sou · GRB3129d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Mål: De som nationellt, internationellt eller lokalt fattar beslut av betydelse för informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning ska till stöd för detta ha relevant och tillförlitlig infor- mation. Strategi: Beskriva och analysera utvecklingen vad avser biblioteks- och informationstjänster inom Bibsams verksamhetsområde, samt befrämja sådan verksamhet. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Aktivitet: , i samverkan med SCB, samla in och publicera statistik; minst en gång publicera en rapport över forskningsbibliotekens situation; genomföra och stödja utvärde- ringar; stödja standardisering på området. Specifika prioriteringar : exempelvis förbättra samarbetet med biblioteken, göra resultaten av statistikinsamlingen mer synliga, etablera närmare samarbete med , fastställa ekonomiska nyckeltal, utforma mall för förenklad utvärdering. Mål: Att uppnå största möjliga ändamålsenlighet i, samt effekt av, Bibsams insatser. Strategi: Söka samverkan med alla som kan bidra till uppfyllelsen av Bibsams övergripande mål. Aktivitet: Samverkan med forskningsbiblioteken, övriga institutio- ner inom ABM-området (folkbibliotek, arkiv, museer), företrädare för universitet och högskolor, biblioteksföreningar, standardise- ringsorganisationer m.fl. Specifika prioriteringar : exempelvis effektivisera samverkan med externa partners i arbets-, samråds- och referensgrupper, utveckla samarbetet med SUHF, och företrädare för folkbiblioteken. Mål: Stabil och tillräcklig finansiering för Bibsams basverksamhet; extra medel för större och tidsbundna projekt initierade av Bibsam. Strategi: Söka löpande och nära kontakt med Utbildningsdeparte- mentet samt med relevanta myndigheter, fonder och stiftelser; ut- verka en av departementet öronmärkt budget för Bibsam inom ramen för KB:s anslag. Aktivitet: Kontinuerligt informera befintliga och potentiella an- slagsgivare om Bibsams verksamhet; uppvakta/ansöka på före- kommen anledning. 7.6Bibsams verksamhet – bedömningar och slutsatser Bedömningarna är baserade på enkät, intervjuer och samtal med företrädare för olika intressen. SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Samordning och utveckling generellt En stor majoritet anser att samordningen och utvecklingen generellt sett har fungerat bra. Några anser att den har fungerat både bra och dåligt, och ett litet antal att den har varit dålig eller hade kunnat vara bättre. De flesta framhåller konsortieupphand- lingen av databaser (förvärv av elektroniska informationsresurser) som en bra verksamhet. Bibsam har fungerat som en stödjande, samordnande eller katalyserande part. Några nämner också för- delarna med att riktlinjer och standarder fastställs i olika samman- hang. Vidare framhålls samarbetet mellan forskningsbibliotek, eko- nomiska bidrag till detta och Libris. Bland förslagen till förbättringar vill de flesta se ett utökat sam- arbete mellan folkbibliotek och forskningsbibliotek. Många önskar ett större inflytande för dem som ska samordnas. Stödet för att flytta Bibsams verksamhet utanför KB, ett önskemål som framförts från något enstaka håll, är mycket litet. Den absoluta majoriteten tycker att ansvarsbibliotekssystemet är bra. Några tycker att det fungerar både bra och dåligt, och ungefär lika många att det är bristfälligt och borde förändras. Några större lärosäten tycker att det borde läggas ner. Som exempel på vad som är bra nämns bland annat kontakter, erfarenhets- och kompetens- utbyte, tydlig ansvarsfördelning, stöd för andra bibliotek, utbild- ning och fortbildning samt ämnesportaler. Mindre bra är att kvali- teten på ansvarsbiblioteken upplevs som ojämn, att systemet inte är komplett och att anslagsfördelningssystemet är irrelevant och inadekvat. De som är negativa till systemet anser att det är föråldrat. De flesta önskar att lyckade projekt ska marknadsföras