpassad utbildning eller är behörigt att yrkesmässigt uppträda som ombud inför Europeiska patentverket, 3.har förbundit sig att tillvarata sina uppdragsgivares intressen och att inte utan laglig skyldighet eller vederbörligt samtycke från en uppdragsgivare avslöja något som ombudet anförtrotts i en patenträttslig angelägenhet eller erfarit i samband därmed, samt 4. i övrigt bedöms som lämplig att verka som patentombud. Närmare bestämmelser om villkoren för registrering och om registreringsförfarandet meddelas av regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer. Registreringsavgift i form av ansökningsavgift och årlig avgift bestäms av regeringen. Ett auktoriserat patentombud skall i sin verksamhet fullgöra de åtaganden som gjorts enligt 4 § 3 samt i övrigt iaktta god sed i branschen. skall återkalla registreringen för ett auktoriserat patentombud som 1.inte längre uppfyller kraven för registrering enligt 4 §, 2.inte betalar föreskriven registreringsavgift, 3.handlar i strid med sina skyldigheter enligt denna lag, eller 4.inte längre är yrkesverksam som patentombud. Om det kan anses vara tillräckligt, får i stället för att återkalla registreringen meddela varning. Är det fråga om en ringa förseelse, får åtgärd underlåtas. Ett beslut om återkallelse av registrering gäller . beslut enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Kommentarer till utredningens utkast till lag om auktoriserade patentombud förslag om auktorisation av patent- ombud syftar till att skapa förutsättningar för ett förstärkt skydd för den tystnadsplikt som en anlitad rådgivare har gentemot sin uppdragsgivare beträffande vad som förevarit dem emellan i en patenträttslig angelägenhet. Den som auktoriserats enligt lagen skall i fråga om sådan förtrolig information vara undantagen från vittnes- och editionsplikt i rättegång. Denna privilegierade ställning klargörs genom att en ny yrkeskategori – auktoriserade patent- ombud – fogas till uppräkningen i 36 kap. 5 § RB. Genom att begränsa den krets som kan komma i fråga för auktorisation till dem som huvudsakligen lämnar biträde i patenträttsliga angelägenheter minimeras domstolarnas prövning av om en viss kommunikation mellan det auktoriserade ombudet och dennes uppdragsgivare är av det slag som omfattas av den föreslagna undantagsregeln i 36 kap. 5 § tredje stycket RB. Av lagutkastets 1 § framgår således att lagen omfattar endast sådana personer som i sin yrkesmässiga verksamhet huvudsakligen lämnar biträde i patenträttsliga angelägenheter. Med patentombud avses här både fristående patentkonsulter och företagsinterna rådgivare i patentfrågor, jurister såväl som tekniker. Något absolut krav på att verksamheten uteslutande skall avse patenträttsliga frågor har inte uppställts. Ett grundläggande villkor för auktorisa- tion skall dock vara att sådana angelägenheter upptar den huvud- sakliga arbetstiden. I paragrafen ges en definition på vad som menas med ett auktoriserat patentombud. För att ett ombud skall betraktas som auktoriserat förutsätts att han eller hon finns registrerat hos en särskild nämnd, här benämnd . Registre- ringen skall föregås av ett ansökningsförfarande och en prövning av nämnden om patentombudet uppfyller de i lagen uppställda förutsättningarna för att bli registrerad (se 4 §). I denna paragraf anges grundläggande karakteristika för det organ – – som skall svara för bl.a. registrering av och tillsyn över de auktoriserade patentombuden. skall även vara behörig att besluta disciplin- åtgärder om ett ombud handlat i strid med sina skyldigheter (jfr 5 och 6 §§). bör, av skäl som angetts i avsnitt 7.4, ha offentligrättslig status på motsvarande sätt som gäller för bl.a. och . För att säkerställa en bred kompetens och allmän respekt för bör olika intressen finnas