sou · GRB377d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Som vi har redovisat i kapitel 15 om finansiering är det svårt att fastställa den totala kostnaden för sfi-utbildningen i landet. skulle enligt räkenskapssammandraget från SCB den totala kostnaden för sfi-verksamheten uppgå till . I dags- läget finansieras ca en tredjedel av verksamheten genom den s.k. generalschablonen, som ska täcka kommunens kostnader för flykt- ingmottagandet. Resterande medel står kommunerna själva för. De kommunala kostnader för sfi som presenterar utifrån kommunernas egen redovisning varierar kraftigt, medianen för kostnad per heltidselev låg på men siffrorna kan variera mellan och om man bortser från de allra lägsta eller högsta kostnadsredovisningarna. revi- sorer skriver (2001) om sfi att mycket tyder på att kommunerna i kostnadsuppgifterna för sfi räknar in olika typer av verksamheter, och att detta försvårar jämförelser av kostnader och resultat mellan kommunerna. Revisorerna föreslår i rapporten att uppgifterna bör redovisas på ett likartat sätt för att möjliggöra jämförelser. Någon förändring har ännu inte skett, varför också vår utredning haft stora svårigheter att på ett strukturerat sätt jämföra kostnader och resultat för olika utformningar av sfi-utbildning (yrkesinriktat eller inte, med eller utan praktik, integrerat med andra studier eller inte osv.) För att ta reda på den faktiska kostnaden för sfi i kommunerna krävs ett gediget och tidskrävande arbete att i samarbete med varje kommun ta fram och ofta beräkna de specifika uppgifter som krävs. Vi har inte haft till förfogande, men har ändå gjort ett försök i begränsad skala. När vi vänt oss till ett antal kommuner med olika förutsättningar och utformning på sfi-utbildningen för kostnadsuppgifter, har vi inte alltid kunnat få de uppgifter vi bett om. Det beror delvis på att tiden varit knapp, men huvudsakligen på att de uppgifter vi frågat om (se bilaga 5) ofta inte är framtagna . Behov av förändringar i styrdokument samt kostnadskonsekvenser tycks sällan göra några specifika kostnads- och resultatuppfölj- ningar som underlag för effektivisering och utveckling av verksam- heten. Till vår hjälp har vi också tagit del av ett antal avgränsade verk- samheter eller projekt, där man förmodligen på grund av inslag av externa medel har gjort separata utvärderingar inklusive kostnads- och resultatuppföljningar. Dessa verksamheter karaktäriseras ofta av det nytänkande som utredningen vill se, varför de kan vara intressanta jämförelseobjekt trots att de är få till antalet. Med hänsyn till de omständigheter som beskrivits ovan kan de uppgifter vi tagit del av inte användas i ett strikt generaliserande eller ens i jämförande syfte, utan får anses som fingervisningar av hur kostnadsbilden kan se ut. Trots detta anser vi att vi kan dra ett antal försiktiga slutsatser eftersom erfarenheterna pekar i samma riktning. Den sfi-verksamhet vi ser framför oss karaktäriseras av de sär- drag som präglar utvecklingen av vuxnas lärande: individualiserad undervisning, individuella studievägar med flexibilitet i utbud och förläggning, vägledning och validering. Dessutom har samhällslivs- orienteringen och lärande i samhällslivet fått en tydligare roll. Det finns också en förstärkt arbetslivsinriktning med arbetslivsorient- ering och lärande i arbetslivet, ofta i form av praktik. Det mesta av vad vi vill uppnå med våra förslag sker i vissa kommuner inom ramen för gällande styrdokument och resur- ser. Med våra förslag och de därav föranledda förändringarna i styr- dokumenten, vill vi bidra till en effektivare utbildning med ökad kvalitet samt större likvärdighet och rättssäkerhet för studerande, oavsett var man bor. En inordning av sfi i komvux Utredningen anser att själva inordningen av sfi i skolformen kom- vux inte tillför några större kostnader när det gäller verksamhet och administration för kommunerna. I flera kommuner menar man att den enda skillnaden som en inordning skulle innebära vore vissa