sou · GRB3129d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Efterbehandlingen av originalmaterialet innebär att se till att detta förvaras på ett bra sätt och skyddas från onödig framtagning. Bildfångsten sker genom skanning eller digital fotografering. I detta ingår bl.a. justering av ljussättning, upplösning, färg- kontroll och kalibrering av utrustning. Däri ingår också val av lagringsnamn och filformat och insamling och registrering av vissa tekniska och administrativa metadata. Efterkontroll av filer behövs innan originalmaterialet återgår till samlingarna och görs för att kontrollera att beställd digitalise- ring stämmer med resultatet, dvs. att inget material förbigåtts eller att dubblettfiler framställts. Efterbearbetning av filer kan behövas för att justera bildkvalite- ten (t.ex. skärpan). När det är text som digitaliserats behövs i vissa fall optisk teckenläsning för att göra texten sökbar. Hit hör också konvertering av bildfiler till olika format för olika ändamål. Registrering innebär att bibliografisk beskrivning, beståndsin- formation och andra metadata knyts till den digitala filen. Det kan även innebära att ett okatalogiserat material först måste registreras i samband med bildfångsten för att bli sökbart. Inläggning i digital bildbank och i söksystem innebär att se till att bildfilerna indexeras och placeras för att sedan kunna åter- sökas och studeras. Långsiktigt bevarande av digitalt material innebär lagring av den digitala informationen på säkra bärare. I KB betyder det lagring på analoga band som vid behov kopieras om. Permanent åtkomst innebär att säkra att informationen kan läsas i framtida Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Det kan betyda val av standardiserade långlivade format, konvertering av filer till läsbara format eller emulering av system. Paketering betyder att göra det lättare för målgrupperna att tillgodogöra sig materialet (t.ex. skapa webbgränssnitt, göra pedagogisk anpassning och tillföra information). Digitaliseringen ur en upphovsrättslig synvinkel Enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnär- liga verk får vissa arkiv och bibliotek framställa kopior för bevarande-, kompletterings- eller forskningsändamål. I upphovs- rättsförordningen (1993:1212) preciseras bevarandeändamålet. KB:s material får alltid kopieras digitalt för bevarandeändamål. Tanken bakom bestämmelsen är att samlingarna ska kunna bevaras intakta även om materialet exempelvis faller sönder av ålder. Dessa digitala kopior får emellertid inte spridas, eller överföras till all- mänheten, hur som helst. Material som är upphovsrättsligt skyddat kan digitaliseras och även tillgängliggöras digitalt, dvs. som bilaga i ett e-postmeddelande och på ett fast medium som cd-rom eller liknande. Sådant material kan även tillgängliggöras via ett nätverk, exempelvis Internet. Alla typer av verk (text, teckningar, konst, affischer, fotografier) är fria om upphovsmannen avled (). Material som omfattas av upphovsrätt kan med dagens bestämmelser inte tillhandahållas digitalt på KB annat än i forsk- ningssyfte. Enligt kommentaren till upphovsrättslagen avses med forskning en någorlunda kvalificerad forskning och inte /.../ vanliga elevuppsatser eller liknande. Definitionen förutsätter således någon form av kontroll av biblioteksbesökarens/- användarens syften. Om förslag Ds 2003:35, Upphovsrätten i informationssamhället – genomförande av direktiv /29/EG, m.m., blir verklighet öppnar sig en möjlighet att dels sprida, dels överföra digitaliserade, skyddade dokument genom tecknande av avtalslicens. Det bör här nämnas att KB ställt sig tveksamt till själva systemet med avtalslicenser. KB är kritiskt till att inget rejält för- Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering slag till lösning lämnas i skrivelsen: Ska avtal tecknas centralt (departementsnivå) för biblioteken eller av varje bibliotek separat? Vilken/vilka organisation/er ska teckna avtal för upphovsmännen? Vad ska avtalet/n omfatta? Hur mycket ska ett avtal kosta? Det är m.a.o. omöjligt att i förväg veta hur avtalslicenserna ska administreras. De kommande ändringarna i upphovsrättslagen kommer att vara vägledande för sådant kulturarvsmaterial, där upphovsmannen ännu inte varit död . Ju större rättigheter biblioteken får, desto enklare blir det att avgöra mera systematiska vägval vid digitalise- ring av material och samlingar, som sammantaget ligger på ömse sidor om skyddsgränsen. 