sou · GRB3105d4 · 2004-01-01 00:00:00 — Däremot ger detta en indikation på att ekologiska produkter svarar för en betydande andel av jordbruks- produktionen och att andelen har ökat . Det går heller inte att utifrån tillgängliga uppgifter avgöra hur stor andel av den ekologiska jordbruksproduktionen som är KRAV-märkt. Som exempel på skillnader mellan ekologisk produktion i allmän- het och ekologisk KRAV-märkt produktion kan nämnas att i den ekologiska produktionen får nitriter ingå i charkprodukter medan dessa inte är tillåtna inom KRAV. Uppgifter om produkter med annan märkning såsom naturbeteskött saknas. Sådan märkning torde ha ökat i betydelse . Svar på Fråga Överskr.4. Miljö- och landsbygdsprogrammet har bidragit till att öka den ekologiska produktionen av basprodukter från jordbruket. Därtill har anslutningen till KRAV ökat vilket förbättrat ersättningen till de ekologiska producenterna. Det går inte att utifrån tillgängliga data härleda hur stor andel av ökningen i anslutningen till KRAV som beror på övergång till ekologisk produktion genom programmet. Det är emellertid rimligt att anta att ersättningen generellt stimulerar till anslutning till KRAV. Det finns dock fall, där går utöver EU:s och programmets regler som beskrivits ovan, vilket i vissa fall tycks ha en begränsande effekt när det gäller anslutning. Således har programmet bidragit till att öka den ekologiska produktionen av basprodukter och troligtvis även bidragit till att förbättra marknadspositioneringen genom anslutning till godkänt kontrollorgan. Hur har programmet bidragit till skydd och förbättring av miljön? Andel stödåtgärder som helt/delvis är inriktade på miljöskydd eller miljöförbättring (% av programkostnaderna, % av projekten). av programkostnaderna avser satsningar för att för- bättra eller skydda miljön. Häri har inräknats miljöersättningar, kompetensutveckling på miljöområdet och miljöinvesteringar. Om därutöver även kompensationsbidraget inräknas så blir denna siffra högre. För miljöersättningarna förväntas hela insatsen avse åtgärder för att förbättra och skydda miljön. För kompensationsbidraget gäller motsvarande resonemang för den del som inräknats här. Däremot kan det finnas vissa tveksamheter i ersättningsformernas effektivitet som redovisats under respektive ersättningsform. När det gäller projekt- och strukturstöden så är det inte möjligt att kvantifiera hur stor andel av projektkostnaderna (faktiska investeringar) som avser miljön. Det går däremot att antalsmässigt redogöra för hur stor andel av projekten som har haft till syfte att förbättra eller skydda miljön vilket redovisas i tabell X.2. Uppgifterna är baserade på den information som har lämnats av stödmottagarna i samband med ansökan eller slutredovisning av projekten. Andel av slutredovisade projekt som avser miljöförbättringar bieffekt för miljön (%) miljön (%) Anmärkning: *Siffrorna är baserade på beviljade stöd. Källa: , 2003. Andel stödåtgärder som är inriktade på produktions- och utvecklings- aspekter och som genererar positiva miljöeffekter (% av program- kostnaderna, % av projekten) a)varav miljöeffekter tack vare renare teknik (%), b)varav miljöeffekter tack vare förbättrade jordbruksmetoder eller ändrade/bibehållna markutnyttjandemönster (inkl. utplacering och koncentration av boskap) (%). Delindikator a) har här tolkats avse förbättrad teknik i allmänhet och därmed investeringsstöd och miljöersättning för ekologisk produk- tion. När det gäller investeringsstödet så har av beviljat investeringsstöd (belopp) avsett förbättrad teknik vilket motsvarar av programkostnaderna. Uppgifter saknas för att beräkna andelen av de totala investeringskostnaderna. Den ekologiska produktionen motsvarar av programkostnad- erna. Som förklarats tidigare anses hela ersättningen för ett miljö- anpassat jordbruk avse förbättringar och skydd av miljön varför det inte är relevant att beräkna projektkostnader och andelar av denna. Delindikator b) har tolkats avse traditionellt jordbruk