sou · GRB392 · 2004-01-01 00:00:00 — De flesta av ungdomarna i vårt material bor i egna lägenheter (25 personer). Åtta ungdomar bor hemma och en bor tillfälligt i ett rum som socialförvaltningen anordnat i väntan på egen lägenhet. Åtta av intervjupersonerna är gifta/sambo. Sju personer har barn varav fyra mammor lever ensamstående och tre är sambos. Ungdomarna kom oftast från familjer där föräldrarna hade arbetaryrken. Endast två stycken hade högutbildade föräldrar. Var tredje förälder till ungdomarna var själva utanför. Dessa föräldrar var antingen sjukpensionärer, sjukskrivna eller arbetslösa. Tretton ungdomar i vårt intervjumaterial lever på socialbidrag, fyra ungdomar har praktiklön, tre ungdomar har Alfakassa, tre ungdomar har A-kassa, tre ungdomar är inskrivna på ungdoms- förmedlingar, tre ungdomar försörjer sig på extraarbete (som brevbärare och lokalvårdare), en arbetar svart (som målare), en har sjukbidrag, en försörjs av föräldrar, en har precis fått arbete, en läser just nu halvtid på komvux och är sjukskriven resten av tiden. Geografisk spridning bland intervjupersoner För att få en så stor bredd som möjligt, dvs. få in så många olika fall som möjligt av ungdomar utanför och täcka så många olika kvaliteter och aspekter som möjligt av deras situation har vi valt att göra ett s.k. strategiskt urval vad gäller kommun och verksamheter där ungdomarna finns. Vi har valt att geografiskt sprida intervjuerna efter kommuner med olika antal ungdomar som är utanför enligt siffror för då den genomsnittliga nivån för ungdomar i utanförskap i hela landet låg på 10 personer per kommun eller , kommuner med olika storlekar; storstäder, större städer, medelstora kommuner och orter, kommuner med olika arbetsmarknader, kommuner som vi upplever att vi har goda möjligheter att få stöd av. De kommuner vi varit ute i är , , , och . Kommuner där vi genomfört intervjuer har varit en varvsindustristad. är den största arbetsgivaren den offentliga sektorn; kommun och Landsting, tillverkning och utvinning samt handel och kommunikation. Den största gruppen utländska medborgare är de från , Bosnien/, och . Invånare som är födda utomlands utgör av befolkningen. I var 349 ungdomar i åldern 18–arbetslösa. Detta är av samtliga arbetslösa i kommunen (AMS- statistik för ). I är de största näringsgrenarna handel och kommunikation samt tillverkning. Andelen med utländsk bakgrund uppgick till drygt en fjärdedel. Sammanlagt är av helsingborgarna utländska medborgare vilket överensstämmer med riksgenomsnittet. Huvudparten av de med utländsk bakgrund kommer från . I var 839 ungdomar i åldern 18–arbetslösa. Detta är 18procent av samtliga arbetslösa i kommunen (AMS-statistik för ). är de största näringsgrenarna vård och omsorg, handel och kommunikation samt utbildning och forskning. av samtliga invånare i är födda utomlands. I var 503 ungdomar i åldern 18–arbetslösa. Detta är av samtliga arbetslösa i kommunen (AMS- statistik för ). I är de största näringsgrenarna vård och omsorg, handel och kommunikation, finansiell verksamhet och företags- tjänster. av samtliga invånare i är utrikesfödda. I var 520 ungdomar i åldern 18–arbetslösa. Detta är av samtliga arbetslösa i kommunen (AMS-statistik för ). I är de största näringsgrenarna offentlig verksamhet, handel och kommunikation samt tillverkningsindustrin och de största arbetsgivarna är kommun och landsting, och . Fjorton procent av samtliga invånare i är utrikes födda. I var 604 ungdomar i åldern 18–arbetslösa. Detta är av samtliga arbetslösa i kommunen (AMS-statistik för ). Vi har försökt hitta både typiska och atypiska verksamheter där ungdomar i utanförskap finns. har