sou · GRB378d1 · 2004-01-01 00:00:00 — har bara kunnat redovisa några sträckor i uppdelade kommunvis. Enligt svar från dem skulle en sammanställ- ning av aktuellt utbyggnadsläge i många fall kräva ett digert forskningsarbete eftersom dokumentation oftast inte finns annat än i eventuella tillstånd i de gamla länens arkiv. I den nya Vägdata- banken finns bara begränsad information om utbyggnaden av optisk fiber. Därför har det inte bedömts som realistiskt att ta fram dessa uppgifter inom ramen för denna utredning. För att skapa en bild av den täckningsgrad som skulle kunna uppnås med dagens stomnät har vi också genomfört en analys där vi beräknat hur många människor som bor nära en fiberledning i banvall eller kraftledning. Avståndet som använts vid beräkningen har generellt varit från fiberledningen. Alla orter som helt eller delvis har legat inom detta avstånd från en kraftledning eller banvall där fiberkabel finns har tagits med. Om någon större ort eller stad legat längre bort har denna tagits Om någon större ort eller stad legat ca 500–längre bort har den också tagits med men då anges detta i tabellerna i bilaga. I storstadsområdena kan inte noggranna beräkningar göras. Detta beror på hur befolkningsuppgifterna kopplats till orter. I finns orten som sträcker sig över flera kommuner och det är svårt att exakt beräkna hur många som man kan anta nås av fiberkabel per kommun. Vi har dock försökt för- dela befolkningen på kommunerna inom storstadsområdena. Mindre orter som ligger i flera kommuner har beräknats tillhöra den kommun där större delen av orten ligger. Masterna redovisas med nyttjandegrad när sådan finns, vilket endast redovisats av Norrnät samt Östnäst. Västnät kunde inte redovisa några alls. I de fall masternas läge endast angavs med ortnamn, markerades mastens läge någonstans på orten. Ett fåtal (ca 5 st) gick inte att placera ut då angivelsen var för oklar och uppgiftslämnarna inte kunnat ge mer detaljerad information. Syftet med kartläggningen har varit att få en bild av hur de av staten ägda infrastrukturerna har använts och kan användas för utbyggnad av nät för elektronisk kommunikation. Utredningens kartläggning beskriver hur infrastrukturerna har använts och den visar också att det finns utrymme för ytterligare utbyggnad. Här är det dock viktigt att påpeka att ett fullständigt nyttjande av t.ex. banvallarna troligtvis aldrig kommer att inträffa. Det är möjligt att uppnå en heltäckande utbyggnad av nät med hög överförings- hastighet utan sådan fullständig utbyggnad. Många sträckningar går igenom obebodda områden. För att faktiskt avgöra om ett nätverk av kanalisationsutrymmen (en järnvägsstruktur, ett kraftlednings- nät etc.) är utnyttjat så att alla de orter som faktiskt kan nås via infrastrukturen verkligen är nådda, så krävs en detaljerad nät- projektering, vilket inte har kunnat genomföras inom ramen för denna utredning. Totalt ingår järnväg i , inkluderat och exkluderat sträckor redovisade som förortsbana, tunnelbana, industrispår skilt från övriga järnvägsnätet, museijärnväg mm. Av dessa redovisas som trafikerad spårväg och förvaltad av . Enligt telenäts uppgifter har de Av de beräkningar vi gjort, baserat på Telenäts karta (se Figur 3.1, fibernät), har vi funnit banvall med fiber. Vi har inte i detalj kunnat analysera skillnaden i dessa siffror, men en snabb analys gjord av Telenät visar att den troligen beror på att i deras siffror bl.a. ingår fiber som inte ligger direkt i banvall utan är för anslutning till telestationer etc. Vår siffra torde alltså vara korrekt för utredningens syfte. Av landets 290 kommuner saknar 89 helt järnväg. I 66 kommuner är fiber förlagd i eller mer av den totala järnvägs- sträckningen. I 49 kommuner finns det järnväg som inte har fiber. Andelen banvall med fiber, kommunvis Om andelen av banvall med fiber sammanställs kommunvis så framkommer att i inland så har alla banvallar försetts med fiber. I området ––finns ett tiotal kommuner där det finns järnväg som inte är utbyggd med fiber. Detsamma gäller ett område i västra –. Analysen av den potentiella täckningsgraden visar att av befolkning bor inom från en banvall som är försedd med fiber. Andel av befolkningen som kan nås av fiber i banvall Av kartbilden framgår att de kommuner där av befolkningen teoretiskt sett kan nås av fiberkabel i banvall är rela- tivt spridda över hela landet. Det största sammanhängande området bildas av , och Bodens kommuner i . Det finns också sex större sammanhängande områden som inte nås av fiber i banvall, antingen därför att det saknas järnväg eller att den banvall som finns inte är försedd med fiber. Dessa områden är: Ö , V och S SÖ , N och Ö Trots att det skett en relativt kraftig utbyggnad av fiber i kraft- ledningar så är det fortfarande en förhållandevis låg andel som är utbyggd. Enligt Svensk energi så finns det totalt kraft- ledning