5.2Nationella erfarenheter av digitaliseringsprojekt 5.2.1Brister i nuvarande digitaliseringsarbete I det följande ges en beskrivning av KB:s arbete med digitalisering av de egna samlingarna samt rollen i det nationella arbetet. Vidare ges en bild av pågående och planerat arbete med digitalisering vid en rad andra kulturarvsinstitutioner och lärosäten och en redovis- ning av en del internationella erfarenheter. Översikten ger en bild av de brister som uppkommit i genom att projekten varit alltför kortsiktiga och begränsade. De har ofta fått avbrytas innan det planerade genomförts, kvaliteten har stora variationer, i många fall är tillgängligheten begränsad, samverkan brister och möjlighet till samsökning saknas. Digitaliseringen har inte planerats i sin hel- het från början. Den långsiktiga lagringen har inte beaktats, inte heller vem som ska ansvara för den och hur materialet ska kunna hållas tillgängligt i all framtid. I svaren avspeglas också att institu- tionerna använder sig av olika och delvis oklara definitioner. En del av dessa problem är oundvikliga när långsiktig finansiering och samordning saknas. Dessa brister skapar problem men kommer framför allt att skapa stora problem . Det finns förhållandevis lite digitaliserat material att tillgå i . KB framhåller följande skäl till detta: Bristande resurser: De institutioner som rymmer kultur- arvssamlingar kan inte finansiera digitalisering genom omfördel- ning, eftersom digitaliseringen enbart i marginell utsträckning kan bidra till att sänka kostnaderna inom institutionen. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering samlingar digitaliseras och görs tillgängliga över Internet, kommer de att utgöra en resurs för utbildningssektorn i bred mening och berika och underlätta både undervisning och lärande. Det är viktigt att det stöd som staten ger till digitalisering inte är utformat så att institutionerna själva måste bära den största delen av kostnaderna, vilket försvårar utnyttjandet. Bildfångstens andel av digitaliseringen utgör ofta bara 20–av hela kostnaden. I KB är det kundernas slumpvisa beställningar som styr det mesta av urvalet. Det saknas resurser till planmässig digitalisering och arbete med presentation, registrering, bevarande och tillhandahållande Bristande samordning: Användning av separata register och olika standarder är ett hinder för samordning. För egen del strävar KB efter att allt som digitaliseras blir sökbart i samkatalogen Libris. KB har arbetat för att nå konsensus med arkiv och museer kring registreringsmetoder, kvalitet och standard vid digitalisering. Projektet och digitalisering – plattform för ABM- samverkan (finansierat av RJ) har varit viktigt som pilotprojekt. kan detta arbete skapa förutsättningar för ett gemensamt index till alla digitaliserade resurser inom kulturarvsområdet, oberoende av på vilken institution originalen befinner sig. Digitalisering har inom KB en relativt kort historia. Under perio- den –99 fick ett överskott användas till flera mindre digitalise- ringsprojekt av pilotkaraktär: affischer, okatalogiserat tryck, böcker tryckta och tidningar. Denna verksamhet avtog därefter i första hand beroende på bristande medel. KB har istället främst satsat på projekt som syftat till att organisera digitaliseringsverk- samheten inom myndigheten, skapa standarder och kvalitets- normer för digitalisering och registrering samt till att lägga grunden för ett långsiktigt samarbete inom ABM-området – nationellt