kommunerna rekommenderat olika verksamheter och projekt där vi kunnat hitta dessa ungdomar. Vi har vänt oss till arbetsförmedlare, socialtjänstemän, arbetsmarknadspersonal, arbetsterapeuter, olika projektledare, skolpersonal, ungdomsledare, yrkesvägledare, poliser med flera i de olika kommunerna. Vi valde att spela in intervjuerna på band. Två av intervjuerna är inte inspelade på band eftersom de genomfördes per telefon då intervjupersonerna inte hade möjlighet att närvara vid det bestämda intervjutillfället. Vi berättade för samtliga intervjupersoner att banden skulle raderas när utredningen var färdig och att deras anonymitet skulle skyddas då vi skulle använda oss av pseudonymer istället för deras riktiga namn. Alla intervjupersoner ställde sig positiva till detta. För att få stor bredd och täcka så många olika kvaliteter och aspekter som möjligt av ungdomar i utanförskap har vi även valt att gå ut med ett upprop på den populära webbplatsen Lunarstorm. Vi valde detta förfaringssätt för att nå ungdomar i utanförskap som sitter hemma vid datorerna. Uppropet låg ute ca mellan den 27–28/5 och vände sig till arbetslösa och de som hoppat av skolan. Vi ville veta vilka de var, hur länge de varit i den aktuella situationen, vad de tyckte skulle förbättra deras liv och hur de såg . Vi fick in 31 texter skrivna av ungdomar som definierar sig själva som utanför. Vilka är textförfattarna på nätet? Textförfattarna som hört av sig kommer från i norr till i . De är alla 16–. Nästan två tredjedelar av dem som hörde av sig uppgav sig vara unga kvinnor. Av de uppgivna namnen att döma hade ingen av textförfattarna invandrarbakgrund. Texternas längd och form Längden på texterna vi fått från Lunarstorm varierar allt från några lakoniska anteckningar till två sidor långa texter. Texterna uppgår totalt till 23 A4-sidor. De ungdomar som hört av sig har endast beskrivit sin egen erfarenhet inom ett begränsat område som omfattar de specificerade frågor som funnits med i uppropet. Analys av intervjuerna och texterna Vi har läst intervjuerna åtskilliga gånger och på så sätt lärt känna vårt material. Den första gången vi läste igenom de utskrivna intervjuerna letade vi efter observerbara fakta som kunde belysa de teman vi var intresserade av. Här försökte vi också se vilka samband det fanns mellan de olika teman. Sedan läste vi igenom intervjuerna för att hitta individuella egenskaper; olikheter och likheter. Sist läste vi igenom intervjuerna för att se om vi kunde hitta några nyckelord. Genom att analysera materialet i olika steg kunde vi systematiskt välja bort information och förenkla materialet inför den fortsatta analysen. Texterna från Lunarstorm fick läsas med andra glasögon eftersom det oftast handlade om fragmentariska texter som var skrivna i olika berättarstilar. när oviktiga detaljer lästes kursivt kunde vi liksom med intervjumaterialet klassificera dem efter återkommande teman, nyckelord och begrepp. När vi analyserade datamaterialet från intervjuerna och texterna från Lunarstorm fick vi associationer till begrepp som marginalisering , skuld, skam och stigma. Liksom i intervjumaterialet har det skett en ytterst lätt bearbet- ning av språket i texterna. Vi har valt att inte redigera bort svordomar eftersom vi tyckt att de varit viktiga eftersom de visar när intervjupersonerna eller textförfattarna är upprörda och arga; vilket ungdomarna i utanförskap då och då visat att de är. (För ungdomar som är utanför skola och arbetsmarknad) Social bakgrund (ålder, kön, familjebakgrund, etnisk bakgrund osv.) Vardag – sysselsättning (utbildning, åtgärd, föreningar) Skola, arbete och nuvarande situation Skolerfarenheter (betyg, trivsel, utanförskap, läs- och skriv- svårigheter, diagnoser, mobbing) Inställningar till skolan (livslångt lärande, komvux) Värderingar av arbete (instrumentell, solidarisk eller någon annan inställning) Inställningar till samhällets insatser (arbetsmarknad och arbetsförmedlingar) Nuvarande situation ( tillfällig/långvarig ) Orsaker till nuvarande situation Det positiva och negativa med nuvarande situation Psykiska och sociala faktorer av att vara utanför systemet (psykiatrisk sjukhusvistelse, missbruk, isolering) Kontakt med andra (i skola, arbete eller utanför systemet) Ideologiska tryck (från bekanta och andra) Erfarenheter av stödinsatser som erbjuds från samhällets sida (arbetsförmedling, , , syokonsulenter, polisen etc) Förslag på konkreta (särskilda) stödåtgärder som behövs för fortsatt utveckling/övergång till vuxenlivet (För kommunledning, kuratorer, arbetsförmedlare och socialsekreterare) 1.Får jag be Dig berätta om ditt arbete och Din bakgrund – utbildning, yrkeserfarenhet? 2.Vilka intryck har Du av hur det är att vara ungdom i Din kommun? 3.Har Du erfarenhet av eller kontakter med ungdomar som varken går i skolan eller befinner sig på arbetsmarknaden? 4.Vilka grupper på Din arbetsplats arbetar med denna grupp av ungdomar? 5.Det här med ungdomar utanför systemet - vad lägger Du i det, vad betyder det för Dig? 6.Det här med kommunalt uppföljningsansvar- vad lägger Du i det, vad betyder det för Dig? 7.Hur allvarligt tycker Du att problemet är med att ungdomar befinner sig utanför systemet? 8.På vilket sätt kartläggs ungdomar som befinner sig utanför skola och arbetsmarknad på Din arbetsplats och i Din kommun? Speciella metoder - registerproblem 9.Hur många ungdomar (i åldern ) är både utanför skola och arbetsmarknad i Din kommun ? 10.Skiljer sig antalet mellan olika delar i din kommun, andra kommuner/regioner? 11.Vilka är ungdomarna som är utanför skola och arbetsmarknad i Din kommun ? Vad har de för: Hur många är: drabbas dessa ungdomar av psykiska sjukdomar (självmordsförsök, psykiatrisk sjukhusvistelse? begår dessa ungdomar brott? 12.Vad kan ligga bakom att ungdomar hamnar utanför systemet? 13.Hur vanligt är det att denna grupp självvalt undviker utbildning och arbetsliv? 14.Hur vanligt är det att denna grupp (d v s ungdomar som är utanför arbetsmarknad och skola) förblir i en marginaliserad samhällsposition även senare i livet? 15.Hur ser Du på de verksamheter och arbetssätt som finns , sättet att möta denna grupp ungdomar, deras behov och förhållanden? 16.Har Du tankar om vad som kunde förbättras i de verksamheter och arbetssätt som finns för denna grupp ungdomar? 17.Skulle bättre samverkansformer underlätta sättet att hjälpa den här gruppen av ungdomar? 18.Hur tycker Du att statens respektive kommunernas roll och ansvar skall fördelas när det gäller denna grupp av ungdomar? 19.Vilka förslag har Du på förändringar vad gäller samhällets insatser för dessa ungdomar? 20.Vilka lagförändringar skulle underlätta? Är du arbetslös eller har du hoppat av skolan? Regeringen vill veta hur du ser på din situation. Just nu pågår en utredning om unga i åldrarna som är utanför skola och arbetsmarknad. Regeringen letar efter förslag på hur de bättre kan möta era behov. Passa på att påverka! Vem är du, hur gammal är du, var bor du? Hur länge och varför är du i denna situation? Vad skulle kunna förbättra ditt liv? Hur ser du på din framtid? Skriv gärna några rader till Du får gärna vara anonym, vi vill enbart lära av dina erfarenheter. Antal unga utanför –2001 Tabell 1.a Unga utanför , totalt Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Tabell 1.b Unga utanför , utrikes