sou · GRB365d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Som motprestation kan Kopperbergs bl.a. få arenareklam, annons i matchprogrammet eller logotyp på A- lagets dräkter. sponsrar utöver fotboll även golfturneringen . Carlsberg sponsrar åtta lokala ishockeylag på dräkter eller rink med varumärket samt race. Även utländska bryggerier, som inte är medlemmar i sponsrar idrottsaktiviteter i . Genom varumärket sponsrar det finska t.ex. skidtävlingar i Åre. Den internationella bryggerimarknaden befinner sig i en stor omstruktureringsfas. Flera stora fusioner har genomförts under Alkoholbranschens sponsring inom idrotten Störst del av världsmarknaden, , har ameri- kanska Anheuser-Bush, vars mest kända varumärke är . Belgiska Inter-brew, brasilianska AmBev och holländska , som är världens mest spridda ölvarumärke, ligger alla runt 5 pro- cent. Carlsberg har av världsmarknaden och place- rar sig därmed på femte plats i världen med en omsättning på ca . 3.5.4Vad anser idrotten om sponsring från alkoholbranschen? För att få någon kännedom om inställningen till alkoholbranschens sponsring av idrotten i allmänhet innehåller enkäten en fråga även om detta. Svaren har i flera fall varit engagerade och utförliga. Jag har fått intrycket att frågan varit föremål för diskussioner i klubben eller föreningen. Den principiella inställningen från elitserierna har varierat från tveksamma och direkt olämpligt till positivt och de är väl- komna. Någon svarar att man inte vet om sponsorn räknas som alkoholföretag eftersom vi bara exponerar deras läsk. Över- huvudtaget anses att ett samarbete på lättdryckssidan kan accepte- ras. Om namnet skall finnas på matchdräkten finner någon tvek- samt. påpekar att eftersom vi behöver en leverantör av bl.a. läskedrycker och lättöl ser vi gärna att vi får tillbaka något i form av att företaget köper reklamutrymme, biljetter osv. anser att Idrotten måste vara försiktig när den syns i dessa sammanhang. Framförallt skall vi inte exponeras i samband med ungdomsverksamheten. har svarat utförligt. Bryggerier och dryckesproducenter är naturliga samarbetspartner för elitklubbar. Många klubbar driver sin verksamhet i egna arenor eller arenor där klubbarna har försäljningsrättigheter inne i arenan. Publiken förväntar sig möjligheten att kunna köpa mat och dryck under matcherna, även alkoholhaltiga drycker. Det är därför naturligt att etablera samarbete med företag som levererar dryckesprodukter, främst öl och läsk. Affärsnyttan för dessa företag är uppenbar, man erhåller marknadsföring för det egna varumärket genom exponering på dräkter och inne i arenan som man erhåller en marginal- försäljning som gör det enklare att motivera sponsoraktiviteten. Dryckesföretag och bryggerier har utvecklats till att vara bland de största samarbetsparterna för svensk elitidrott, vilket i sin tur ökar kvalitén på den idrottsliga produkten som respektive förening säljer. Detta har givetvis effekter även på ungdomsverksamheten i respektive Alkoholbranschens sponsring inom idrotten Ett A-lag som går bra har alltid en dragningskraft som resulterar i att flera barn och ungdomar börjar i föreningens ungdoms- verksamhet. Det ingår i en seriös ungdomsverksamhet att utbilda barn och ungdom gällande effekterna av alkohol. Det är en självklarhet att alkoholkonsumtion är oförenlig med framgångsrik idrottsutövning. Då ungdomsverksamhet i princip alltid är en förlustaffär som i delar bekostas av A-lagsverksamheten är det mycket viktigt att föreningarna även i fortsättningen kan etablera samarbeten med företag som affärs- mässigt passar väl in i de erbjudanden som stora föreningar har sin produktportfölj. Typiska exempel på sådana företag är bryggerier och dryckesproducenter. Vi som hockeyklubb har tagit avstånd från alkohol och droger, men som idrottsförening är vi även i behov av inkomster för att kunna driva en vettig verksamhet och just i ishockey som är en mycket dyr verksamhet. Så om det skulle komma ett bryggeriföretag och erbjuda oss