sou · GRB353d4 · 2004-01-01 00:00:00 — Detta gör att det partiella bortfallet är svårt att uppskatta exakt. Två frågor har tämligen högt partiellt bortfall då samtliga svarande medräknats. Det är frågorna 5 och 9 (se bilaga 2), där det uppgår till . Detta trots att det i fråga 9 fanns ett svarsalternativ Vet ej. För båda dessa frågor sjunker det partiella bortfallet om de icke-verksamma räknas bort, och hamnar då i stället på . Även fråga 7 som handlar om antal patienter som relaterar sina symtom till amalgam eller andra dentala material har högt partiellt bortfall, mellan för de olika delfrågorna bland samt- liga svarande. Här kan dock antas att en del av dessa är sådana som har hoppat över frågan i stället för att skriva in en nolla om de inte haft några sådana patienter. Objektsbortfall kan bland annat bero på att uppgiftslämnaren inte är villig att delta i undersökningen, att uppgiftslämnaren inte går att nå eller att uppgiftslämnaren är förhindrad att medverka, t.ex. på grund av sjukdom. Objektsbortfallet i denna undersökning redovisas i tabell 14 nedan. Med ej avhörda menas att ingen upp- gift om varför frågeblanketten inte är besvarad har lämnats. Med förhindrad och avböjd medverkan menas att SCB meddelats att uppgiftslämnaren är förhindrad eller inte vill medverka i undersök- ningen. Av dem som avböjt medverkan var det fem personer som gjorde det med anledning av undersökningens syfte. Tabell 14 Orsaker till objektsbortfall Avböjt pga. ej längre verksam Om bortfallet skiljer sig åt från de svarande med avseende på undersökningsvariablerna så kan skattningarna som grundar sig på enbart de svarande vara skeva. För att få en bild av hur bra de sva- rande representerar urvalet med avseende på vissa bakgrundsvari- abler har information från registret över totalbefolkningen (RTB) jämförts mellan de svarande och hela urvalet. Denna jämförelse finns i bilaga 1. Där framgår att det inte är några större skillnader i svarsfrekvens mellan olika grupper. Om man t.ex. tittar på varia- beln Civilstånd så har gifta svarat i något högre utsträckning än övriga, men skillnaderna mellan grupperna är inte speciellt stora. Databeredningen genomfördes av Enkätprogrammet vid SCB. Samtliga inkomna frågeblanketter prickades av i Enkätprogram- mets avregistreringssystem. Frågeblanketterna skannades med pro- gramvaran EYES&HANDS. Kontroller genomfördes under och efter registreringen. Då kontrollerades bl.a. dubbelmarkeringar och att endast värden förekommer i materialet. Svarsdatafilen kompletterades sedan med vikter för uppräkning till populations- nivå. Vikter har tagits fram för att kunna räkna upp resultatet till popu- lationsnivå. Uppräkning med vikter medför att resultat kan redo- visas för hela populationen och inte bara för personerna i urvalet. Vikterna kompenserar för objektsbortfallet men inte för det partiella bortfallet och därmed kommer antalet i respektive tabell att vara olika. Eftersom urvalet är stratifierat så har två vikter beräknats, en för respektive stratum. Vikterna kompenserar där- med även för att urvalspersonerna i olika strata har olika stor san- nolikhet att komma med i urvalet. Vikterna för respektive stratum har beräknats med formeln: wh = N h nh bh wh = vikten för stratum h (h=1, 2, 3, .) Nh=Antal individer i stratum h nh=Antal individer i bruttourvalet i stratum h bh=bortfall i stratum h Vikterna bygger på antagandet att övertäckningen är lika stor bland de svarande som i bortfallet samt att bortfallet inte skiljer sig från de svarande med avseende på undersökningsvariablerna. För beräkning av totaler används följande formel: SOU 2003:53 Bilaga 4 tˆ = r wk yk där wk = den totala vikten för objekt k yk = variabelvärde för objekt k summering sker av de svarande (r) De tabeller som presenteras i denna rapport har tagits fram enligt de formler som presenterats ovan med hjälp av SPSS. För att trygga kvaliteten vid genomförandet av undersökningar används vid Enkätprogrammet ett kvalitetssäkringsprogram med kontroller i undersökningens olika faser, allt från kundkontakter till dokumentation och uppföljning. Trots detta så är resultaten i undersökningarna behäftade med en