med natur- liga betesmarker och slåtterängar, våtmarker inklusive småvatten, natur- och kulturvärden i odlingslandskapet liksom ett öppet och varierat odlingslandskap. De miljöersättningar som berörs är beva- rande av betesmarker och slåtterängar, bevarande av natur- och kulturvärden i odlingslandskapet, skötsel och anläggning av våtmark- er och småvatten och bevarande av ett öppet och varierat odlingslandskap. Även kompensationsbidraget har tydliga kopplingar till miljön varför hälften av detta har inräknats. Totalt motsvarar dessa ersättningar och stöd av programkostnaderna. Som förklarats ovan anses hela ersättningen för ett miljöanpassat jordbruk avse förbättringar och skydd av miljön varför det inte är relevant att beräkna projektkostnader och andelar av denna. Detta resonemang gäller även för kompensationsbidraget. Andel stödåtgärder som genererat negativa miljöeffekter (% av programkostnaderna, % av projekten) a)varav miljöeffekter som genererats under etablerings-/investerings-/ uppbyggnadsfasen (%), b)varav miljöeffekter som genererats under den operativa fasen (%). Delindikatorerna a) och b) besvaras sammantaget. När det gäller stödåtgärder som genererar negativa miljöeffekter så är sådana upp- gifter svåra att få fram. Allmänt sett leder inte några stödåtgärder till negativa miljöeffekter, eftersom de är konstruerade så att de skall leda till positiva miljöeffekter. Det kan dock inte uteslutas att sådana effekter förekommer i vissa fall. I enstaka fall finns uppgifter om förväntade negativa miljöeffekter, t.ex. har för av de slutredovisade projekten med för- ädlingsstöd angetts att de kan medföra negativa bieffekter för miljön. Motsvarande uppgifter saknas för resterande stöd varför en heltäck- ande bild inte kan ges. Därtill finns ett antal områden där negativa effekter skulle kunna uppstå. större djurbesättningar i samband med investeringsstöd, ökat läckage av växtnäringsämnen i ekologisk odling, sämre förutsättningar för biologisk mångfald genom för hög röj- ningsintensitet m.m., våtmarker inklusive småvatten anlagda på fel plats och på fel sätt och ökad användning av bekämpningsmedel vid insådd av fånggröda. Större djurbesättningar skulle kunna medföra negativa effekter för landskapsvården genom en för hög koncentration av djur. De skulle också undantagsvis kunna leda till sämre djurmiljö. Det är dock inte klarlagt att större djurbesättningar medför sådana negativa effekter. För investeringsstödet har angett att stödet till övervägande del har inneburit en förbättrad djurmiljö vari omlägg- ning till större djurbesättningar är en viktig del. Effekter på land- skapsvården har inte kunnat påvisas. När det gäller frågan om läckage av växtnäringsämnen i den eko- logiska odlingen så behövs ytterligare studier som kan klarlägga detta. Därtill förväntas de ekologiska lantbrukarna med tiden bli bättre och bättre på att hantera läckage. Viss kritik har riktats mot ersättningsformen för bevarande av betesmarker gällande de generella villkoren för ersättning. Enligt denna kritik medför dessa för hög röjningsintensitet och för hårt betestryck vilket kan vara negativt för den biologiska mångfalden. Utredningen har föreslagit ett antal åtgärder för att få en mer lokal anpassning av skötselvillkoren. På motsvarande sätt har kritik riktats mot ersättningsformen våt- marker inklusive småvatten när det gäller utformning och lokal- isering. Utredningen anser att denna fråga bör belysas närmare och ser fram emot Våtmarkscentrums slutrapport i slutet av detta år. arbetar också med ett regeringsuppdrag att ta fram kvalitetskriterier för våtmarker med avseende på biodiversitet och näringsretention. Därtill har antytts av att ersättningen för fång- grödor och vårbearbetning kan medföra en ökad användning av kemiska bekämpningsmedel. Utredningen förutsätter att denna fråga följs upp av verket. Andel areal inom det område som omfattas av programmet där mönstret för markutnyttjande, i samband med programmet, för- ändrats eller