representerade bland nämndens ledamöter. Nämndens ordförande bör vara lagfaren. Det bör ankomma på regeringen att utse ledamöter till nämnden samt att närmare reglera dess verksamhet. Ledamöterna i bör tjänstgöra på upp- dragsbasis och sammankallas vid ett visst antal tillfällen . För administrativa uppgifter bör ett begränsat antal permanenta tjänster inrättas. Till täckande av delar av nämndens kostnader bör en särskild årsavgift från de auktoriserade patentombuden tas ut. Paragrafen behandlar villkoren för registrering och därmed auktorisering av ett patentombud. I punkt 1 upptas några allmänna kvalifikationskrav. Vidare skall, enligt punkt 2, för registrering krävas att patentombudet har de kunskaper som behövs. Man kan här tänka sig olika alternativ för hur sådana kunskaper skall förvärvas och styrkas. En möjlighet skulle vara att den som vill bli auktoriserad får genomgå en för ändamålet avpassad, av erkänd, utbildning och i anslutning därtill avlägger examen med godkänt resultat. Kursinnehållet i en sådan utbildning bör i möjligaste mån vara harmoniserat med de kunskapskrav som ställs på patentombud som önskar bli s.k. epi-ombud, även om tyngdpunkten vid en svensk auktorisation bör läggas på sådana frågor som är relevanta för svenska förhållanden. Undervisning och examination bör då kunna tillhandahållas av universitet och hög- skolor på olika platser i . En annan lösning skulle kunna vara att patentombudet får fritt välja hur och var de nödvändiga kunskaperna skall inhämtas, men att examensmomentet samordnas och underkastas offentligrättslig kontroll. Examinationen skulle i så fall kunna utföras genom försorg. En sådan lösning med frivillig utbildning och obligatorisk examen är helt i linje med vad som gäller för auktorisation inför EPO. Syftet med det i lagen uppställda kravet på viss kunskapsnivå är bl.a. att tillförsäkra att de som uppfyller detta har i stort sett samma grundläggande kunskaper på området. Detta talar för att i vart fall själva examen bör vara föremål för offentligrättslig reglering och Det bör inte hindra att bl.a. ombudens branschorganisa- tioner ges tillfälle att lämna synpunkter på de kunskapskrav och den kunskapsnivå som skall krävas för godkänt resultat. De som är behöriga att yrkesmässigt uppträda som ombud inför EPO, antingen efter avlagd EQE-examen eller som en följd av den s.k. Grandfathers´ rule (se avsnitt 7.4), bör vara kvalificerade för auktorisation i utan att de här skall behöva avlägga något ytterligare kunskapsprov. En förutsättning för att dessa skall betraktas som auktoriserade ombud och därmed erhålla ett i förhållande till förstärkt skydd för sin tystnadsplikt skall dock vara att de registreras hos (jfr avsnitt 7.4). I punkt 3 har skrivits in en skyldighet för ett auktoriserat patentombud att tillvarata sina uppdragsgivares bästa och att iaktta tystnadsplikt för något som i en patenträttslig angelägenhet anförtrotts ombudet eller som det i samband därmed erfarit. Kravet på tystnadsplikt svarar mot det undantag från vittnesplikt (och editionsplikt) som föreslagits i (36 kap. 5 § tredje stycket RB). Ett ombud som bryter mot denna skyldighet riskerar att drabbas av en disciplinpåföljd i form av varning eller, i allvarligare fall, avregistrering. Som påpekats i avsnitt 7.4 är i de flesta fall patentombud genom stadgar eller uppdragsavtal ålagda tystnadsplikt för uppgifter de får kännedom om under ett uppdrag. En i lagen inskriven bestämmelse om tystnadsplikt, med disciplinära påföljder i fall sekretessen åsidosätts, innebär att patentombuden än mer likställs med de grupper, framför allt advokater, som omfattas av det starkare sekretessskyddet i . Med en sådan reglering kan det även förväntas att auktoriserade patentombud i sekretesshänseende jämställs med advokater