viss osäkerhet på grund av olika felkällor som kan uppkomma. Olika typer av fel som kan förekomma i statistiska undersökningar och dess förekomst i denna undersökning beskrivs nedan. Täckningsfel innebär att urvalsram och population inte helt stäm- mer överens. Täckningsfelen kan delas in i två typer, dels under- täckning som innebär att vissa enheter som ingår i populationen saknas i urvalsramen. Och dels övertäckning som innebär att enheter som inte ingår i populationen ändå finns i urvalsramen. Ett sätt att minska täckningsfel är att ha bra och uppdaterade register. I denna undersökning visade sig 42 personer vara övertäck- ningsobjekt. En förklaring till att det är så pass många är att urvals- ramen har skapats utifrån utbildningsregistret och sysselsättnings- registret som båda avser . Någon undertäckning har inte observerats, men undertäckning är vanligtvis svårare att upptäcka än övertäckning. Urvalsfel är den avvikelse mellan ett skattat värde (estimat) och det faktiska värdet (parametern) som beror på att man inte undersöker alla objekt i populationen. Urvalsfelets storlek minskar med ökat urval. Vid ett korrekt urvalsförfarande kan urvalsfelets storlek skattas och bland annat anges med måtten varianser och osäker- hetsintervall. Mätfel är fel som uppstår då lämnade uppgifter skiljer sig från fak- tiska uppgifter. Mätfel kan uppkomma då respondenten inte minns de faktiska uppgifterna, missförstår frågan eller medvetet svarar felaktigt. För att försöka minimera mätfelen har frågeblanketten granskats av såväl SCB som . Bearbetningsfel är de fel som uppstår vid den och maski- nella bearbetningen av datamaterialet. Som exempel på bearbet- ningfel kan registreringsfel och kodningsfel nämnas. För att upp- täcka och förhindra dessa fel har kontroller genomförts, t ex kon- troll av tillåtna värden vid dataregistrering. Vanligtvis är denna typ av fel försumbara. Med bortfallsfel avses de eventuella fel som bortfallet kan ge upp- hov till. Det inträffar om objekten i bortfallet och de svarande skiljer sig åt (har en annan fördelning) avseende undersökningsva- riablerna. En jämförelse mellan de svarande och urvalet finns beskriven under rubriken . SOU 2003:53 Bilaga 4 Stratum 1 + 2 (Tandläkare + läkare) Ingen (0) 1–84 999 Stratum 1 + 2 (Tandläkare + 1–84 999 Ingen (0) 1–84 999 1–84 999 Ingen (0) Den statliga – vård och bemötande har tillsats för att ge förslag till hur kunskaperna bör öka inom tandvården och hälso- och sjukvården för att förbättra vård och bemötande av patienter som relaterar sina symtom till amalgam och andra dentala material. Som ett led i utredningens arbete ställer vi ett antal frågor till yrkesverksamma läkare och tandläkare om vård och bemötande av patienter som relaterar sina symptom till dentala material. Svaren kommer att utgöra ett viktigt underlag för utredningens kommande ställningstagande när det gäller förslag till förbättrad grundutbildning respektive fort- och vidareutbildning för läkare och tandläkare. Första avsnittet i frågeblanketten är gemensamt för läkare och tandläkare och därefter följer specialfrågor riktade till tandläkare. () har fått utredningens uppdrag att genomföra datainsamlingen och att sammanställa resultaten. Du är en av 2000 läkare och tandläkare som blivit slumpmässigt utvalda att medverka i undersökningen. SCB har dragit urvalet från utbildningsregistret. Din medverkan är frivillig, men ditt svar är mycket viktigt och bidrar till att undersökningens resultat blir tillförlitligt. Ditt svar kan inte ersättas med någon annans. Vi ber dig svara på frågorna och skicka tillbaka blanketten till SCB i det portofria svarskuvertet . Dina svar skyddas av sekretesslagen (SFS 1980:100, 9 kap. 4§) och personuppgiftslagen. Detta innebär att alla som arbetar med undersökningen har tystnadsplikt och att de insamlade uppgifterna redovisas i tabeller där ingen enskilds svar kan utläsas. Numret högst upp på blanketten är till för att SCB under insamlingen ska kunna se vilka som har svarat och vilka som ska få en påminnelse. Efter avslutad bearbetning avlägsnas alla identitetsuppgifter. Mer information om utredningen finns på hemsidan . Eventuella frågor om undersökningen besvaras av , telefon . Frågor om insamlingen av frågeblanketterna besvaras av , som arbetar med undersökningen vid SCB, telefon . Ett stort tack på förhand för din medverkan! Frågor till både läkare och tandläkare 1.Inom vilken sektor är du verksam som läkare eller tandläkare? 