och internationellt (se i det följande). Planering och övergripande mål För att planera och organisera den egna verksamheten har KB startat projektet (Digitalisering och dess samordning inom Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Projektets syfte är att som underlag för myndighetens ställ- ningstaganden formulera övergripande mål, ta fram rutiner för hur större och mindre digitaliseringsprojekt ska planeras och genomföras samt fastställa en heltäckande infrastruktur för att ta hand om det digitaliserade materialet. I det förslag till övergripande mål som är under utarbetande föreslås att tillgängligheten sätts i fokus och de främsta mål- grupperna utpekas, förslagsvis utbildningssektorn i bred mening. Målet bör vara att göra det rika kulturarvet i KB:s samlingar lättare tillgängligt för elever, studenter, lärare, forskare och den studerande allmänheten. Förhållandet mellan digitalisering och originalens bevarande bör klargöras. Genom digitalisering skapas förutsättningar för att undanta förlagorna från slitage. Krav bör ställas på långsiktig planering som bäddar för att de digitala kopiorna ska förbli tillgängliga på lång sikt. Målen ska kompletteras med principer som ska gälla digitalise- ringsverksamheten vid KB, t.ex. att registrering ska ske i Libris, och att färgkontroll ska tillämpas vid digitalisering av original i färg. Konkreta kortsiktiga mål ska fastställas, t.ex. för en treårsperiod i taget, där de samlingar som ska digitaliseras ska pekas ut. Prioriteringsmodeller vid urval för digitalisering KB ska utarbeta en plan för digitalisering där olika samlingar ut- pekas och prioriteringar görs mellan dem. Denna plan ska överens- stämma med de övergripande målen för KB:s digitalisering. Planen påverkas både av de användare KB vill rikta sig till och av de resurser för digitalisering som KB kan räkna med i kortare och längre perspektiv. Den kommer också att påverkas om en nationell plan för digitalisering inom ABM-området upprättas. Digsam tar med stöd från en arbetsgrupp fram en för KB anpassad priorite- ringsmodell i form av en utförlig enkät. Den ska spegla kvalitets- och resursbehov vid materialurval för framtida digitaliserings- projekt. Resultatet ska bli en enkel, handfast checklista. Efter att de samlingsansvariga fyllt i enkäten avslutas arbetet med utvärdering och analys. Ett förslag till prioritering ska därefter lämnas till KB:s ledning. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Inom Repro- och foto-avdelningen på KB har en praxis utvecklats för vilken kvalitet och vilka standarder som ska tillämpas vid digi- talisering, baserad på Plattform för bilddatabaser. Denna praxis behöver utvecklas till regler för kvalitet och standard som ska följas vid digitalisering i KB och för KB. Reglerna ska basera sig på de principer som formuleras under aktiviteten formulering av mål och principer, och stå i samklang med förslagen i den tidigare nämnda och digitalisering – plattform för ABM-samverkan, kapitlet om Kvalitet och standard. Reglerna ska kontinuerligt anpassas till den interna- utvecklingen på området. Aktiviteten ska även utforma regler för registrering av tekniska och administrativa metadata. Möjligheten att automatisera sådana metadata ska utredas. Kapaciteten hos den högkvalitativa utrustning KB har är ofta otillräcklig för mer omfattande digitaliseringsarbete utöver kundbeställningar. Projektet ska därför söka andra möjligheter inom ramen för befintliga resurser. Beställarrutiner som säkrar en god kvalitet vid extern digitalisering ska utarbetas. KB saknar en rationell hantering av de digitala bildfiler som skapas vid kundbeställningar och digitaliseringsprojekt. KB be- höver en digital bildbank för arkiv- och visningsbilder och för digitala bildleveranser. Aktiviteten syftar till att utarbeta en krav- specifikation och att genomföra en upphandling. En viktig funk- tion är att på ett smidigt sätt samverka med Libris och . Libris och är de naturliga sökingångarna för den kundkrets KB betjänar och flera av de objekt som digitaliserats finns redan beskrivna här. Förutom att vara ett instrument för registrering, arkivering och visning av digitaliserat material, ska databasen fungera som ett arbetsredskap för Repro- och fotoenheten. Den ska även på ett bra sätt kunna hantera beställningar och online- leveranser samt vara ett stöd för skapandet av digitala utställningar. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Teknisk utrustning och kompetens En teknisk miljö har byggts upp inom KB med högkvalitativ ut- rustning. Teknisk utrustning för bevarande av webbsidor har införskaffats – finansierad med bidrag från – som kommer även annan digital information tillgodo, bl.a. den som kommer ur digitaliseringsprojekten. En ny datorhall byggdes och togs 2000, och kompetensen inom IT-området stärktes både inom Data- och IT-enheten och KB som helhet. Vid Repro- och fotoenheten har utrustningen byggts upp och personalresur- serna förstärkts, men kapaciteten är otillräcklig för mer omfattande digitaliseringsarbete utöver kundbeställningar. Att bevara digitala kopior och att säkra tillgängligheten på lång sikt är en uppgift som går samman med det mer omfattande behovet att långsiktigt bevara all digital information, webbsidor, e-böcker etc. KB har redan satt det strategiska målet att göra detta och skapat en del av de förutsättningar som krävts, men planer, rutiner och resurser för arbetet saknas. Det vore önskvärt att förutsättningar att arbeta med frågan på allvar kunde skapas (se avsnitt 6.8). Samarbete med andra (ABM-samarbete) Digitalisering är en uppgift som förutsätter långsiktigt samarbete med andra, bl.a. kulturarvsinstitutioner. Det samarbete som inletts med projektet och digitalisering – plattform för ABM- samverkan behöver utvecklas och breddas, bl.a. för att skapa gemensamma söktjänster (se avsnitt 5.4). Ett samarbete kring digitalisering mellan KB och de bibliotek som har stora kulturarvssamlingar, främst vid och planeras. KB har ett särskilt ansvar i förhållande till forsknings- biblioteken. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Paketering och nya tjänster Brukarna får tillgång till det digitaliserade materialet genom länkar från Libris och . Det finns också behov av en webbsida. Sådana finns eller planeras för det som digitaliserats. Om/när ut- bildningssektorn blir KB:s och ABM-sektorns stora marknad kommer behov att finnas av nya och mer utvecklade tjänster, mer utvecklade produkter med ett pedagogiskt inslag (se DigiCULT- rapporten, avsnitt 5.3.4). Här kan förebilder sökas utomlands, men även hos som genomfört ett stort digitalise- ringsarbete. Digitaliseringsarbete berör många olika enheter och verksamheter inom KB. Det finns mycket att lära av tidigare KB-projekt där alla berörda yrkesgrupper och enheter har medverkat. Detta bör fort- sätta när digitalisering blir en ordinarie verksamhet. Digsam ska utarbeta arbetsformer som säkrar att de verksamheter som påverkas ska vara med i processen och påverka den. För att hålla ihop dessa strukturer kommer det att behövas en stark administ- rativ ledning av verksamheten. KB har redan byggt en projektorga- nisation för att snabbt kunna komma igång med en digitaliserings- verksamhet av större omfattning som ska kunna övergå i reguljär form. Digitaliserat material vid KB På KB finns över två miljoner grafiska och kartografiska dokument (biblioteksstatistikens terminologi), dvs. bilder, affischer och kartor. Bildsamlingen består främst av porträtt, historiska och topografiska planscher, vykort och exlibris. Bilderna är framställda i olika tekniker som grafiska tryck, boktryck, fotografier, teck- ningar, akvareller och siluetter. Viss digitalisering av bilder och affischer skedde vid mitten och slutet av . Den teknik som då stod till buds har utvecklats , liksom den utrustning och kompetens KB har tillgång till. Till en början skedde därför digitaliseringen med en