i , varav är kabel och luft- ledning10. I denna utredning har vi fokuserat på luftledning som kan användas för att förlägga nät med hög överföringskapacitet. Enligt våra analyser av fastighetskartan finns det kraftledning som luftledning. Skillnaden mellan uppgiften från Svensk energi och analysen av fastighetskartan torde kunna förklaras av att fastig- hetskartan inte omfattar all ledning ner till de allra lägsta spänn- ingsnivåerna. Klart är att det finns luftledning som försetts med fiber, antingen genom att en fiber lindats runt någon av linorna eller att någon av linorna bytts ut till en typ som har en fiberkabel som ingår i den. Den högsta utbyggnadsgraden har kommun, men här finns endast kraftledningar, varav eller är försedd med fiber. I 113 kommuner finns ingen kraftledning försedd med fiber. 10 /energifakta/distribueras.htm Andelen kraftledning med fiber, kommunvis Analysen av den potentiella täckningsgraden visar att av befolkning bor inom från en kraftledning som är försedd med fiber. Andel av befolkningen som kan nås av fiber i kraftled- ning Som redan har nämnts så är vägar det kanalisationsutrymme som utnyttjats mest av teleoperatörer för att förlägga elektroniska kommunikationsnät. är det den infrastruktur där det är svårast att skaffa sig en samlad bild över utbyggnadsläget. Enligt skulle det vara möjligt att skaffa sig en bild över de optokablar som lagts och senare genom att söka efter tillstånd och avtal i diariet för respektive region. Enbart i region finns 154 tillståndsärenden registrerade med början 1992. Det är alltså ett relativt omfattande arbete men skulle kunna göras med några manmånaders arbetsinsats. Vill man däremot få fram ett mer komplett underlag som även omfattar äldre ledningar så är det en betydligt svårare uppgift som enligt skulle kräva en arbetsinsats på flera årsarbeten. Eftersom inte har kunnat genomföra en sådan kartläggning för föreliggande utredning så har ett sådant komplett underlag inte kunnat utarbetas. Vi har därför endast kunnat få relativt detaljerade uppgifter från Region och . Bilden av fiberutbyggnaden i de två regionerna skiljer sig åt. I region finns europaväg och på hela den sträckan finns fiber. Det gäller inte i där endast (202 av ) av europavägarna har fiber. Även för övriga vägar så är andelen av väg- sträckningen i vilken det finns en eller flera fiber högre i region än i , i region mot i . Sammanlagt finns i de båda regionerna väg med fiber av totalt väg. , , och har alla relativt stor omfattning. Sett på en karta över hela landet verkar de totalt 1 029 masterna som redovisats fördela sig relativt jämnt över hela landet men de följer banvallarna. Det förklaras av att huvuddelen av masterna (790 st eller ) tillhör . Vi har också försökt få en överblick över nyttjandegraden av dessa . För de där uppgiftslämnaren uppgett nytt- jandegraden (56 av 1 029 ) så ligger denna i snitt på . Utöver så kan kraftledningarnas stolpar användas för radioutrustning. har 57 000 kraft- ledningsstolpar som är 20–och som med fördel kan användas för de nya 3G-näten, vilket också görs . i , , , och Vi har inte kunna finna nödvändig information om utbyggnadsläget när det gäller vägbankar. Bara två av regioner, region och , har kunnat ge den eftersökta informa- tionen. Det finns anledning att anta att viss osäkerhet föreligger beträffande siffrorna rörande region . I ett försök att trots detta skapa en överblick över utbyggnadsläget har vi gjort en extrapolering, där vi antagit att andelen vägar med fiber är densamma i hela riket som i dessa två regioner. En sammanställning baserat på ett sådant antagande framgår av figur 3.7. Det är här viktigt också att notera att de vägar som redovisas är enbart de vägar som förvaltas av . Kommunala vägar ingår inte i sammanställningen. Sammanställning, statlig infrastruktur Av figuren framgår att järnvägar är den infrastruktur som andels- mässigt är mest utbyggd med fiber, men det mesta av fibernäten har förlagts i vägbankar. Kraftledning är den infrastruktur som har den sammanlagt största längden, men är också den som andels- mässigt och i totala tal har den minsta längden av installerad fiber. Andel av befolkningen som kan nås av fiber i kraft- ledning och/eller banvall Analysen av den potentiella täckningsgraden visar att av befolkning bor inom från en kraftledning eller en banvall som är försedd med fiber. Siffran kan jämföras med täckningsgraden från fiber i banvallen som är . Tillskottet av fiber i kraftledning blir alltså eller 582 000 invånare. Det bekräftas också av kartbilden där de sex geografiska områden som inte täcks av fiber i banvall (se avsnittet 3.7.1 Fiber i banvallar) i stort sett kvarstår när bilden kompletteras med fiber i kraft- ledningar. Av de kommuner som ökar täckningsgraden när kraftledningarnas fiber ingår, står tio kommuner (, , , , , , , , och ) för 302 000 invånare.