2.Inom vilket landsting är du verksam? 3.Hur har du fått kunskaper om diagnostisering och behandling av patienter som relaterar sina symtom till amalgam eller andra dentala material? Flera alternativ får anges! 4.Hur skaffar du fortlöpande nya kunskaper om biverkningar av dentala material, symtom och behandling? Flera alternativ får anges! 5.Hur bedömer du dina färdigheter och praktiska möjligheter när det gäller omhändertagande av patienter som relaterar sina symtom till amalgam och andra dentala material? Markera på en skala 1 till 5, där 1 betyder Mycket bristfälliga och 5 betyder Mycket goda. Att remittera till specialist 6.Hur stora bedömer du själv biverkningsriskerna av följande dentala material? Markera på en skala 1 till 5, där 1 betyder Mycket stora och 5 betyder Obefintliga. Keramer (icke metallbundna) 7.a) Hur många av dina patienter relaterade sina symtom till amalgam och hur många av dem beslutade byta sina fyllningar? Försök göra en ungefärlig uppskattning. Antal patienter som relaterade sina symtom till amalgam: Antal som beslutade byta fyllningar: b) Hur många av dina patienter relaterade sina symtom till andra dentala material än amalgam och hur många av dem beslutade byta sina fyllningar? Försök göra en ungefärlig uppskattning. Antal patienter som relaterade sina symtom till andra dentala material: Antal som beslutade byta fyllningar: 8.Hur ofta har du fått frågor om biverkningar av dentala material av dina patienter ? 9.Hur upplever du att dina patienter, som relaterar sina symtom till amalgam eller andra dentala material, uppfattar . Markera på en skala 1 till 5, där 1 betyder Mycket missnöjda och 5 betyder Mycket nöjda. den vård du ger? 10.Hur väl instämmer du i följande påståenden? Markera på en skala 1 till 5, där 1 betyder Instämmer inte alls och 5 betyder Instämmer helt. Amalgam kan ge upphov till allergi Amalgam är det hållbaraste tandfyllnings- materialet Amalgam ger upphov till diffusa sjukdomssymtom, som trötthet och muskelvärk Det finns ofta en psykisk eller psyko- somatisk bakgrund till de symtom som patienter relaterar till amalgam Guld kan aldrig framkalla allergier De som är sjuka av amalgam uppvisar ett brett spektrum av symtom Plastfyllningar kan endast ge upphov till allergier hos tandvårdspersonal Allergiska reaktioner mot dentala material kan endast uppträda i munhålan Guld i kontakt med amalgamfyllningar ökar risken för läckage av kvicksilver Biverkningar av dentala material ska anmälas till tillverkaren, och i vissa fall till . 11.a) Vad anser du om den blankett som rekommenderas av för att anmäla biverkningar från dentala material (Anmälan/Rapport avvikelse)? b) Har du anmält biverkningar från något dentalt material ? Besvara även fråga c nedan c) Om Nej: Varför inte? Syftet med 6 och 7 §§ i tandvårdsförordningen är att minska patientens kostnad för byte av tand- fyllningar som han eller hon är känslig mot och medge tandbehandling enligt sjukvårdens avgiftstaxa. 12.a) Känner du till dessa paragrafer? b) Om Ja: Kan du avgöra vilka av nedanstående påståenden som är korrekta för att få bidrag beviljade enligt tandvårdsförordningen § 7 (tandvård som ett led i en rehabilitering)? Flera alternativ får anges! Bevisat samband mellan det dentala materialet och sjukdomssymtomen Att patienten har varit långvarigt sjuk Att läkaren upprättar en behandlingsplan Konstaterad lichen i kontakt med tandfyllningen Att minst två läkare förordar ett byte av tandfyllningsmaterial 13.Hur får du reda på vilka substanser dentala material innehåller? Flera alternativ får anges! 14.Finns rutiner för uppföljning av patienter som byter tandfyllningsmaterial pga. av sjukdom? 