administrativa förändringar, ofta till det bättre. Behov av förändringar i styrdokument samt kostnadskonsekvenser En inordning av sfi i komvux förtydligar däremot kommunens ansvar för att sfi-studerande också ska få del av vägledning, kart- läggning, validering samt individuell studieplanering utifrån sina kunskaper och sin kompetens, dels genom att sfi vid en inordning tydligare blir en del av infrastrukturen för vuxnas lärande och dels genom att styrdokumenten anpassas till de bestämmelser om vägledning och individuella studieplaner som finns för komvux. Ett sådant förtydligande ligger i linje med de övergripande målen för utvecklingen av vuxnas lärande, som avser omfattar all vuxen- utbildning, även sfi. Därmed kan inte ansvaret tolkas som ett nytt åtagande för kommunerna. Det finns dessutom mycket som talar för att en utbildning som bygger på kartläggning, validering och individuella mål blir effekti- vare: studierna blir mer ändamålsenliga och att individens motiva- tion förmodligen stärks, vilket bl.a. medför att tiden förkortas. När det gäller förslaget om en ny åldersgräns för sfi bör detta inte medföra ökade kostnader för kommunerna, utan det handlar främst om en omfördelning av resurser mellan skolformer. En majoritet av ungdomarna studerar dessutom grundläg- gande svenska inom gymnasieskolan. Förslaget innebär inget nytt åtagande för kommunerna eftersom sfi-studerande under redan har rätt att delta i gymnasieskolans utbildning. Sfi i kombination med andra studier En ökad flexibilitet där studerande kan ta del av kurser på andra nivåer parallellt med sfi skulle möjligen innebära en tidigarelägg- ning av vissa kostnader, men enligt de exempel vi tagit del av kan kurserna förstärka varandra så att den sammanlagda tiden också blir kortare. Ett exempel är från en sfi-anordnare i som har två olika utbildningar; den ena kombinerar sfi med gymnasiets omvårdnadsprogram och den andra med komplettering för gymna- siebehörighet samt bilbyggarutbildning på . Baserat på tidi- gare resultat räknar anordnarna nu med en halvering av utbild- ningstiden jämfört med reguljär utformning av studierna och den sammantagna kostnaden för kurs och försörjning beräknas minska med i det ena exemplet och i det andra exemplet. Aktuella uppföljningar av utbildningen visar att det finns goda förutsättningar att nå målet att av de stu- derande ska vara i egenförsörjning och ha tidsbegränsad anställning Behov av förändringar i styrdokument samt kostnadskonsekvenser Inom ska resterande gymnasiekurser kunna erbjudas parallellt med avlönat arbete för att nå Volvos anställningskrav om gymnasiebehörighet. Så snart deltagarna har denna får de tillsvidareanställning. Det har dock hit- tills gått mycket fortare: de första två deltagarna får erbjud- ande om tillsvidareanställning efter totalt . Projektet akademiker – vård (Sfa) som drivs i sam- verkan mellan tre kommuner i syftar till att lägga grunden för en svensk legitimation för akademiskt utbildade inom vårdsektorn. Utbildningen tar emot studerande från ett stort antal kommuner och består av sfi och svenska som andraspråk på grundläggande nivå samt sjukvårdssvenska. I utbildningen ingår också studiebesök, men däremot inte praktik eller och auskulta- tion. Studierna bedrivs på heltid och är intensiva och krävande. En utvärdering av projektet (, 2003b) har visat på att de studerande i snitt nått sfi-nivå i jämförelse med högutbildade studerande som i tre kommuner klarade nivån på . Likaså uppnåddes nivån för SAS på grund- läggande nivå på 4,5 månad i jämförelse med 10, . Kostnaden per kursdeltagare för att uppnå sfi-nivå var för stude- rande på Sfa i jämförelse med de andra kommunernas , samt . Detta tyder på att det är resurssparande att skapa individualiserade kurser med inriktningar som skapar motivation hos de studerande. Ett sätt att göra detta möjligt, är genom regional eller interkommunal samverkan. Mycket talar för att väl genomtänkta strategier för praktikinslag i sfi-utbildningen kan medverka till