födda Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, för tidspension m.m. Unga utanför , utrikes födda med vistelsetid < 5 år Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Tabell 2.a Unga utanför , totalt Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Tabell 2.b Unga utanför , utrikes födda Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Tabell 2.c Unga utanför , utrikes födda med vistelsetid < 5 år Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Tabell 3.a Unga utanför , totalt Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. SOU 2003:92 Bilaga 3 Tabell 3.b Unga utanför , utrikes födda Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Tabell 3.c Unga utanför , utrikes födda med vistelsetid < 5 år Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. SOU 2003:92 Bilaga 3 Tabell 4.a Unga utanför och 1991, totalt Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. SOU 2003:92 Bilaga 3 Tabell 4.b Unga utanför och 1991, utrikes födda Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Tabell 4.c Unga utanför och 1991, utrikes födda med vistelsetid < 5 år Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. SOU 2003:92 Bilaga 3 Tabell 5.a Unga utanför och 1995, totalt Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. SOU 2003:92 Bilaga 3 Tabell 5.b Unga utanför och 1995, utrikes födda Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Tabell 5.c Unga utanför och 1995, utrikes födda med vistelsetid < 5 år Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. SOU 2003:92 Bilaga 3 Tabell 6.a Unga utanför och 2000, totalt Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Tabell 6.b Unga utanför och 2000, utrikes födda Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Tabell 6.c Unga utanför och 2000, utrikes födda med vistelsetid < 5 år Sjukersättning, förtidspension m.m. Sjukersättning, förtidspension m.m. Genomsnittligt antal deltagare i Kommunala ungdomsprogram och Ungdomsgarantin 1995–2002 KUP, under 20 år UG, 20–24 år 1992: 1993: 1994: 1995: 1996: 1997: 1998: 1999: 2000: 2001: 1.1Projekt och verksamheter i som arbetar för att öppna nya vägar för ungdomar Projekten som redovisas här är främst de som hört av sig till vårt upprop via kommunförbundets hemsida men också olika projekt som vi kommit i kontakt då vi gjort vårt fältarbete. Exempel på andra projekt finns i i ny skepnad (2000a). I beslöt sig , arbetsförmedlingen och () 1996 att starta ett samverkansprojekt. Målgruppen var arbetslösa, sjukskrivna och/eller socialbidrags- beroende. Projektet blev en permanent verksamhet 1999. –2002 har FAS hjälpt 149 personer till ökad egen- försörjning. I projektet arbetar ungdomar och projektpersonal efter olika rehabiliteringssteg. Projektpersonalen arbetar på ett lösningsinriktat arbetssätt de anpassar insatserna utifrån individernas önskemål och förutsättningar och ser på ärendena gemensamt oavsett problem och varifrån pengarna tas. Genom att dessa tre myndigheter samverkar har personalen minskat dubbelarbete och rundgång. Antalet lösningar i samförstånd har ökat, personalen har utvecklat en gemensam kompetens (skriftlig uppgift från FAS). har försökt att hålla ungdomsarbetslösheten nere genom att intensifiera handledningen på arbetsförmedlingarna. finns ungdomscoacher som var och en stöttar ett tjugotal ungdomar under deras jobbsökande. Coacherna är unga människor som själva varit arbetslösa. Det coacherna hjälper till med är jobbsökande. De visar ungdomar hur de skall skriva ansöknings- brev, meritförteckningar och gör kartläggningar av eventuella hinder. har pågått och anses vara ett lyckat projekt. av deltagarna fick ett arbete, hade börjat studera och är