15.Hur väl instämmer du i följande påståenden avseende diagnos och behandling? Markera på en skala 1 till 5, där 1 betyder Instämmer inte alls och 5 betyder Instämmer helt. Ökad forskning behövs för att kunna ställa diagnos på patienter som anser sig sjuka av dentala material. Regionala specialkliniker behöver inrättas för utredning av patienter som relaterar sina symtom till amalgam och andra dentala material. Samarbete mellan läkare och tandläkare är nödvändigt vid behandling av patienter som anser sig sjuka av dentala material. Tandläkare behöver specialutbildning för att kunna behandla patienter med hög känslighet för metaller. Utbildning om biverkningar av dentala material behöver öka. Särskilda frågor till tandläkare 16.Hur bedömer du lämpligheten (med hänsyn till indikationsområde och oberoende av kostnader) av följande tandfyllningsmaterial i dagens läge? Markera på en skala 1 till 5, där 1 betyder Inte lämpligt och 5 betyder Mycket lämpligt. Keramer (icke metallbundna) 17.Använder du amalgam som tandfyllningsmaterial på dina patienter? 18.Hur bedömer du dina kliniska färdigheter för olika dentala material som utgör alternativ till Markera på en skala 1 till 5, där 1 betyder Mycket bristfälliga och 5 betyder Mycket goda. 19.Anser du att det finns fullgoda alternativ till amalgam som tandfyllningsmaterial? Vid byte av tandfyllningsmaterial hos känsliga personer anser vissa tandläkare att särskilda åtgärder ska vidtas. 20.Vilka åtgärder vidtar du? Flera alternativ får anges! 1 Jag använder kofferdam för att skydda patienten mot ämnen han eller hon inte tål. 1 Jag erbjuder patienten någon form av friskluftsmask. 1 Annan åtgärd, ange vilken: Tack för att du svarade på enkäten! är du verksam som läkare Hur har du fått kunskaper om diagnostisering och behandling av patienter som relaterar sina symtom till amalgam eller andra dentala Skaffar inga kunskaper då detta inte är aktuellt i min yrkesutövning Information från den fackliga Kurser minst en gång förbundet/ Amalgamskadefonden/ av Plast/komposit? av Keramer (icke 1–3 patienter 4–49 patienter 50 eller fler patienter 1–3 patienter 4–49 patienter 50 eller fler patienter 1–3 patienter 4–49 patienter 50 eller fler patienter 1–3 patienter 4–49 patienter du fått frågor om du att dina patienter, material, uppfattar den vård du ger? Hur upplever du att dina patienter, som relaterar sina symtom till amalgam eller andra dentala material, uppfattar ditt bemötande? kan ge upphov till ofta en psykisk eller De som är sjuka av Den är enkel att fylla i anser du om den Den är svår att förstå Har aldrig sett blanketten i biverkningar från något dentalt Jag har inte upptäckt några Om Nej: Varför Jag tycker det är alltför paragraferna 6 och 7 §§ i det dentala materialet och Kan du avgöra vilka av Att patienten har varit korrekta för att få Att läkaren upprättar en § 7 (tandvård som ett Att minst två läkare förordar ett byte av Hur får du reda på Annan källa, ange Jag har svårt att få reda Ja, men utan någon Ja, samt ytterligare Nej, det sker ingen sådan behövs för att kunna sig sjuka av dentala sig sjuka av dentala Hur bedömer du lämpligheten av Hur bedömer du lämpligheten av Plast/ komposit? Hur bedömer du lämpligheten av Keramer (icke metallbundna)? Hur bedömer du lämplig- Hur bedömer du lämplig- heten av Glasjonomer? Hur bedömer du lämplig- heten av Guld? Hur bedömer du lämplig- heten av Titan? Använder du amalgam som tandfyllningsmaterial på Hur bedömer du dina kliniska färdigheter för Plast/ komposit? Hur bedömer du dina kliniska färdigheter för Keramer? Hur bedömer du dina kliniska färdigheter för Glasjonomer? Hur bedömer du dina kliniska färdigheter för Guld? Hur bedömer du dina kliniska färdigheter för Titan? Anser du att det finns fullgoda alternativ till amalgam som tandfyllningsmaterial? Jag informerar patienten om hur han eller hon kan stärka kroppen före sanering, t. ex. med vitaminer och mineraler. Jag använder speciell teknik vid urborrning för att minska risken för läckage av ämnen patienten är känslig mot. Jag använder kofferdam för att skydda patienten mot ämnen han eller hon inte tål. Jag använder kraftigt utsug för att minska risken att patienten andas in ämnen som han eller hon är känslig för. åtgärder vidtar du? Jag erbjuder patienten någon form av friskluftsmask. Jag vidtar inga särskilda försiktighetsåtgärder.