snabbare genomströmning och bättre resultat i studie- och integrationshänseende. Av olika exem- pel på praktik inom sfi eller inom introduktionen i kombination med sfi, framgår att detta allmänt uppfattas som motivations- höjande och därmed bidrar till en effektivare utbildning. När det gäller själva praktikmomentet uppger de flesta att det oftast inte finns några andra kostnader än den för arbetstiden för personal som anskaffar platser och samordnar arbetet samt för för- säkring för praktikanten. Få anordnare har dock gjort uppfölj- ningar av kostnadseffekter till följd av själva verksamheten. I arbetar två praktikanskaffare med ca 110 studerande. Behov av förändringar i styrdokument samt kostnadskonsekvenser dessa har ca 25 studerande fått jobb i samband med praktik, men någon beskrivning av besparade kostnader i form av försörjnings- stöd eller fortsatta sfi-studier har inte gjorts. I vissa fall ersätter anordnaren arbetsgivaren eller handledaren, men då handlar det inte sällan om att praktiken har ett tydligare inslag av utbildning eller yrkesbedömning. I bedrivs i sam- verkan med EU olika lärlingsprojekt, där sfi och lärlingsplats kom- binerats. Sfi-lärarna har en del av sin undervisning förlagd till de studerandes arbetsplatser. Arbetsplatsen får för den lärlingsutbildning de genomför. Efter projekten har nått självförsörjning. I har man följt upp ett introduktionsprogram där sfi kombineras med arbetspraktik inom bristyrkesområden, kallat sammanhållen introduktion (). Denna består i en intensiv svenskundervisning (sfi + yrkessvenska /dag) i kombi- nation med en omfattande praktik. I en utvärdering (, 2001) konstateras att i jämförelse med liknande yrkesinriktade prog- ram hos samma anordnare med mindre andel praktik och färre svensktimmar per dag, kostar ungefär dubbelt så mycket. Däremot slutförs utbildningen , för vissa av inrikt- ningarna på halva tiden. Det handlar alltså också här om en tidigare- läggning av kostnader, snarare än en ökning. I jämförelse med liknande program uppnår också vinster i form av bättre resultat. En högre andel av deltagarna får anställning (mot ). En högre andel når också sfi-betyg; på vårdprog- rammet nästan dubbelt så många (mot ). En betydligt högre andel går till vidare studier (mot ) och en lägre an- del deltagare i är efter utbildningens slut beroende av försörj- ningsstöd (mot ). Deltagarna är överlag positiva till och avbrottsfrekvensen är hälften så stor som för motsvar- ande program. Det kan alltså antas att de merkostnader som praktikanskaffning, parallella studier etc. medför, ger kostnadsvinster totalt sett. Vi saknar underlag för generella slutsatser men erfarenheter från dessa och liknande exempel pekar i riktning mot ett sådant antaga- nde. De insatser som görs tidigt kan hämtas hem senare genom en snabbare genomströmning i sfi-verksamheten. Det mesta av fokusering på tidiga insatser bör, om ambitionen finns, kunna åstadkommas inom kommunens lokala organisation och genom samverkan med andra kommuner eller aktörer som arbetsförmedlingar och företag. Av de kommuner som utredningen Behov av förändringar i styrdokument samt kostnadskonsekvenser har besökt eller hämtat uppgifter ifrån finns inget som tyder på ett uttalat samband mellan högre kostnader och en utbildning som t.ex. är mer individualiserad, som omfattar en anpassad praktik osv. Det finns kommuner utan detta som kan ha högre kostnader än dem med. Diagrammet nedan illustrerar vårt empiriska underlag av hur en fördelning av kostnaderna över tiden kan komma att se ut med en reformerad sfi-verksamhet. Skillnad i kostnadernas fördelning över tiden mellan dagens SFI/introduktion och reformerad SFI/introduktion Dagens SFI/introduktion Reformerad SFI/introduktion Det exempel som nämnts från stödjer bedömningen som beskrivs i bilden ovan. Kostnaderna för utbildning och försörjning minskar med mellan medan tiden för utbildning i stort sett halveras. Exemplet från visar på oförändrade eller något högre kostnader men också på