mer, och att finansieringen ska göras om och göras mer långsiktig. Några önskar en indelning efter funktion istället för dagens ämnes- visa indelning, och några skulle vilja se regionala ansvarsbibliotek. En strategi efterlyses. Det råder delade meningar om fördelar och nackdelar med systemets nuvarande utformning. Poängen med att de är ämnes- relaterade ifrågasätts av somliga eftersom beståndsfrågorna inte anses centrala, många sysslar med samma saker t.ex. portalfrågor etc., man träffas för allmänt erfarenhetsutbyte. Alla ämnen/- Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling ämnesområden har inte något ansvarsbibliotek och somliga är splittrade t.ex. samhällsvetenskap (där GU ansvarar för vissa ämnen, HHS för andra, SU för andra etc.). Det framförs också kritik mot att ansvarsbiblioteken inte delar med sig av sina erfaren- heter. Andra framför som alternativ att pengarna borde användas till funktionsinriktade projekt. Relativt många tycker det är viktigt att behålla denna ämnesrelaterade nätverksstruktur. (Anm. KB har – dock inte helt i fas med – utvärderat an- svarsbiblioteken, se 7.4.2 och 7.13.) Stöd till utvecklingsprojekt utanför ansvarsbibliotekssystemet Majoriteten anser att stödet har fungerat bra. En mindre grupp anser att det bör förändras, och ett fåtal att det bör läggas ner. Som särskilt värdefulla projekt nämns utveckling av teknik, metoder och verktyg som kan vara till allas nytta, projekt av nationellt värde och samverkan mellan alla offentligfinansierade bibliotek. Några nämner också samverkan, högriskprojekt och komplettering av ansvarsbibliotekssystemet. Bland bristerna nämns för litet inflytande för biblioteken, att resultaten inte sprids nationellt och att det rör sig om små medel för små projekt. De flesta förbätt- ringsförslagen gäller höjning av anslaget, eller omfördelning från ansvarsbibliotekens anslag, vidgning av området för möjlig finansi- ering, att samla resurser kring nationellt prioriterade insatser samt att sprida information om lyckade projekt. Några nämner att kvaliteten på ansökningarna bör höjas, och önskar stöd till bland annat EU-ansökningar och konsortier. Sju av de största lärosätena samt lägger ner mer än tio miljoner på förvärv av e-resurser, varav tre lägger ner mellan 15 och 20 miljoner. Övriga större lärosäten lägger ner mellan en och sex miljoner, och några lärosäten samt större institutioner mindre än en miljon. För de allra flesta utgör Bibsams konsortieavtal av de totala förvärven av e- resurser. Samtliga anser att Bibsams licensverksamhet är bra. De vanligaste skälen är att enskilda bibliotek saknar egen kompetens och resurser SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling för verksamhet som denna, att det utjämnar skillnader mellan stora och små bibliotek samt att samordnad upphandling är resurseffek- tivt och ger bättre villkor. Bra information och uppföljning nämns också. Förslagen till förbättringar rör främst två områden. Vad gäller tillgången bör alla (offentligfinansierade) bibliotek få delta och ha samma tillgång, och samverkan bör ske med KULDA. Bättre förankring hos biblioteken önskas, liksom att ansvarsbibli- oteken också bör utveckla egen kompetens samt att driften bör förläggas utanför KB för att inte binda resurser. Å andra sidan finns uttryckliga önskemål om att upphandlingen inte bör spridas ut, att all forskningsinformation bör handlas upp nationellt och de tidigare nämnda fördelarna med samordnat förvärv av elektroniska informationsresurser. Vidare finns önskemål om att få plocka ur paketen, att ändra kostnadsfördelningen, att arkivfrågan måste lösas och att verksamheten bör kopplas till forsknings- och ut- vecklingspolitiken. Juridisk bevakning och rådgivning Samtliga svarande anser att Bibsams juridiska rådgivning och be- vakning är bra, många att den är mycket bra. Bland fördelarna nämns tillgången till specialistkunskaper, att servicen är bra för folkbiblioteken