väldigt mycket pengar som sponsring så skulle säkert styrelsen ta sig en ordentlig diskussion om detta. Som Ni säkert vet, så får vi inte många kronor från stat och kommun för den verksamhet som vi bedriver. Det är ett tufft jobb att vara idrottsledare . När det gäller specialidrottsförbunden är den principiella inställ- ningen till sponsring från alkoholbranschen generellt negativt besvarad. är negativ till sponsring av direkt ung- domsverksamhet, men anser att bryggerireklam i måttlig omfatt- ning för och runt ett evenemang kan accepteras. Handbollförbun- det anser att bryggerireklam för läsk och öl kan accepteras. och är negativa till alkoholreklam, men påpekar att de är internationella sporter och att alkoholreklam vid internationella evenemang inte alltid kan undvikas. påpekar också att man alltid behöver pengar och erbju- der sig någon att betala är det svårt att stå emot. Innebandyförbun- det har sponsoravtal med reklam för varumärket , en alkoholfri dryck. Man påpekar att rent allmänt ser man det mo- tsägelsefulla i att idrotten särskilt i ungdomsarbetet, förknippas direkt eller indirekt med samarbetet kring varumärken inom dryckesbranschen. har sponsoravtal med . inom ishockeyn är bryggeriernas engagemang kopplat till arenakonsumtion i restauranger. Elitidrottens arenabesökare förväntar sig att kunna äta en middag med en gäst och tillsammans med den ta ett glas öl eller vin. Lika naturligt som att gå på konsert eller teater och göra samma sak. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten Vi tror det är viktigt att det finns ett trovärdigt skäl till att samar- beta med den här typen av företag. Det är ju trots allt ett samarbete som båda parter ska få ut något positivt av. skulle sluta avtal med ett alkoholföretag där samarbetet inte är trovär- digt skulle inte vara bra för någondera parten. Möjligtvis skulle det skapa debatt och på så sätt röna kortsiktig uppmärksamhet. Det tror vi inte skulle vara hållbart på . Det är dock viktigt att i viss mån skilja på elitidrott och den ideella folkrörelsen i de här frågorna. God ekonomi är bokstavligt talat en överlevnadsfråga på elitnivå inom de stora bollsporterna. De föreningar som inte har ordning på och har en god ekonomi tvångsnedflyttas i seriesystemen. Att då på ett hårdhänt sätt sätta upp långtgående restriktioner skulle förmodligen vara att gå för långt. Våra ryska och finska kollegor har båda bryggerier som huvudsponsorer. Karjala och Baltika är dessutom namngivare till de årliga turneringar som spelas i och . har i svaret hänvisat till sina alkohol- politiska riktlinjer. I dessa sägs bl.a. Vi vill bedriva vår fotboll så att den utvecklar människor positivt såväl fysiskt och psykiskt som sociat och kulturellt.. Som landets i sär- klass största idrott har vi ett medansvar när det gäller fotbollsung- domars alkoholvanor ..Utgångspunkten måste vara att erbjuda en trygg fotbollsmiljö också ur alkoholsynpunkt. Föräldrar ska med för- troende kunna låta sina barn delta i fotbollens föreningsverksamhet. Detta ställer också krav på våra ledare, som i sin samvaro med barn och ungdomar måste vara medvetna om sin roll som vuxna förebilder. Detta innebär bl.a., att inga alkoholdrycker ska förekomma bland vare sig ledare eller aktiva i samband med fotbollsverksamhet för barn och ungdomar – t ex under träningsläger och matcher eller resor till och från dessa, att då myndighetsbeslut fattats som gör att försäljning av alkoholdrycker förekommer i samband med större arrangemang av evenemangskaraktär arrangerande förbund/förening har ett särskilt stort ansvar för att ordningskravet beaktas, att vi i sponsorsamman- hang avstår från sådana åtaganden som kan uppmuntra eller på annat sätt leda till ökad alkoholkonsumtion, att vi tar upp alkoholfrågorna i vår ledarutbildning. 