besparingar på lång sikt genom att antalet förvärvsarbetande ökat och försörjningsstödsberoendet minskat. Mer resurser i början av utbildningen/introduktionen har alltså visat sig ge resultat i form av i systemet och mindre kostnader totalt. Flödena mellan utbildning och arbete påverkas av rådande kon- junkturläge. Detta vet vi är mycket tydligt inom såväl högskole- som övrig vuxenutbildningsverksamhet, och vi utgår från att det är fallet även när det gäller sfi-utbildning. Vid högkonjunktur och större efterfrågan på arbetskraft väljer färre individer att påbörja eller fortsätta studier. Då ökar också intresset för samverkan mellan arbetsmarknadens parter och ansvariga myndigheter kring kompetensutveckling. Vid lågkonjunktur tenderar däremot fler Behov av förändringar i styrdokument samt kostnadskonsekvenser individer att studera som arbetsgivarnas krav på goda svenskkunskaper ökar. Detta påverkar givetvis kostnaderna för utbildningen men också kostnader och inkomster i ett sam- hällsekonomiskt perspektiv. Utredningen har påpekat behovet av samverkan för att bl.a. kunna skapa ett brett utbud eller för att undvika långa väntetider mellan olika aktiviteter och att personer hamnar mellan stolarna. Det handlar dels om samverkan mellan sfi-organisationen och aktörer vars verksamheter har tydliga beröringspunkter och dels om sam- verkan mellan olika anordnare och kommuner för att skapa en till- räckligt stor volym för att möjliggöra individualisering. Uppföljningar och erfarenheter pekar mot att detta leder till en effektivare användning av resurserna. Olika försöksverksamheter har visat att en samordning av olika myndigheters resurser kan vara resurssparande, ur såväl offentligfinansiell som samhällsekonomisk synpunkt. Exempel på sådana är t.ex. Socsam som t.o.m. är en försökslagstiftning som ger statliga myndigheter, kommuner och landsting möjlighet att lägga samman pengar i en gemensam budget som fördelas av en gemensam politisk nämnd (RFV och , 2001:1). En annan är som är ett samverkansförsök mellan arbetsförmedlingen, och stadsdelsförvaltningen (, 1993). I finns inom ramen för storstadsarbetet ett antal Arbets- och Utveck- lingscenter som bedrivs i samverkan med samma parter som i . Utvärderingar visar att man genom detta samarbete hittar lösningar som man inte annars hittat och att detta får positiva eko- nomiska konsekvenser. Ett exempel på interkommunal samverkan är Hälsingevux, ett kommunalt nätverk som vi beskriver utförligt i avsnitt 5.1.4. Representanter för Hälsingevux menar att de genom samarbetet har lyckats öka antalet kurser utan att öka kostnaderna. Ett annat exempel är Sfa-vård som vi beskrivit ovan. Behov av förändringar i styrdokument samt kostnadskonsekvenser Utbildning och kompetensutveckling för sfi-lärare Det finns ett stort behov av ökad tillgång på relevant utbildning för att möjliggöra en återväxt av och ökad kompetens hos lärare i svenska som andraspråk inom sfi och övrig vuxenutbildning. Där- för föreslår utredningen att högskolorna utbildar fler lärare i svenska som andraspråk med en vuxeninriktning. Utbildning för lärare i svenska som andraspråk ingår i högskol- ornas uppdrag och därmed i tilldelade medel, varför en ökning i antalet utbildade lärare bör finansieras genom omfördelningar i högskolornas anslag. En grund för en sådan vuxeninriktad utbild- ning är redan lagd genom befintliga grund- och kompletterings- kurser, varför vi bedömer att även utvecklingskostnaden kan finan- sieras inom ramen för tilldelade medel. För att en sådan satsning ska prioriteras och nå snabbt resultat anser utredningen dock att det vore mycket betydelsefullt att även avsätta sär- skilda medel för sådan utbildning. Förslagen om fortsatt och utökat uppdrag till Myndigheten för skolutveckling om kompetensutveckling av sfi-lärare bör i likhet med tidigare uppdrag kunna finansieras genom omfördelningar inom utgiftsområden som rör vuxenutbildning och integrations- insatser. När det gäller förslag som innebär arbetsuppgifter