fortfarande arbetslösa (Ekonominyheterna ). kommun bedriver ett projekt kallat . Projektet har fått detta namn eftersom det ligger mellan utbildnings-, och barn- och ungdomsförvaltningen. I detta projekt arbetar projektledarna tillsammans med skolpersonal med att identifiera elever som på grund av motivationssvårigheter befinner sig i riskzonen för att inte få godkänt i kärnämnena. Dessa elever får särskild undervisning där lärarna arbetar mer ämnesöver- gripande. Elever motiveras i studierna genom en bra relation mellan lärare och elev men också genom att föräldrar aktiveras till att bli mer deltagande och engagerade i skolan (aktuellt.se/list.asp). arbetar skolan, socialförvaltningen och barn- och ungdomspsykiatrin (BUN) i med att hjälpa skolpliktiga elever att fullgöra sin skolgång. Projektet är en samverkansåtgärd mellan kommun och landsting. Med hemmasittare menar projektledarna elever som utan acceptabel orsak är hemma från skolan . Målet med projektet är att kartlägga de hemmasittare som finns och att hitta metoder och åtgärder för att hjälpa dem tillbaka till och/eller till en bra övergång till gymnasiet (stad 2003). i har två projekt för gruppen ungdomar i utanförskap. Vågbrytaren är ett EU mål 3 projekt som startades . De som deltar i projektet är ekonomienhet och arbetsförmedlingen som också medfinansierar projektet. Projektets syfte är att utifrån ett individuellt perspektiv handleda/coacha bland annat unga (främst invandrare och långtidsarbetslösa) upp till . Coachning skall ses som varaktiga insatser som leder bort från ett socialbidragstagande. Det andra projektet startades och är en alternativ orienteringskurs som skall få elever att finna, få och behålla ett arbete. Projektet drivs i samverkan med () och (skriftlig uppgift från ). Projektet som är en del av Integrationsavdelningen /i inriktar sig på att hjälpa unga kortutbildade invandrarkillar. Alla invandrarungdomar hänvisas direkt efter ankomsten till till IVIK som är ett förberedande program på gymnasienivå. För många invandrarungdomar blir denna omställning stor. De kanske har väldigt kort eller total avsaknad av utbildning i hemlandet. En del unga killar lockas av den svenska friheten. De föredrar smidigare vägar och hamnar i vissa fall i grov kriminalitet. Projektet vill ge eleverna bra förutsättningar för att kunna söka och genomföra en praktisk yrkesutbildning eller skapa möjligheter till arbete och egen försörjning. Projektledarna, lärarna och coacherna arbetar utifrån individuella handlingsplaner och ett nära samarbete med näringslivet. Utbildningen på är individuellt utformad med tonvikt på svenska, matematik och grundläggande kunskaper och färdigheter för fortsatt yrkesutbildning. Eleverna tränas också i social kompetens och demokrati (skriftligt material från ). påbörjade kommun ett ettårigt projekt kallat väl där projektledarnas syfte var att undersöka hur kommunens resurser används för att unga skulle färdas väl genom livet. Sex tjänstemän från , , barn- och ungdomsförvaltningen, gymnasieförvaltningen, fritidsförvaltningen och kulturförvalt- ningen bildade en arbetsgrupp som genomförde kartläggningar i de olika förvaltningarna samt gjorde djupintervjuer med ungdomar. På så sätt fann de olika förbättringsområden (skriftlig uppgift från ). I arbetar arbetsmarknadsenheten med ungdomsprogram. Basen för denna verksamhet är särskilda ungdomshandläggare för ungdomar i åldern . Även socialsekreterare och assistenter från ungdomsgrupp finns på enheten för att hjälpa till med handläggningen. Arbetsmarknadsenheten, och arbetsförmedlingen håller kontinuerliga avstämningsmöten vilket har medfört att de nu har fått ett