bibehållits med gynnsamma effekter (eller undvikande av negativa effekter), (%) a)varav andel som berör permanenta grödor (betesmark, fruktträd, skog) (%), b)varav andel som berör odlingsmark (ekologisk odling, växelbruk) (%), c)varav andel som berör icke odlad mark eller delvis självsådd mark (%). De genom programmet anslutna betesmarkerna och slåtterängarna (a), ekologiska produktionen och vallodlingen (b) liksom arealen med skötta landskapselement, våtmarker och småvatten (c) har ökat . Arealen skyddszoner (c) har emellertid minskat något . Ersättningsformerna redo- visas i tabell X.3. Ersättningsformer med positiva effekter för markutnytt- jandet -varav med tilläggssersättning b) Ekologisk produktion Källa: , 2003. Som tabellen visar har nästan samtliga ersättningsformer med positiva effekter för markutnyttjandet ökat . Till vallarealen ovan tillkommer vall i kompensations- bidraget. Jämförbara siffror saknas i flertalet fall, varför här endast förändringen har redovisats. Uppgifterna tyder på att programmet – sett till arealutvecklingen – har medfört positiva miljöeffekter avseende markutnyttjandet. Där- till behövs underlag av mer kvalitativ karaktär för bedömningen vilka har redovisats under varje ersättningsform i kapitlet om miljö- ersättningarna. Andel vattentillgångar där vattentäkten minskat (eller tillflödet ökats) tack vare programmet (%) a)varav andel som beror på basproduktion inom jordbruket (eller skogsbruket) (%). Det svenska Miljö- och landsbygdsprogrammet är inte inriktat på åtgärder med syfte att reglera vattentillgången, varför denna indikator inte är relevant. Andel vattentillgångar där föroreningshalterna minskat/stabiliserats tack vare programmet (%) a)varav andel som beror på basproduktion inom jordbruket (eller skogsbruket) (%). Denna delindikator kan inte besvaras som angetts i kapitlet om miljöersättningarna. Det saknas underlag om totala föroreningshalter m.m. i vattendrag. En förbättring är att vänta genom utökad skyldighet för kommuner att undersöka kvaliteten hos dricksvatten. Även med tillgång på inform- ation om föroreningshalter är det dock svårt att relatera dessa till jordbruksaktiviteter. Trender i fråga om årliga utsläpp av växthusgaser (ton kolekvival- enter) som har att göra med programmet (ungefärlig uppskattning) a)varav koldioxid (%), b)varav kväveoxid (%), c)varav metan (%). Det är inte möjligt att relatera samtliga dessa växthusgaser till åtgärder inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet, dels eftersom utsläppen av växthusgaser beror på en mängd olika källor varav jordbruket är en, dels på grund av att det är svårt – för att inte säga omöjligt – att härleda utsläpp från jordbruket till specifika jordbruksaktiviteter. En allmän redovisning av den rådande situa- tionen kommer dock att göras nedan. Ett undantag är ammoniak- utsläppen, där jordbruket beräknats svara för den övervägande delen av de totala utsläppen. a)släpptes koldioxid ut. Med den internationella sjöfarten och flygtrafiken tillkommer . Koldioxid- utsläppen var i princip oförändrade . Ut- släppen varierar också vanligtvis över åren till följd av industri- produktionens och trafikens utveckling och behovet av bostads- uppvärmning. b)Utsläppen av kväveoxider var . Om bidragen från bränsle som sålts i för användning inom internation- ell sjöfart och flygtrafik inkluderas tillkommer . Detta motsvarade en minskning . Den största delen av minskningen kommer från transporter och arbets- maskiner till följd av skärpta avgaskrav . c)Utsläppen av ammoniak till luft var 2001. En minskning på eller motsvarande har skett (se tabell X.4). Utsläpp av ammoniak till luft i –2001 Varav lagring och spridning av stallgödsel Anmärkning: Värdena har reviderats i senare meddelanden. Källa: statistiska meddelanden avseende 1994/1995, 1999 och 2001. Av tabellen framgår att utsläppen från jordbruket har minskat med vilket motsvarar . Jordbrukets utsläpp har således minskat mer än för övriga källor. Jordbrukets andel