och de mindre biblioteken samt att lagar och för- ordningar på så sätt tolkas likartat överallt. Det finns dock en osäkerhet om alla har tillgång till tjänsten eller inte. Bland förslagen till förbättringar dominerar önskemål om att verksamheten ska ut- ökas, framför allt till alla offentligt finansierade bibliotek. Några anser också att den bör marknadsföras mer, och att utbildning och kurser bör hållas i hela landet. Ett lärosäte anser uttryckligen att tjänsten inte får tas bort från KB. Praktiskt taget alla anser att fjärrlånesystemet fungerar bra. Många beskriver fjärrlånesystemet som en grundbult i biblioteksväsendet, en förutsättning för forskningen som inte går att vara utan, och flera anser att det är enkelt och effektivt samt underlättar för distansutbildningen. Systemet gör att biblioteken kan fungera som en samlad resurs, och erbjuda mer än de egna samlingarna. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Som mindre bra nämns olika tekniska aspekter som har med Libris att göra, framför allt i form av önskemål om utveckling av lokala moduler så landet får ett enda enhetligt bibliotekssystem samt möjlighet för fjärrlån direkt till slutanvändaren. Några ut- trycker också missnöje över att vissa bibliotek ibland stänger sin fjärrlåneservice, och några menar att övergången till digital publice- ring urholkar systemet. De två mest önskade förslagen till förbättringar är kompensation till nettoutlånare och mer samverkan och integration med folkbib- lioteken. Några önskar att även folkbibliotek ska kunna få ersätt- ning, och några vill kunna få distribuera digitala kopior. Bland förslagen nämns också att titta på den danska modellen, att bara låna ut unikt material och att antingen förstärka eller ta bort regionindelningen. Ungefär hälften av de som svarat på enkät anser att statistiken ger en rättvisande och bra bild, ungefär lika många anser att den ger en bristfällig bild. Som positivt framhålls är att statistiken har utvecklats och blivit bättre, men motsatsen framförs också. Flertalet anser att de olika biblioteken inte är jämförbara och att det inte går att få en rättvis bild, samt att det som mäts är traditionella och oväsentliga parametrar där bland annat kundnytta inte finns med. Vidare påpekar de s.k. övriga forskningsbiblioteken att de har ett särskilt problem i och med att de har två huvudmän att betjäna. Önskemål om förbättringar rör bland annat gemen- samma indikatorer där kvalitativa bör prioriteras före fysiska, bättre och mer kvalitativ analys och tolkning samt förenklingar och klargörande av vad som mäts. Några önskar att ansvaret för stati- stiken ska flyttas till SCB eller en universitets- och högskole- myndighet, alternativt önskas samarbete med HSV. Kultur- rådet ansvarar för biblioteksstatistiken, inklusive forsknings- bibliotekens statistik.) Samordnings- och utvecklingsuppgifter Bibsam borde ha hand om En stor majoritet anser att det finns fler uppgifter Bibsam borde ha hand om. Som exempel nämns att ta hand om alla offentligfinansie- SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling rade bibliotek, nationell upphandling av bland annat elektroniska resurser samt samarbete med Libris. Andra uppgifter som nämns är juridisk rådgivning till alla, att även ta hand om företag, extern finansiering och nyckeltal, större projekt och nationellt kvalitets- arbete, utbildning och fortbildning samt planering för detta, digi- talt bibliotek och andra digitala frågor, samordning av vetenskaplig publicering, ämnesbibliografier, ABM-ansvar, att förhindra dubbel- arbete på fältet genom egna initiativ samt ansvar för det nationella klassificeringssystemet. Utför Bibsam uppgifter andra kan sköta bättre? De allra flesta anser inte att Bibsam utför uppgifter som andra kunde sköta bättre. Ett fåtal anser att projekt ska utföras där kom- petensen finns, att utvecklingsprojekt ska flyttas till forsknings- råden och , att