helhetsgrepp kring ungdomarnas situation. Då ungdomar med problematik eller behov av särskilt stöd inte är aktuella på och arbetsförmedlingen inte har nödvändiga resurser för att identifiera och hjälpa dessa ungdomar är ungdomshandläggarnas viktigaste uppgift att fånga upp och stödja dem. Detta görs bland annat genom att ungdoms- handläggarna genom daglig kontakt har lättare att upptäcka eventuella problem. Arbetsmarknadsenheten arbetar med ungdomar vars enda anledning att uppbära försörjningsstöd är arbetslöshet. Många av dessa ungdomar saknar slutbetyg från gymnasiet i ett eller flera kärnämnen. De verktyg ungdomshandläggarna arbetar med är vägledande insatser i kombination med praktik eller projektarbete samt individuella handlingsplaner. För att stärka ungdomarnas självförtroende, motivation och trygghet arbetar enheten också med olika verksamheter/projekt som riktar sig till ungdomar. KickOff projektet är en arbets- och studieförberedande insats som pågår . ungdomar i grupp- och processövningar, arbetar med motiva- tionen, gör framtidsplaneringar samt lär sig jobbsökeri. Ungdomar med psykiska eller sociala problem kan hjälpa till på Aleskogens hunddagis upp för att i en lugn och trygg miljö kunna förbereda sig för en praktikplats, ett arbete eller studier. Projekt 91:an är ett annat projekt som köpts in från Försvarsmaktens Halmstadsskolor. Projektet riktar sig till ungdomar som riskerar att hamna på glid. Med hjälp av befäl från lär sig ungdomar beteende som kommer att underlätta deras inträde i arbetslivet, t.ex. att passa tider, sätta upp och respektera regler. Visionen hos arbetsmarknadsenheten är att inga ungdomar skall uppbära försörjningsstöd och att ungdomar med behov av stöd skall uppmärksammas mer (arbets- marknadsenhet 2003). Projekt i Gamla Tingshuset i Föreningen består av följande föreningar: Mediaverkstan, Musikforum, Rockhuset, och i . Aktiviteterna i Gamla Tingshuset drivs av kommun, Arbetsmarknadsenheten och Arbetsförmedlingen i samverkan med föreningarna i Gamla Tingshuset (huset.z.se). Föreningen ansvarar enligt avtal med Arbetsför- medlingen och kommunen för sysselsättningsåtgärder främst för arbetslösa ungdomar mellan som saknar gymnasieutbildning, men även ungdomar mellan kan få en praktikplats i eller genom projektet. Aktiviteterna i Gamla Tingshuset drivs av vägledare och gruppledare, men aktiviteterna utgår alltid från deltagarnas intressen och utformas utifrån deras förutsättningar. I har ungdomar kunnat ingå i tre grupper; media, verkstan och filialen. Mediagruppen arbetar med utformning av webbplatser, uppsättningar av musikband och konserter, inspelningar av filmer, teateruppsättningar, utformning av affischer, inspelningar av radioprogram osv. Verkstadsgruppen anordnar olika arrangemang bland annat mot rasism, musikkonserter på , temadagar om sex och samlevnad samt ungdomskonferenser. Filialgruppen sköter driften av skatelokalen, reparationer och byggnationer, På Tingshuset finns även en ungdoms- redaktion som publicerar en webbtidning (Gamla Tingshusets verksamhetsberättelse 2002). Visionscenter, Möjligheternas Hus och EN3 i erbjuder sina socialbidragstagare och Möjligheternas Hus. På Visionscenter går socialbidrags- tagare som står närmare arbetsmarknaden och på Möjligheternas Hus de som står längre bort på grund av olika typer av problem och hinder (t. ex alkohol och drogproblem, psykiska problem, sociala problem, kriminalitet eller bostadslöshet). På finns således den tyngre gruppen medan klienterna på Visionscenter har arbetslösheten som enda problem. Möjlig- heternas hus och Visionscenter köper ibland utbildningar av privata företag som t.ex. EN3.