3.6Alkoholreklamens uppmärksamhetsvärde i idrottssammanhang (SOU 1998:8) hade bl.a. till uppgift att kartlägga, beskriva och analysera utvecklingen när det gällde mark- nadsföring av alkoholdrycker. Utredningen bad Statistiska Cen- tralbyrån att i en marknadsundersökning fråga konsumenterna om deras iakttagelse av alkoholreklam. Frågorna ingick i en s.k. omni- busundersökning . Urvalet omfattade 1 200 personer i åldern 18–i hela riket. En fråga som ställdes var. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten - Var har Du sett reklam för alkoholdrycker ? Med alkoholdrycker avses spridryck, vin (även s.k. alkoläsk) starköl och folköl, men ej lättöl. Därefter gjordes en uppräkning av olika stäl- len där alkoholreklam kan förekomma. Det var genomgående de i åldern 18–som hade lagt märke till mest reklam. Det fanns också skillnader mellan kvinnor och mäns iakttagelser. Män tycktes lägga märke till reklam i större utsträck- ning än kvinnor. En av alternativfrågorna var om de tillfrågade hade sett reklam vid arenor (t.ex. fotbollsplaner) och evenemang (även vid TV- sändning). Reklam vid arenor hade setts av (av dessa var män och kvinnor). Detta kan jämföras med reklam på pubar och restaurang som hade setts av (av tillfrågade mellan 18–var procentsatsen ). Reklam i svenska tidningar hade sett och reklaminslag på TV hade sett.6 Arenareklamens uppmärksamhetsvärde är uppenbarligen inte särskilt högt. Möjligen kan den få ett särskilt värde genom att åskå- darna är positiva till idrotten som reklamen är exponerad i anslut- ning till. Uppmärksamhetsvärdet måste också rimligen bero på hur ofta reklamen förekommer. Ser man gärna ishockey på elitnivå kan man knappast undgå varumärket . alkohollag ersatte lag om handel med drycker (LHD). I LHD fanns en särskild bestämmelse om restriktivitet med serveringstillstånd på nöjes- och idrottsplatser. Denna speci- ella reglering hade funnits i alkohollagstiftningen . Motivet hade varit att rusdrycksförtäring inte bör tolereras vid idrottstävlingaroch att rusdrycksförtäring i möjligaste mån borde hållas borta från offentliga nöjestillställningar inte minst med hän- syn till ungdomen. Bestämmelsen togs emellertid inte med i för- slaget till den nya alkohollagen.7 I propositionen Förslag till alkohollag 1994/95:98, motiverades detta med att praxis utvecklats dithän att tillstånd numera regelmässigt meddelas exempelvis restauranger vid trav- och golfbanor. 131–133. 7Jfr departementspromemorian En ny alkoholpolitisk tillsyns- och tillståndsmyndighet samt förslag till alkohollag (Ds 1994:92). Alkoholbranschens sponsring inom idrotten används dessutom till mycket annat än idrottstävlingar. Problem med spritförtäring på idrottsplatser, läktarvåld m.m. emanerar inte från sådana restauranger. Ordnings och nykterhetsproblem vid fotbollsmatcher m.m. har helt andra orsaker, t.ex. att publiken konsumerar medhavd alkohol. Regeringen anser att den särskilda restriktiviteten beträffande tillståndsgivning till serveringsställen på nöjes- och idrottsplatser hade ett mycket begränsat alkohol- politiskt värde. (jfr avsnitt 4.8). I den Nationella handlingsplanen för att förebygga alkohol- skador (prop. 2000/01:20) har regeringen i viss mån nyanserat sitt ställningstagande. Kommunernas tillstånds- och tillsynsansvar betonas, med all sannolikhet mot bakgrund av den snabbt växande konsumtionen av alkohol också bland unga och ökningen av antalet restauranger med serveringstillstånd. 3.81996 års Alkoholreklamutredning (SOU 1998:8) Efter anslutning till EU ansåg regeringen att bestämmel- serna om marknadsföring av alkoholdrycker måste ses över. Alko- hollagen hade EU-anpassats efter medlemskapet och endast detalj- handelsmonopolet hade bibehållits. Enligt direktiven skulle utred- ningen bl.a. kartlägga, beskriva och analysera utvecklingen när det gäller marknadsföringen av alkoholdrycker och utifrån detta underlag lämna förslag till de åtgärder som kunde anses nödvändiga ur ett alkoholpolitiskt perspektiv. Utredningen konstaterade att det genom de undersökningar som utredningen vidtagit, inte hade visats att marknadsföringen av alkoholdrycker efter EU-inträdet hade utvecklats i strid mot gäl- lande regler. Däremot hade