av utsläppen har därmed minskat från 2001. Denna minskning förklaras främst av att antalet nötkreatur och svin har minskat . Även lagstiftning om begränsning av ammoniakförluster och övergång till flytgödsel tros ha bidragit till minskningen. Andel av arealen inom det område som omfattas av programmet där gynnsamma effekter för landskapsbilden uppstått (eller negativa effekter förhindrats) (%) a)varav andel som klassificeras som bidragande till: landskapets samstämmighet (%) landskapets differentiering (homogenitet/mångfald) (%) den kulturella identiteten (%), b)varav andel som berör permanenta grödor (betesmark, frukt- trädgårdar, skog) (%). Delindikatorerna a) och b) avser jordbruksmarker som betesmarker, slåtterängar samt våtmarker och småvatten med därtill knuten trad- itionell skötsel. Därtill avses det öppna odlingslandskapet i sig (avser öppet odlingslandskap och kompensationsbidrag) samt av männi- skan planerade landskap, skapade landskapselement och småbiotoper liksom traditionella husdjursraser. Dessa delindikatorer har redovis- ats utförligt i kapitlet om miljöersättningar (kapitel VI) och hän- visning görs därför dit. Svar på Fråga Överskr.5. Den ökande anslutningen till flertalet miljöersättningar tillsammans med de olika kvalitativa underlag som redovisats under respektive ersättningsform utgör grund för att dra slutsatsen att programmet har haft positiva effekter när det gäller skydd och förbättring av miljön. På ett flertal punkter kan dock programmet förbättras. Utredningen har lämnat ett antal förslag till förbättringar och pekat på områden som ytterligare behöver studeras under respektive ersättningsform. Hur har genomförandeåtgärderna bidragit till att maximera programmets avsedda effekter? Förekomst av grupper/kombinationer av åtgärder/projekt, inom eller mellan kapitel, med inriktning på landsbygdsutvecklingens problem/möjligheter i) på olika nivåer längs jordbrukets eller skogs- brukets produktionskedja; ii) med olika aspekter på speciella flask- halsar, och/eller iii) som tillsammans skapar en kritisk massa (%). har tolkats som att den avser integration av projekt eller insatser med syfte att förbättra den ekologiska, ekonomiska och sociala utvecklingen på landsbygden. Ett exempel på en sådan integration är kompetensutvecklingen på miljöområdet inom Insatsområde I, där kompetensutveckling ges till ett stort antal deltagare i form av åtgärds- och skötselplaner, enskild rådgivning, kurser m.m. Kompetensutvecklingen är inriktad på Delprogram I och ekologisk produktion inom Delprogram III liksom på att allmänt minska riskerna med användning av bekämpningsmedel och att minska läckaget av växtnäringsämnen. Insatserna omfattar samtliga jordbrukare, dvs. även andra än de med ersättning från Miljö- och landsbygdsprogrammet. Flera goda exempel har getts i kapitlet om kompetensutveckling på att dessa insatser har haft önskvärd effekt. Kompetensutvecklingen inom Insatsområde II skall också bidra till att förhöja effekten av andra insatser inom insatsområdet. Baserat på den resultatinformation som har tagit fram bedöms kompetensutvecklingen ha bidragit till att investeringar med stöd genomförs på ett framgångsrikt sätt. Därtill ställer sig länsstyrelserna som största anordnare av kompetensutveckling mycket positiva till samtliga kompetensutvecklingsinsatser inom programmet. Ytterligare ett exempel på en integration mellan ersättningsformer är ersättningen för att bevara ett öppet och varierat odlingslandskap och kompensationsbidraget. Här sker även en integration med andra insatser så som nationellt stöd. Kompensationsbidraget samverkar också med ersättningarna för betesmarker och slåtterängar och eko- logisk produktion. Dessa ersättningsformer sammantaget bidrar till att förhindra nedläggning av jordbruk och jordbruksmark i de mindre gynnade områdena. Projektstöden i Insatsområde II skall förstärka effekten av andra insatser inom insatsområdet. Resultatredovisningen omfattar dock inte information som skulle