kvalitet som KB inte accepterar . Av affischerna kan 3 000 av 25 000 anses vara digitaliserade i faksimilkvalitet. Arbete pågår som till- Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering gängliggör dem via Libris webbsök på Internet. Urvalet har huvud- sakligen gjorts med hänsyn till efterfrågan – affischer om politik och film tillhör de mest efterfrågade. Av bevarandeskäl pågår även digitalisering av cirkusaffischer. Suecia Antiqua et Hodierna, omfångsrika bild- verk, har digitaliserats i sin helhet. Motivet för valet av detta verk var att det är mycket efterfrågat och använt, vilket innebär stora kostnader för KB och stort slitage på KB:s volymer av verket. Originalen har spärrats för vidare framtagning. I stället tillhanda- hålls kopior på papper eller i digital form. Verkets 353 bilder har katalogiserats i Libris. Detta innebär att KB uppfyllt såväl be- varandemålet som tillgänglighetsmålet. Alla dagstidningar mikrofilmas , av bevarande- och till- gänglighetsskäl. Av dagstidningar finns 5 000 titlar på KB. Av dessa är endast Post- och , äldsta tidning, digitaliserad till 1721. Arbete pågår med perioderna 1788–92 (innefattande mordet på ) och 1808–14 (inne- fattande statsvälvningen 1809 och erövringen av ). De digitaliserade tidningarna ligger i ett system för fulltextsökning, som klarar av att hitta det som är nästan rätt, t.ex. på grund av att stavningen inte är normaliserad. Användargränssnittet är ännu ytterst primitivt. Cirka 17 000 sidor är klara, ungefär lika många under arbete. Arbetet har delvis skett inom det nordiska projektet (se vidare avsnitt 5.3.1). Av KB:s 3,5 miljoner böcker är 20 volymer digitaliserade i bild- form genom projektet . Prioriteringen för valet av pro- jektet var äldre böcker som är svåråtkomliga på andra bibliotek och som speglar olika ämnesområden. I projektet ingår också berömda karta över . Av det svenska okatalogiserade materialets 10 miljoner objekt har cirka 1 500 sidor digitaliserats, huvudsakligen affärstryck från 1920- talet. Också i samband med utställningar har digitalisering förekommit i viss utsträckning, det mest omfattande exemplet är Speglingar av . Inga av KB:s 30 000 svenska tidskrifter har digitaliserats, och av KB:s handskrifter är bara några bildexempel digitaliserade. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Större delen av den långsiktiga digitaliseringen på KB har finansie- rats genom överskottsmedel, som fick disponera . har det varit svårt att uppbringa resur- ser. har dock kunnat finansieras inom KB:s ram. Digitaliseringen av tidningar har delvis finansierats av Nordinfo inom ram (se avsnitt 5.3.1). En del av skanningen av tidningar har utförts av Stiftelsen i under programmet Kulturarvs-IT och därmed finansierats den vägen. De största kostnaderna för tidningsdigitaliseringen har dock burits av KB. Bilddatabaser och digitalisering – plattform för ABM-samverkan (se avsnitt 5.4.2.2) finansierades av , men även där bidrog de deltagande myndigheterna med egna resurser. finns inga särskilda medel tillgängliga. KB anser att särskilda statsbidrag bör utgå så att KB får möjlighet att digitalisera viktiga delar av sina samlingar och hålla dessa permanent tillgängliga för studier och forskning. I planerna ingår också att utnyttja de små resurser som finns vid Roggebiblioteket (se kap. 2) samt undersöka möjligheterna för utökat samarbete med Stiftelsen i , Kulturarvs-IT. Här skulle digitalisering på enklare nivå kunna prövas och ge erfarenheter och kunskaper som underlättar massdigitalisering . Mycket av det material som är högst prioriterat är dock så ömtåligt, unikt och värdefullt att det bör digitaliseras inom KB och med höga krav på kvalitet när det gäller upplösning, färgkontroll, kontrast och skärpa. 5.2.3Digitalisering vid andra kulturarvsinstitutioner De följande myndigheterna har givits tillfälle att beskriva sin egen digitaliseringsverksamhet för att få en bild av läget. De har ombetts att ta upp följande i beskrivningen: Urval/kriterier, tillgänglighet, långsiktigt bevarande samt kostnader och finansiering. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering (RA) och landsarkiven () har valt att satsa på de stora och grundläggande käll- serierna som används brett i såväl akademisk forskning som släkt- och hembygdsforskning (kyrkobokföringshandlingar, lantmäteri- handlingar, inskrivningshandlingar m.m.) Därutöver finns också olika mindre projekt som inriktar sig på olika arkivmaterial. Exempel på detta är (utgivning av Axel och brevväxling, se /oxenstierna1.html), projektet geometriska jordeböcker (skapandet av en nationalutgåva av de äldre geo- metriska jordeböckerna, dvs. de storskaliga kartor som framställdes –1655, se index.html), projekt för att mikrofilma och skanna äldre handritade kartor (se ), Svenskt diplomatarium (via Internet publicerar bilder på samtliga originalbrev förvarade i som behandlas i tryckta häften, se ) och (kata- logisering och skanning av medeltida pergamentsomslag, se ). Som hjälp vid urvalet av hand- lingar för digitalisering och mikrofilmning har ett pro- duktråd med företrädare för olika användargrupper. Skanning on demand betjänar både forskare som besöker arkivinstitutionerna och statliga myndigheter som vill ha uppgifter ur arkiven för sin handläggning (t.ex. 30 000 förfrågningar från skattemyndig- heterna om bouppteckningar). Digitala bilder som en metod för att försörja forskarsamhället med arkivinformation på distans har också börjat undersökas. Det finns ett projekt kallat (Digital arkivöverföring), som be- kostats av RJ och som utrett möjligheterna att ersätta dagens fjärrlån av originalhandlingar till universitet och högskolor med digitala utlån. SVAR-enhet har också två EU-finansierade projekt kallade Digitala forskarsalen respektive Ett historienät som riktar sig till en bredare allmänhet. Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering Museer och kulturmiljövårdens institutioner () är ett centralt ansvarsmuseum. SHM:s grundläggande uppgift är att förvalta kulturarvet och ge perspektiv på tillvaron för att stärka en demokratisk samhällsut- veckling. Medeltidens bildvärld () är en nyöppnad webbplats som består av drygt 19 000 bilder av fler än 4 100 medeltida kyrkliga konstföremål. Webbplatsen har tagits fram som ett pilotprojekt för att utveckla effektiva gränssnitt mellan museets databaser och olika brukargrupper. Medeltidens bildvärld har därför särskilt anpassats för olika grupper av besökare, bl.a. skolan, hembygdsintresserade, kulturmiljösektorn samt forskare. SHM:s föremålsbilder görs tillgängliga genom två databaser på webben: SHMBild och Fornbild. SHMBild är i första hand riktad mot professionella användare (förlag, medie- företag, museer, forskare m.fl.) medan Fornbild innehåller dokumentationsfoton av enklare kvalitet för en bred brukargrupp. SHMBild innehåller drygt 3 300 bilder och Fornbild drygt 6 100 st. SHM:s mycket omfattande samlingar ställer särskilda krav på inriktning och urval av vad som ska digitaliseras. SHM strävar efter att i allt större utsträckning göra digitaliseringen behovs- och brukarstyrd, dvs. att den ska ske med utgångspunkt i sådant material som efterfrågas och används. Nationalmueum är centrala museum för äldre europeisk bildkonst , för porträttkonst liksom för konsthantverk och design ända fram till nutid. ansvarar för och förvaltar också statens porträtt- samling och andra statliga samlingar av bildkonst och konsthant- verk utanför museet. samlingar uppgår till drygt 600 000 föremål. Drygt 86 000 av dessa föremål är digitalt registrerade och närmare 28 000 är digitalt avbildade som påsikts- bilder i föremålsdatabasen d.ART. Inom ramen för Kulturarvs-IT sker hos Stiftelsen i en fortlöpande digitalisering av museets grafiksamling vilket resulterar i cirka Kulturarv till mångas glädje och nytta – handlingsplan för digitalisering 10 000 digitala svartvita påsiktsbilder avsedda att läggas in i databasen.