utredningen synpunkter på marknads- föringen av lättöl, för vilka alkoholreklamreglerna inte gällde. Enligt utredningens mening var sambandet mellan marknadsföringen av lättöl och starköl uppenbar. Varumärkena var ofta identiska eller snarlikt utformade för lättöl och starkare öl. Redan på den grunden fungerade lättölsreklam som reklam för starkare öl. Skälet till att tidigare utredningar inte gjort annonsförbudet tillämpligt på öl var att ett sådant förbud kunde hindra övergången från starkare till svagare drycker. Utredningen ifrågasatte om detta syfte uppnåtts i praktiken. Särskilda restriktioner för alkoholreklam borde därför enligt utredningens mening så långt det var möjligt omfatta även reklam för lättöl och andra alkoholhaltiga lättdrycker. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten För att försvåra att reklam för alkoholhaltiga lättdrycker för- växlades med reklam för alkoholdrycker föreslog utredningen införandet av en bestämmelse med innebörden att marknadsföring av lättöl och andra alkoholhaltiga lättdrycker skulle utformas på sådant sätt att den inte kunde förväxlas med marknadsföring av drycker som innehöll mer än 2,25 volymprocent alkohol. Utred- ningen föreslog att i kommersiella annonser i periodiska skrifter eller andra skrifter på vilka tryckfrihetsförordningen är tillämplig och som med avseende på deras ordning för utgivningen är jämför- bara med periodiska skrifter, i ljudradio- eller televisionsprogram eller i filmer som visas offentligt inte får användas samma varu- kännetecken som i sin helhet eller till någon del är i bruk för en alkoholdryck eller är inarbetad eller registrerat i enlighet med vad som föreskrivs i varumärkeslagen för sådan dryck. För att syftet med den föreslagna inskränkningen i rätten att använda varukännetecken skulle uppnås måste regleringen också avse sådant användande av släktnamn, adress eller firma som kän- netecken för aktuella varor som åtnjuter skydd enligt varumärkes- rätten. gjorde själv följande bedömning om den av utredningen föreslagna begränsningen i varumärkesanvänd- ningen. En lagstiftning som den föreslagna med restriktioner för varukänne- teckens användning innebär inte att innehavaren av rättigheten drabbas av en generell inskränkning avseende all användning av kännetecknet. Rätten att använda varukännetecknet inskränks endast under vissa för- utsättningar och endast för kommersiella annonser i vissa medier. Vid övrig marknadsföring, inte minst vid marknadsföring på sälj- eller ser- veringsställen, kommer rättighetsinnehavaren att kunna bruka varu- kännetecknet utan andra begränsningar än kravet på återhållsamhet. Förslaget strider därför enligt utredningens mening inte mot den nämnda proportionalitetsprincipen.8 diskuterade också möjligheten att begränsa reklamen för främst lättöl genom att omdefiniera begrep- pet alkoholdrycker till att avse drycker med lägre alkoholhalt än 2,25 volymprocent. Alkoholpolitiskt motiverade reklamregler kunde göras tillämpliga också på sådana alkoholhaltiga drycker. Särskilda regler kunde även skapas för att förhindra förväxling mellan lättöl och andra alkoholhaltiga lättdrycker å enda sidan och starköl och andra å den andra sidan. 208–211. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten Utredningen konstaterade att om definitionen ändras kommer det emellertid att få konsekvenser. En är att t.ex. sådan cider som säljs i livsmedelsbutikerna och som innehåller högst 2,25 volym- procentalkohol blir klassad som alkoholdryck och därigenom, om särreglering inte införs, kommer att underkastas restriktioner ifråga om marknadsföring. Även andra typer av drycker, t.ex. läske- drycker med alkohol tillsatt understigande 2,25 volymprocent kommer att omfattas av den nya definitionen. Utredningen ifråga- sätter om detta ens är önskvärt. Om gränsen sänks till 1,2 volym- procent kan följden bli att bryggerierna producerar ett lättöl med en alkoholhalt under 1,2 volymprocent. Ett lättöl med så låg alkohol- halt bedöms emellertid av