kunna belysa detta. Därtill finns få tecken på integration mellan dessa insatser. Som beskrivits i kapitlet om projektstöden förväntas dock länsstyrelserna framöver satsa mer på detta stöd, varför sådana effekter förväntas uppkomma . Utredningen har i detta kapitel pekat på att flera av åtgärderna överlappar varandra, inom och mellan insatsområdena. Utredningen finner således att skälen för nuvarande uppdelning i insatsområden inte är särskilt starka utan föreslår att dessa slås samman, men att ett förtydligande görs av de olika åtgärdernas huvudsyften, bisyften och mål. Utredningen har också pekat på att integrationen inom och utanför programmet behöver öka för att på bästa sätt bidra till en hållbar landsbygdsutveckling som innefattar alla näringar på lands- bygden, inte bara jordbruk. Utredningen menar att detta på bästa sätt sker genom att strategier tas fram för hur insatserna genom Miljö- och landsbygdsprogrammet kan samverka med andra insatser och politikområden i de regionala tillväxtprogrammen. En ökad fokus bör då ligga på landsbygdsfrågorna i dessa program. Ange vilka representativa typer av direkta stödmottagare och opera- törer som är inblandade i programmet (t.ex. jordbruksföretag, andra företag, föreningar, nätverk, ägare/jordbrukare, bearbetnings- och saluföringsaktörer, odlare/djurhållare, små/stora). Tabellerna X.5 och X.6 visar stödmottagarna efter företagsform respektive driftsinriktning. fördelning (%) Övriga (stat, kommun, Källa: , 2003. Tabell X.6 Stödmottagare efter driftsinriktning fördelning (%) Källa: , 2003. Som framgår av uppgifterna i ovan tabeller når programmet en mycket stor andel av jordbruken i landet. Enligt Jordbruksstatistisk årsbok 2003 fanns omkring 71 000 jordbruk . Beskriv bevis på avskräckande, opåkallade fördröjningar eller kostnader för de direkta stödmottagarna/operatörerna. Jordbruksföretagens likviditet är ofta begränsad, varför det är viktigt med snabbast möjliga utbetalning. många fall underlätta investeringar. Ofta råder också brist på kapital. Studier har visat att tillgången på kapital kan vara en begränsande faktor för tillväxt hos många företag. Särskilt problematiskt tycks det vara för företag verksamma på landsbygden och kanske allra svårast för företag i norra . Ett av de största problemen är att få tillgång till kapital i ett tidigt skede. Synpunkter på utbetalningsrutinerna har framkommit i bl.a. tidig- are utvärderingar av Miljö- och landsbygdsprogrammet och diskuss- ioner i programmets rådgivande kommitté. Ett exempel ges i avsnitt- et om ersättning för bevarande av natur- och kulturmiljövärden i renskötselområdet, där utbetalning sker först efter att två ansök- ningar har lämnats in. Det sker en eftersläpning i länsstyrelsernas utbetalningar av miljö- ersättningar. Enligt uppgifter från kan så mycket som av utbetalningarna släpa efter vid första betalningstillfället. Detta förhållande är till uppenbar nackdel för jordbrukarna. Utredningen finner det mycket angeläget att rutinerna för utbetalning ses över och att problemet med dröjsmål åtgärdas. I övrigt har inte några synpunkter framkommit till utredningen om dröjsmål i hanteringen. Stödmottagarna förefaller i stort vara nöjda med länsstyrelsernas och administration av stöden. Hanteringen har snabbats upp . Däremot framkommer att reglerna alltjämt upplevs som krångliga och säkert också kan verka avskräckande för en del lantbrukare. Utredningen har så långt det är möjligt föreslagit åtgärder i syfte att förbättra administrationen. Grad av hävstångseffekt = kvoten av {de direkta stödmottagarnas totala investeringar i stödåtgärder} genom {offentlig samfinans- iering}. För den övervägande delen av stöden, miljöersättningarna och projektstöden i Insatsområde I, ersätts jordbrukaren för de kost- nader som följer av åtagandet. I flera fall har dock ersättningen bedömts vara för låg i förhållande till arbetsinsatsen. Utredningen har lämnat ett antal förslag till förändringar i detta avseende. I fråga om