statistiken och ABM-frågorna borde flyttas samt att licensupphandlingen borde flyttas till de universi- tets- och högskolebibliotek som önskar ta ansvar för denna. Mot detta talar synpunkten att detta kan leda till problem med moder- organisationerna. Många anser att lärosätena och biblioteken har för litet inflytande över Bibsams verksamhet. Ganska många anser det emellertid till- räckligt, och några har angett att det är oklart eller svarat både ja och nej på frågan. Inflytandet anses ske genom referensgrupper, enkäter, möten och konferenser samt information och person- kontakter. Kritiska synpunkter framförs mot bristande insyn i KB och Bib- samrådet, att det är svårt att se strukturen på verksamheten samt att det inte blir representativt med personliga mandat i grupperna. De förslag till förbättringar som nämnts av flest är mer inflytande för små och medelstora, att inrätta en egen styrelse alternativt ge mer inflytande, att se över representationen i referensgrupperna samt att samarbeta mer med folkbiblioteken. Några önskar mer inflytande från hela lärosätena (inte bara hög- skolebiblioteken), andra att även andra än lärosäten ska få infly- tande. Några få vill flytta Bibsam till en annan eller önskar att en ny Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling myndighet ska inrättas, men andra vill uttryckligen att Bibsam- verksamheten ska vara kvar inom KB. Några lärosäten vill vara med vid upphandlingar, att samarbetet bör öka samt att den externa informationen och marknadsföringen ska förbättras. Bibsams verksamhet är angelägen men behöver utvecklas. Ansvars- bibliotekssystemet behöver reformeras, och projektmedel bör utgå till projekt av större nationellt värde. Bibsams verksamhet bör ut- ökas till att omfatta alla offentligt finansierade bibliotek, inklusive folkbiblioteken. Statistiken bör förbättras och brukarnas inflytande behöver stärkas. 7.7Specialbibliotek med nationella uppgifter m.fl. Talboks- och (TPB) har varit en statlig myndighet då staten tog över från Syn- skadades . Regeringens övergripande mål för TPB:s verksamhet är att i samverkan med andra bibliotek tillgodose läs- handikappades behov av litteratur. TPB framställer exemplar i alternativt format, av den tryckta produk- tionen. TPB framställer talböcker och punktskriftsböcker i enlighet med 17 § URL. E-böcker produceras enligt avtal med läromedels- upphovsmännen. I förslaget till ny upphovsrätt utvidgas möjlighe- terna att enligt 17 § producera e-text, bilder m.m. utan upphovs- männens tillstånd för den begränsade målgruppen av personer med funktionshinder som inte kan ta del av verket på annat sätt. I denna målgrupp ingår förutom personer med synskada eller rörelsehinder också personer med läs- och skrivsvårigheter, av be- folkningen. TPB bedömer att en procent av befolkningen, dvs. cirka 80 000 personer, är aktiva läsare av alternativa media. TPB har ett digitalt arkiv, kopplat till Sunets FTP-arkiv i . TPB för över cirka 4 500 nya titlar som digitala ljudfiler till arkivet, och finns där cirka 10 000 titlar som kan laddas ned främst av högskolebibliotek i deras service till läshandi- SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Verksamheten är under uppbyggnad och stöds av projektmedel från . TPB har en budget på , 77 anställda och ett bokbestånd på 75 000 titlar. De alternativa medier som TPB framställer omfattas inte av plikt- lagen i praktiken. Statens ljud- och bildarkiv har meddelat undantag för att samla in och bevara talböcker, även om de har ansvar för be- varandet av fonogram. Detta innebär att ingen har ansvaret för att arkivera talböcker för framtiden. är undan- tagna från pliktlagen i den mån de följer en tryckt förlaga, vilket också innebär att ingen har ansvar för den historiska punktskrifts- utgivningens bevarande. I (SOU 1998:111) saknades förslag för hur funktionshindrade ska läsa det material som blir tillgängligt för andra genom att det samlas