för och Myndigheten för skolutveckling, såsom utarbetande av refe- rens- och kommentarmaterial, att ta fram underlag för dokumen- tation av olika slag, att förbättra uppföljningsrutinerna m.m., bedömer vi att detta ryms inom myndigheternas ordinarie ansvars- område och uppdrag och att finansiering av dessa uppgifter bör ske genom omprioriteringar. Utredningen föreslår i betänkandet att arbetsförmedlingen ska ha en skyldighet att i samverkan med kommunerna ta fram prak- tikplatser med ett arbetslivsorienterande eller yrkesorienterande syfte inom ramen för lärande i samhälls- och arbetsliv, . Detta ska inte utgöra en del av ett program som är kopplat till aktivitets- stödet och arbetsförmedlingen ska inte heller ansvara för försäk- ringar. Utredningen bedömer därför att kostnaderna inte blir stora och att uppgiften därmed kan finansieras genom omprioriteringar i verksamhetsanslaget. Förordningar, propositioner, samt (SOU) återfinns inte i denna förteckning utan hänvisas till i texten. Adkins, M.A. (1985), The MELT project: A link to the overseas refugee program. Passage: A ," 1(1), 36-38. (2003), Främling i paradiset. – några vuxna andraspråksinlärares reflektioner kring språk och identitet. (1972), Tiotusen i topp: ordfrekvenser i tidningstext. (1982), Arbete och kommunikation på . Arbete och språkmiljö. Rapport nr 3. (1985), Fult språk. Auerbach, E. (2000), Creating participatory learning communities: Para- doxes and possibilities. I J. W. Eggington (red.) The sociopolitics of English language teaching. Clevedon: Multilingual Matters. , Omarsson A. (2001), Rätt man på fel plats – en studie av arbetsmarknaden för utlandsfödda akademiker som invandrat . (2000), Vilken svenska behöver man för att kunna undervisa i den svenska skolan ? I H. (red.) Svenska i tiden – verklighet och visioner. : HLS förlag. , , , C., Vasseur, M-T., Simonot, M, & Broeder, P. (1996), Achieving understanding: Discourse in intercultural encounters. , , Kirschhoff, Lodeiro, (2001), Helhetssyn, profes- sionalism och kontinuitet. En utvärdering av arbete med sfi-studerande med posttraumatiskt stressyndrom. : vuxengymnasium/. (2002), Sfi – brygga eller gräns. Syn på kunskap och lärande inom sfi- undervisningen. Clahsen, H., , J. & Pienemann, M. (1983), Deutsch als Zweitsprache. Chiswick, B. & , P. (1995), The endogeneity between language and earnings: International analyses. , 13 (2), s 246 , L., Halter, R., Lightbown, P. & Spada, N: (1999), Time and the distri- bution of time in L2 instuction. TESOL Quarterly , Vol. Delander, L & , E. (1993), Ekonomiska aspekter på . DO (1989), Svenskundervisning för invandrare (Sfi), intryck och förslag. (1999), föreskrifter och allmänna råd till avgiftsförordningen 1992:191. (1994), The study of second language acquisition. Encell (2002), Vi föds inte vid gränsen! , , (2001), Co-membership and wiggle room: Some implica- tions of the study of talk for the development of social theory. In N. , S. Sarangi & C. Candlin (red.) Sociolinguistics and social theory. kommun (2002), Först IVIK och sedan? Franker, Q. i , H (red) (2000), Svenskan i tiden – verklighet och visio- ner. : HLS förlag. Franker, Q. (2003), Att utveckla litteracitet i vuxen ålder – alfabetisering i en tvåspråkig kontext (arbetsmaterial). I Hyltenstam, K & , I (red). Svenska som andraspråk. : (utkommer ). , , (2001), The dynamics of second language learning. Grognet, A. (1997), curricula and outcomes: The main- stream English Language training project (MELT.) Updates for the 1990s and beyond. , CO: . Gumperz, , (1982), Discourse strategies. Studies in interactional socio- linguistics. Hedblom, A. (2003), The Janusface of Activationpolicy. Paper presenterat på konferensen and in the New Europe, the 5th Femi- nist Research, 2003-08–20-24 på . Hyltenstam, K. & Kuyumcu, E. (1991), Språk – Invandrare – Arbets- marknad. Om språkets roll för invandrarnas situation på arbetsmarkna- den. Hyltenstam, , (1993), Att återerövra sin mänsklighet. (red.) Kultur, kultur och