kompensationsbidraget har utredningen kommit fram till att kompensationen klart understiger den i programmet beräknade Enligt denna nivå har jordbrukarna beräknats ersättas med motsvarande av merkostnaderna. För kompetensutvecklingen är resonemanget om hävstångseffekt inte applicerbart. För projekt- och strukturstöden har en genomsnittlig stödintensitet beräknats vilken anges i tabell X.7. Genomsnittlig stödintensitet i projekt- och struktur- stöden Projektstöd (II) Källa: , 2003. Av tabellen framgår att den genomsnittliga stödintensiteten är högst för projektstöden i Insatsområde II. Skillnaden mot strukturstöden beror också på projektens art. För investeringsstöden kan nämnas att stödintensiteten är betydligt lägre än vad som medges enligt gällande förordningar () vilket beror på att efterfrågan överstiger tillgängliga medel och prioriteringar har införts. Bevis på dödviktseffekter (beskrivning och ungefärlig kvantifiering). Det finns få direkta bevis på dödviktseffekter i Miljö- och lands- bygdsprogrammet. Detta har även att göra med den korta tid för vilken utvärdering sker. Det finns emellertid ett antal stöd, där effekterna helt eller delvis, med tillgängligt underlag, bedöms vara av dödviktskaraktär. Detta gäller start- och förädlingsstödet samt miljöersättningarna till bruna bönor och sockerbetor. Startstödet omfattar visserligen en stor summa pengar per stöd- mottagare men stödet förväntas ha en mindre effekt när det gäller föryngring och nystartande generellt. Flertalet av jordbrukarna hade troligtvis startat eller tagit över verksamheten även utan stöd. Detta gäller i synnerhet om jordbruket ärvs eller på annat sätt övertas inom familjen. Utredningen har föreslagit att detta stöd upphör och att de för startstödet avsedda medlen överförs till investeringsstödet. Även förädlingsstödet bedöms inrymma vissa dödviktseffekter när det gäller stöd till större förädlingsföretag vilka kan förväntas ha bra tillgång på kapital och troligtvis skulle ha genomfört investeringen även utan stöd. Utredningen har föreslagit en prioriteringsordning med anledning av detta. Den miljövänliga odlingen av bruna bönor på bedöms med- föra små miljöeffekter, totalt och i proportion till utbetalat stöd per hektar. Utredningen förutsätter att angivna synpunkter beaktas i beredningen av nästa program och har även förslagit att ersättning- ens utformning omprövas om anslutningen minskar ytterligare. Utredningen bedömer att miljöeffekten avseende ersättningen för miljövänlig odling av sockerbetor på är låg och nyanslutning föreslås därför upphöra . Beskriv på vilka sätt åtgärder/projekt haft gynnsamma indirekta effekter. De mest centrala indirekta effekterna är programmets betydelse för turistnäringen såsom upplevelsturism och bo på lantgård. Det öppna och varierade odlingslandskapet med en rik flora och fauna betonas genom programmet och en ökande turism tros utgöra tecken på programmets effekter i detta avseende. Jordbrukarhushållens inkomster , meddelanden JO 42 . Jordbrukets utveckling i det fjällnära området 1995–2002, 2003:16. Jordbruksföretagens kombinationsverksamheter 2002, Opublicerad rapport av , daterad . Jordbruksstatistisk årsbok 2002, och Statistiska central- byrån. Jordbruksstatistisk årsbok 2003, och Statistiska central- byrån. prognos för Miljö- och landsbygdsprogrammet, , kontaktperson . rapporter om Utvecklingen inom Miljö- och lands- bygdsprogrammet för , daterade respektive . underlag avseende kapitelöverskridande utvärderings- frågor, , kontaktperson Per . underlag för utvärdering av ersätningsformerna i Miljö- och landsbygdsprogrammet, 2003 (se kontaktperson under respektive kapitel). , , Kapital för landsbygdsföretagare: en förstudie, Kungliga Skogs- och Lantbruksakademiens tidskrift . 142, Nummer 4, 2003. Landsbygdsutvärderingen , Enkätundersökning om stöd till lantbrukare, Teknisk rapport från , . Uppgifter från KRAV:s hemsida, . Uppgifter är också hämtade från kontakter med KRAV per telefon och e-post. Uppgifter från , .