in digitalt eller digitaliseras. De nationella målen och inriktningen av handikappolitiken siktar på att skapa ett tillgängligt samhälle. Detta ska vara genomfört 2010. Ett tillgängligt samhälle bör enligt TPB ha ett elektroniskt bibli- otek där innehållet är tillgängligt med hjälp av skärmläsare, dvs. med punktskriftsdisplay, talsyntes eller förstorad text. Digital in- formation måste lagras på ett sådant sätt att detta är möjligt. Hinder för detta kan vara av olika slag, bland annat upphovs- männens krav på kopieringskydd. Valet av standarder är också väsentligt för tillgängligheten. I ett tillgängligt är digitala resurser tillgängliga överallt, inte bara på ett fåtal platser. Därför bör det enligt TPB lagregleras att personer med funktionshinder har rätt att koppla upp sig till det elektroniska . För att allt ska bli tillgängligt behövs också en vidareförädling av de digitala filerna, och där kommer TPB:s uppdrag in. TPB behöver leverans av filer för att framställa tillgängliga exemplar som talbok, punktskrift eller e-bok eller kombinationer av dessa. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling tillgängligt via bredband för den funktionshindrade målgruppen och förmedlande bibliotek. TPB önskar få pliktleveransansvar för talböcker som ljudfil samt rätt att få del av pliktleverans av digitala filer med hänvisning till 17 § URL för att säkra tillgängligheten av de digitala resurserna för personer med funktionshinder. Förutsättningarna för TPB att bli föremål för pliktleverans bör ut- redas (se kap. 7). Stiftelsen () grundades och öppnades för allmänheten . 1988 fick Kungl. bibliote- ket uppdraget att utreda och föreslå former för anknytning av institutet till statlig verksamhet, vilket resulterade i en nyordning med KB som tillsynsmyndighet. Institutet får statsbidrag via , något som SBI anser stärkte SBI:s ställning som specialbibliotek. Med stöd av KB utvecklade institutet under det följande decenniet den forskningsfrämjande kapaciteten och servicen till besökare och låntagare. Milstolpar har varit katalogisering i Libris, den i Libris upprättade ämnesbibliografin BULB, online-katalogen samt SBI:s webbplats () som bl.a. er- bjuder fjärrutlåning. Andra insatser av nationell betydelse är an- strängningarna för att säkra Suecana-material (ofta i direktkontakt med barnboksskaparna själva) samt arbetet med en tesaurus med barnlitterära ämnesord. Resultatet har blivit ett tekniskt avancerat resurscentrum med klara ansvarsfunktioner, som effektivt nyttig- gör de internationellt välrenommerade samlingarna. Ett område där ytterligare samarbete vore viktigt är enligt SBI omhändertagandet av barnlitterära arkiv. SBI saknar möjligheter att tillfredsställande hantera originalmaterial men vill gärna bidra till ett omhändertagande i . Enligt SBI:s bedömning finns behov en mer permanent personalresurs i KB motsvarande den som har ett delansvar för KB:s Strindbergsmaterial. SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Sammanfattningsvis framför SBI att om utvecklingen ska kunna fortsätta är det av synnerlig betydelse att KB:s tillsynsfunktion och stödet till SBI kan behållas och gärna utökas. Institutet har noterat att såväl som Riksbibliotekarien slagit fast att tillsynsansvaret kvarstår, trots att institutets statsbidrag fr.o.m. inte längre utbetalas via KB:s anslag utan utgör en egen anslagspost under rubriken utgifter för forskningsändamål. inrättades en statlig invandrarcentral (ILC) i vars riktlinjer var att bygga upp ett mediebestånd som skulle svara mot aktuella behov på olika invandrarspråk. I samarbete med folk- biblioteken skulle ILC utarbeta en ansvarsfördelning beträffande olika invandrarspråk samt vara en resurs beträffande bokdepositio- ner, gallring av invandrarlitteratur, att bygga upp en central depå samt svara för rådgivning och information. En viktig uppgift var även att genom kvalificerad kurs- och konferensverksamhet höja kompetensen avseende invandrarfrågor i hela landet. Slutligen skulle man samverka med motsvarande institutioner i de övriga nordiska länderna. 