vissa inte smaka som öl och inte heller kunna karaktäriseras eller marknadsföras som en ölprodukt. En ändrad definition kan också kräva andra följdförändringar i alkohol- lagen och i annan lagstiftning som rör alkohol. övervägde även det lagtekniskt mer fördelaktiga förslaget att göra alkoholreklamreglerna tillämpliga på alkoholdrycker och på drycker som innehåller minst 0,5 eller 1,2 volymprocent alkohol. Båda gränserna finns inom gemenskaps- rätten för vad som anses vara alkoholhaltig dryck och även i svensk skattelagstiftning.9 Utredningen ansåg dock att det var tvivelaktigt om dessa två sistnämnda metoder var förenliga med gemenskapsrätten och med . En skärpt lagstiftning borde i stället ta sikte på att förhindra förväxlingen mellan lättöl och andra alkoholhaltiga lätt- drycker med de alkoholstarka sorterna av samma produkt. I remissvaren över betänkande ytt- rade sig bl.a. Tingsrätt över hur de föreslagna reglerna förhöll sig till yttrandefriheten och varumärkesrätten. Tingsrätt menade att förslaget om förbud att använda vissa varu- kännetecken i kommersiella annonser gick för långt i inskränk- ningen över rådigheten över ett varumärke. Juridiska fakultets- nämnden vid gjorde bedömningen att det föreslagna förbudet var oproportionerligt. Regeringen yttrade sig inte i propotionalitetsfrågan, men gjorde inte någon ändring i lag- stiftningen i denna del. I den Nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador tar regeringen upp Alkoholreklamutred- ningens förslagt men anser att det finns skäl avvakta utgången i det 9 s. 179. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten så kallade Gourmet-målet innan närmare förslag presenteras (jfr. 3.9Våld i samband med idrott Under 1970- talet började det förekomma allt mer läktarvåld, slags- mål och regelrätta upplopp i samband med framförallt vissa fot- bolls- och ishockeymatcher på elitnivå. Utan tvivel hade alkoholen en inverkan på dessa grupprelaterade ordningsstörningar. Tidigt gjordes från idrotten vissa försök att komma till rätta med dessa problem. påbörjades ett mer systematiskt arbete. 1991 tillsattes Projekt bättre läktarkultur och 1993 Projekt bättre supporterkultur. blev det samordnande arbetet nationellt. är alla berörda idrottsförbund enga- gerade i ett samordnat arbete tillsammans med bl.a. polisiära myn- digheter. kunde det konstateras att arbetet började visa resultat. Skärpta bestämmelser, riktlinjer och arenabe- siktningar var en del av arbetet. har verkat för att särskilda supporterpolkiser utbildas. Dessa finns vid samtliga polis- myndigheten på de orter som har fotbollsföreningar i Allsvenskan och i Superettan. Deras uppgift är att arbeta med de problem som finns supportrarna. Ett nära samarbete sker centralt mellan Rikspolis- styrelsen och , Svenska Ishockeyför- bundet och . Polismyndigheterna, supporter- klubbar och idrottsföreningar har ett mycket nära samarbete inför varje arrangemang/match. Ökad dialog med de positiva delarna av supporterkulturen och utbildning av publikvärdar tillsammans med och polismyndigheter var en annan del. En stor samhällsnytta görs dels genom publikvärdarnas insatser på arenorna, dels genom att en stor del av rekryteringen sker bland supporterleden. Många av elitklubbarna i fotboll och ishockey har fångat upp ungdomar med kriminalitet och drogproblem. I sam- band med varje elitmatch i fotboll, ishockey och bandy finns ett samarbete med berörda idrottsföreningar och polismyndigheter utifrån fastställda kontaktlistor och manualer. Antalet allvarliga ordningsstörningar på arenan och dess omedelbara närhet har minskat. Däremot kvarstår problem inom mindre, begränsade gängbildningar före och efter vissa matcher. uppstår dessa ordningsstörningar en bit bort från arenorna. Det förekommer alkohol och också andra droger bland dessa gäng. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten dessa ordningsstörningar har emellertid alkoholen en mindre betydelse. En anledning kan vara att alkoholen anses minska deras möjligheter att hävda sig i deras uppgörelser gäng mot gäng. På den svenska marknaden finns ett stort antal s.k. suppor- teröl. Med supporteröl menas ett öl som har producerats av något (svenskt eller utländskt) bryggeri och på vars förpackning det anges att det har någon form av koppling till ett idrottslag och eller lagets supporterklubb. anges på förpackningen att en viss del av priset oavkortat går till supporterklubben eller i vissa fall till idrottsklubben. Ett exempel är ölet Brynäs Supporteröl. Enligt etiketten på flaskan är ölet framtagen för Brynäs officiella supporterklubb Tigers. Från varje såld flaska går till . Supportrarna till olika idrottslag (huvudsakligen fotbolls- och ishockeylag) träffas ofta innan matcherna på sin respektive stam- krog för att värma upp och komma i stämning inför matchen. Utredningens sekretariat har besökt några sådana stamkrogar inför några olika matcher och då kunnat konstatera att det dricks en hel del öl och då kanske också lagets supporteröl. Vid de besök som gjordes inför olika matcher var det visserligen lite si och så med nykterheten hos några av gästerna men bortsett från detta var ord- ningen god (beträffande ett undantag se avsnitt 4.8). Den genom- snittliga åldern var relativt hög, snarare över än under . Utredningen har frågat vilka svenska sup- porteröl som () finns i deras sortiment (en produkt som utgått ur sortimentet har också medtagits). Följande ölmärken – och en ciderprodukt – har bolagets statistik- chef bedömt vara sådana produkter. I några fall finns produkten både på flaska och på burk. Försäljningsuppgifterna nedan avser i dessa fall den sammanlagda försäljningen (i liter) respektive år. Nedan har även angivits i de fall det på etiketten anges att någon del av priset går till idrotts- eller supporterklubben (eller dylikt). Alkoholbranschens sponsring inom idrotten SOU 2003:65 Namn/ Idrottslag/Bryggeri m.m. Bajen Fans (o.s) / Hammarby På etiketten anges att produkten är framtagen av Bajen Fans. )/ / Slottskällans Bryggeri. Lirarnas (b.s. )/ / Bryggeri. På etiketten anges att går oavkortat till ÖIS u-verksamhet. Lirarnas – framtagen i samarbete med och . Svartgult Gnagarnas öl (utgått)/ AIK/ Bryggeri i MFF Support (o.s. )/ / Slottskällans Bryggeri. Di Blåes öl (b.s. )/ / Två Bryggare. På etiketten anges MFF Support i samar- bete med två bryggare. GAIS Makrillöl (o.s. )/ GAIS / Bryggeri. På etiketten anges Ett allsvenskt öl och att Överskottet från detta öl tillfaller GAIS Norrby´s Guld (b.s.) / () / Bryggeri. På etiketten anges att är tillägnat alla fotbollsälskare. Överskottet från detta öl tillfaller Pilz (b.s.) / / Slottskällans Bryggeri. Kärnan Bier resp. Kärnan Guld (b.s. På etiketten anges Södra Ståplats öl är ett samarbete mellan Bryggeri & HIF´s officiella supporterklubb Kärnan där per såld öl går till föreningen. Fans (b.s. )/ / Munkbo Ångbryggeri. (b.s.) / / Bryggeri. Brynäs Supporteröl (b.s.) / / Slottskällans Slottsbryggeri. Brynäs Supporteröl är framtagen för Brynäs officiella supporterklubb Broklyn Tigers. Från varje såld flaska går till . Derbyöl (b.s. )/ H 43 / . På etiketten anges att per flaska går Ölet säljs endast i län. Guliganöl (b.s.) / / Bryggeri. På etiketten anges För Överskottet går till som premierar unga lovande spelare och ledare. Bois (b.s.) / / Bryggeri? Övrigt: säljstart dec 02 Alkoholbranschens sponsring inom idrotten Av tabellen framgår att försäljningen av supporteröl på System- bolaget varit liten. Av de 15 olika supporteröl som fanns var det bara ett (Bajen Fans ) som kan sägas stå för någon mer omfattande försäljning. Försäljningen av det märket uppgick de nämnda åren till respektive . Systembolagets totala försäljning av allt starköl uppgick till respektive . Vid förfrågan hos några av de bryggerier som tillverkar suppor- teröl har det framgått att försäljningen till restauranger är mycket blygsam. Publikintresset för produkterna är ofta kortlivat och de försvinner därför ofta efter bara någon eller några säsonger från marknaden.