kultur – perspektiv på kulturmöten i . : Liber Utbildning. Hyltenstam, K. & Abrahamssom, N. (2002), Maturational constraints in SLA. I C.J.Doughty & M. Long (red..) Handbook of second lan- guage acquisition. (2001), Undervisning eller inte undervisning – gör det någon skillnad? I K. (red.) Ett andraspråks- perspektiv på lärande. (2003), Ett svenskt kvitto? Kompletterande utbildning för utländska akademiker. Høien, T & , I. (1991), Dysleksi. (1999), Produktion av samhällsinformation till ny- Inventering av samhällsinformation. Integrations- verkets rapportserie 1999:3. (2000), Produktion av samhällsinformation till ny- anlända. Intervju med sfi-elever. (2001a), Skrivelse till , (INT-33-01-1355) och (50-1824-01) m.fl. (2001b), Överenskommelse om utveckling av intro- duktionen för flyktingar och andra invandrare. , , , , Svenska kommun- förbundet. (2002), Hur togs de emot? Enkätundersökning om 28 kommuners introduktionsverksamhet för nyanlända 1999. (2003a), Rapport 2002. (2003b), Utveckling av Introduktionen för nyanlända invandrare . (1997), Individuell mångfald. utvärdering och analys av det samordnade flyktingmottagandet 1991–1996. (1994), Uppföljning och utvärdering av statsbidragssystemet för kommunalt flyktingmottagande. En statistisk redovisning av flyk- tingars svenskundervisning. (1995), Uppföljning och utvärdering av statsbidragssystemet för kommunalt flyktingmottagande. En statistisk sammanställning över flyktingars deltagande. (2003), Svårast att få jobb i . (1979), Svenska för invandrare. Rapport från projektet invandrare som ingår i SÖ:s utvärdering av undervisningen i svenska för vuxna invandrare. Kallifatides, T. (2002), Ett nytt land utanför mitt fönster. , O. (2002), Uttalet, språket och hjärnan. Teori och metodik för språkundervisningen. , W. & , N. (1979), Development Grammars. The acquisition of German syntax by foreign workers. , W. & Perdue, C. (1997), The basic variety. Kumaravadivelu, B. (1994), The postmethod condition: (E)merging strategies for second/foreign language teaching. TESOL Quarterly, 28:27-48. Kumaravadivelu, B. (2001), Toward a postmethod pedagogy. TESOL Quarterly, 35:537-560. Kyrkje, utdannings- og forskningsdepartementet (1999), Opplaeringsplan i norsk med samfunnskunnskap for vaksne innvandrarar. (1996), Svenskundervisning för invandrare (sfi). I Hyltenstam, K (red). Tvåspråkighet med förhinder? Invandrar- och minoritetsundervis- ning i . (under utgivning) Samtal och interaktion – ett andraspråks- perspektiv. I K. Hyltenstam & I. (red.) Svenska som andra- språk. , R (1997), English with an accent. Language, ideology and dis- crimination in the . Long, M. (1983), Does second language instruction make a difference? A review of the research. TESOL Quarterly, 17: 359-82. (2003a), Samverkan, integration, arbete. (2003b), Svenska för akademiker, Sfa-vård – delutvär- dering 2. Priset på vatten i Finistère. (2003), Yttrande ang. RRV:s rapport 2002:19, N-212- Miller-Guron L & . (2000a), Dyslexia and second language reading. A second bite at he apple? Reading and Writing. 12, 41–61. Miller-Guron, L (2002b), Aspects of cross-linguistic influence on phonologi- cal processing in word reading. Doktorsavhandling i psykologi. Psyko- logiska Institutionen, . Myndigheten för skolutveckling (2003), Att granska och förbättra kvalitet. Om kvalitetsutveckling i skola, förskola, skolbarnomsorg och vuxenutbildning – en kunskapsöversikt över aktuell forskning och utveckling samt dokumen- terad erfarenhet. (2001a), Invandrares förmåga att läsa och skriva på svenska – en betraktelse över orättvisor eller en orättvis betraktelse. I K. (red.) Ett andraspråksperspektiv på lärande. (2001b), Öppna språkgränser - klyftor och broar i vuxna invandrares läs- och skrivutveckling. En studie baserad på International Adult Literacy Survey och forskning om invandrares läs- och skrivinlärning på sitt andra- språk. , E & m.fl (1988), Kartläggning av hörselstatus bland grundvuxelever i . , , (2000), Identity and language learning.