1996 gjordes den första medieförsörjningsplanen för medier på invandrar- och flyktingspråk som ligger till grund för Internatio- nella (IB) i som öppnades . Internationella har stat, samt som huvudmän där staten svarar för , för och för av finansieringen. Internationella har ett nationellt upp- drag att förmedla böcker och andra medier på utländska språk till alla landets bibliotek. är också en resurs för landets bibliotek när det gäller rådgivning och utbildning på området. har ett bestånd om litteratur på cirka 130 språk byggts upp tillsammans med en stor kompetens bland dem som arbetar på . Personalen vid IB behärskar 27 språk, har en ovärderlig kunskap om inköpskanaler över hela världen samt har byggt upp ett stort kontaktnät med kollegor och andra som arbetar inom detta fält. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Den viktigaste fråga som Internationella står inför är att göra allt detta tillgängligt, dvs. att oavsett språklig bakgrund ska brukarna ha samma möjligheter och kunna ha tillgång till samma information. Detta är enligt Internationella en rättighetsfråga för alla medborgare, och handlar om allas rätt till likvärdig service. Genom att bygga upp en virtuell mötesplats, Virtuella Internationella , (VIB) skapas nu en mötesplats för både brukare och personal. VIB ska inbjuda till diskussion och utbyte av idéer. På åtta olika språk ska litteratur och länkar till för- lag, inköpsställen, tidningar och samhällsinformation presenteras och på så sätt göra tillgängligt, inte bara för besökare och inte enbart för personal på andra bibliotek utan genom sin mångspråkighet även för invånare med annat modersmål än svenska. Svensk biblioteksförenings specialgrupp för statliga bibliotek utanför universitets- och högskoleområdet har skrivit till och sammanträffat med . De representerar en biblio- tekstyp – nämligen de statliga myndighetsbiblioteken – som faller utanför såväl KB:s som ansvarsområden. Detta rör sig om ett hundratal bibliotek som är offentligt finansierade och lyder under sina respektive myndigheter, men bara ett fåtal av dem uppfyller kriterierna för att få räknas som ett s.k. Bibsam-bibliotek. Biblioteken har antingen inte tillräckligt stor forskningsanknytning eller är inte allmänt tillgängliga. En fråga där bristen på nationellt samordningsansvar har fått konsekvenser för myndighetsbiblioteken är frågan om gemensamt förvärv av elektroniska informationsresurser. Dessa bibliotek kan med Bibsams nuvarande regler och resurser inte få tillgång till Bibsams tjänster. Biblioteksföreträdarna anser att det är viktigt att även myndighetsanställda får tillgång till avgiftsbelagda källor. Gruppen anser att en utveckling i mot en större nationell samordning av digital information är önskvärd. Eftersom Bibsam har stor erfarenhet och kompetens vore det lämpligaste enligt gruppens mening att KB genom Bibsam får ett utökat nationellt ansvar för bibliotekssamverkan, framför allt vad gäller förvärv av elektroniska informationskällor. Ansvaret bör i första hand omfatta SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling alla typer av bibliotek, och i andra hand alla statligt finansierade bibliotek. 7.8Bibliotek m.m. inom kommuner och landsting För fakta om folkbiblioteken hänvisas till och statistik. I det följande ges en översikt av verksamheten vid de bibliotek som huvudsakligen finansieras av kommuner och lands- ting (se även avsnitt 7.9). Folkbiblioteken har huvudman och är fullt ut finansie- rade med offentliga medel. av de kommunala kulturanslagen går till biblioteken. har det pågått en integration mellan folkbiblioteken och skolbiblioteken. Folk- biblioteken når breda grupper i samhället och är samhällets mest besökta offentliga institutioner. Verksamheten har en bred folklig förankring.