vid tvister utomlands. Det allmänna lämplighetskriteriet i punkt 4 ger möjlighet att göra en särskild lämplighetsbedömning vid beslut om ett patentombud skall registreras eller inte (eller avregistreras). En av de omständigheter som bör få betydelse vid en sådan bedömning bör vara hur ett yrkesverksamt ombud tidigare skött sina uppdrag. Någon hänsyn till vilket behov av patentombud som faktiskt finns på marknaden skall givetvis inte få tas vid bedömning av en ansökan om auktorisation. På motsvarande sätt som gäller för bl.a. advokater bör det patentombud som vill auktorisera sig vara skyldigt att betala en registreringsavgift eller årsavgift. Som tidigare konstaterats skulle en sådan avgift kunna bidra till att finansiera Patentombuds- Närmare bestämmelser om villkoren för registrering och om registreringsförfarandet bör meddelas av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. I paragrafen åläggs de auktoriserade patentombuden en skyldig- het att fullgöra de åtaganden som de, inför registreringen enligt 4 § 3, förbundit sig att fullgöra samt att därtill iaktta god sed i branschen. Åsidosätter ett patentombud sina skyldigheter enligt denna paragraf kan det leda till att beslutar om disciplinära påföljder enligt 6 §. På detta sätt skapas en lagstadgad möjlighet till sanktioner då ett patentombud bryter sin tystnadsplikt eller annars åsidosätter god sed i branschen. I denna paragraf behandlas de påföljder – återkallelse av registrering, alternativt varning – som kan använda mot patentombud som inte längre uppfyller kraven för registrering, som inte har betalat föreskriven registrerings- eller årsavgift, som handlat i strid med de regler som gäller för ett patentombud enligt denna lag eller som är yrkesverksam som patentombud. Det normala bör vara att ett ärende om disciplinåtgärd anhängiggörs hos först efter anmälan. Emellertid bör det vara möjligt för nämnden att ex officio ta upp en fråga om avregistrering av ett ombud i händelse av uppenbara missförhållanden som kommit till nämndens kännedom. Generellt bör gälla att möjligheten till avregistrering skall användas något mer restriktivt än vad som är motiverat när det är fråga om att avslå en ansökan om registrering. Det ligger i sakens natur att sådana omständigheter som inte kan direkt hänföras till patentombudets yrkesverksamhet måste vara av allvarligt slag för att kunna föranleda avregistrering eller varning. Enligt andra stycket ges nämnden möjlighet att, vid mindre allvarliga förseelser, utdela varning i stället för att avregistrera ombudet. Vid ringa förseelser bör nämnden helt kunna avstå från att vidta åtgärd. I tredje stycket föreskrivs att ett beslut om återkallelse av registrering gäller . Ett patentombud kan alltså inte fördröja ett ingripande genom att överklaga Patentombuds- nämndens beslut. beslut enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, dvs. I andra stycket ställs krav på prövningstillstånd för att kammarrätten skall ta upp ett överklagande av länsrättens avgörande. Enligt 34 a § förvaltnings- processlagen (1971:291) får kammarrätten i de fall det är särskilt föreskrivet pröva ett överklagande från länsrätten endast om kammarrätten meddelat prövningstillstånd. I detta skede av processen har ärendet redan varit föremål för två rättsliga prövningar, varav en fullständig domstolsprövning. Detta, jämte vikten av att relativt snabbt komma till ett slutligt avgörande, utgör skäl för att i förevarande ärenden föreskriva prövningstillstånd för en prövning hos kammarrätten. Sådant tillstånd meddelas om det är av vikt för ledningen av rättstillämpningen (prejudikatdispens), om det finns anledning att ändra länsrättens avgörande (ändrings- dispens) eller om det annars finns synnerliga skäl att pröva talan (extraordinär dispens).