sou · GRB342d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Utredningen har valt att exkludera de bidragsskyldiga som har anstånd, helt eller delvis, varför det totala antalet bidrags- skyldiga i tabellen nedan är cirka 20 000 färre än vad som kan ut- läsas av RFV:s statistik (se bilaga 2). Antalet bidragsskyldiga som med nuvarande regler har återbetalningsbeloppet fastställt till noll kr är i analysen cirka 1 700 fler än vad som redovisas i RFV:s sta- tistik och de som skall återbetala det fulla stödet är cirka 3 000 färre. I den grupp som har ett framräknat återbetalningsbelopp på mellan och är det cirka 8 000 färre bidragsskyldiga. Majoriteten av de bidragsskyldiga med anstånd finns således i den grupp som har återbetalningsbelopp på . Enligt utredningens uppfattning ger sammanställningen en bra bild av effekterna av de förordade reglerna. Tabell 26.3 Konsekvenser för bidragsskyldiga föräldrar av det av utred- ningen förordade systemet Bidragsskyldiga som inte är skyldiga att återbetala hela Av tabell 26.2 framgår att det av utredningen förordade systemet skulle innebära att antalet bidragsskyldiga med ett återbetalnings- belopp som fastställts till noll kr ökar med 17 300 och att antalet som skall återbetala det fulla underhållsstödet ökar med 11 300. Antalet bidragsskyldiga som skall återbetala en del av det fulla underhållsstödet minskar med närmare 29 000. Tabell 26.4 Bidragsskyldiga föräldrar som får sänkta, höjda eller oförändrade återbetalningsbelopp genom utredningens förslag Av tabell 26.3 framgår att i det förordade systemet beräknas 29 800 () bidragsskyldiga få sänkta återbetalningsbelopp och 13 900 () bidragsskyldiga får höjda återbetalningsbelopp. Oföränd- rade återbetalningsbelopp får 97 200 () bidragsskyldiga, därav cirka 35 800 bidragsskyldiga som med nuvarande regler återbetalar noll kr och 61 400 bidragsskyldiga som redan nu återbetalar hela underhållsstödet, . Med de nuvarande reglerna beräknas (cirka 7 000) av de återbetalningsskyldiga finnas i hushåll som har inkomster under socialbidragsnormen. Med utredningens förslag beräknas andelen minska till (cirka 2 800). För en mer noggrann analys av effekterna av de förordade reg- lerna hänvisas till avsnitt 12.15. föreslår att utfyllnadsdelen inom underhållsstödet – den del av bidraget som en bidragsskyldig för- älder inte är skyldig att återbetala – skall prövas mot boförälderns inkomst. fanns det cirka 200 000 boföräldrar i underhållsstödssystemet. Enligt utredningens bedömning kommer cirka 2 600 boföräldrar, varav närmare hälften är män, att beröras av ändringen. Enligt utredningens beräkningar kommer inte något boförälderhushåll att föras under socialbidragsnormen på grund av inkomstprövningen. För en närmare beskrivning av situationen för boföräldrar i olika inkomstlägen och med olika antal barn hän- visas till avsnitt 11.12. Se även avsnitt 11.14. Barn och jämställdhet mellan kvinnor och män Här liksom i så många andra sammanhang går jämställdheten mellan könen hand i hand med barnets bästa. Enligt utredningens bedömning stärker de framlagda förslagen barnets ställning. Förslagen har också betydelse för jämställdheten mellan könen. Återbetalningsskyldiga föräldrar är i huvudsak män. De nuvaran- de återbetalningsreglerna har kritiserats för att vara väl stränga. De stränga reglerna i kombination med att stödet inte är behovsprövat mot boförälderns inkomst har inneburit att ett av syftena med underhållsstödet, nämligen att betona båda föräldrarnas ansvar för barnets försörjning, inte har uppnåtts. Utredningens förslag inne- bär att föräldrarnas gemensamma ansvar för barnets försörjning understryks. Barn har behov av nära och goda relationer till båda föräldrarna. Det har i olika sammanhang sagts att återbetalningsreglerna har inneburit att barn med särlevande föräldrar inte har kunnat umgås med den särlevande föräldern – ofta fadern – i önskvärd omfatt- ning. Genom ändrade återbetalningsregler och ändrade regler för umgängesavdrag m.m. kommer kontakten mellan barnet och den särlevande föräldern att underlättas väsentligt. De mindre stränga återbetalningsreglerna kan också leda till färre konflikter mellan föräldrarna vilket är värdefullt för barnet och kan ha en positiv in- verkan på kontakten mellan barnet och den bidragsskyldiga för- äldern. I övrigt anser utredningen inte att förslagen får någon sådan in- verkan på de i 15 § kommittéförordningen (1998:1474) nämnda områdena att någon särskild redovisning av konsekvenserna är mo- tiverad. Utredningens förslag: Ändringarna i lagen om underhållsstöd föreslås träda i kraft . För att försäkrings- kassorna skall få tid på sig att fatta de nödvändiga besluten föreslås dock att vissa ändringar skall träda i kraft men tillämpas för tid och, i vissa fall, på underhållsstöd och åter- betalningsskyldighet som avser tid efter . Ändringarna i , utsökningsbalken och lagen om indrivning av statliga fordringar m.m. skall träda i kraft . Det är angeläget att de nya bestämmelserna får genomslag . Med beaktande av den tid som kommer att förflyta innan beslut kan fattas i lagstiftningsärendet och med beaktande av att en del av ändringarna bör samordnas med den årliga ompröv- ningen torde ändringarna i lagen om underhållsstöd (USL) dock inte kunna träda i kraft förrän . För att försäkringskassorna skall få tid på sig att fatta de nödvändiga besluten föreslås dock att vissa ändringar skall träda i kraft men tillämpas för tid och, såvitt gäller reglerna om behovsprövning och återbetalningsskyldighet, på underhållsstöd och återbetalnings- skyldighet som avser tid efter . När det gäller ändringarna i (FB), utsöknings- balken (UB) och lagen om indrivning av statliga fordringar m.m. (indrivningslagen) finns det inte skäl att ha olika tidpunkter för ikraftträdande och tillämpning. De föreslagna ändringarna i USL får genomslag i förhållande till de föreslagna ändringarna i FB, UB och indrivningslagen först efter . De sistnämnda ändringarna bör därför träda i kraft . Det sagde bygger på att reformen genomförs samlat. Ingenting torde dock hindra att en del av ändringarna genomförs fristående – och tidigare – om det bedöms lämpligt. Det gäller bl.a. förslaget om omprövning och jämkning av återbetalningsskyldigheten samt förslaget om ändrad företrädesordning för fordringar avseende återbetalningsskyldighet vid löneutmätning. Dessa förslag har inte något sådant samband med övriga förslag att de inte kan genomföras oberoende av dessa. 28.1Lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd Ett barn har inte rätt till underhållsstöd, om 1.barnets mor är boförälder och hon uppenbarligen utan giltigt skäl låter bli att vidta eller medverka till åtgärder för att få faderskapet till barnet fastställt, 2.det finns anledning anta att, om det finns en bidragsskyldig förälder, denne i rätt ordning betalar underhåll som inte är lägre än det belopp som enligt denna lag skulle betalas ut i underhållsstöd till barnet, 3.det är uppenbart att den bidragsskyldige föräldern på något annat sätt ser till att barnet får motsvarande underhåll, 4.boföräldern trots föreläggande enligt 34 § första stycket utan giltigt skäl låter bli att vidta eller medverka till åtgärder för att få underhållsbidrag till barnet fastställt, eller 5.barnet har rätt till barnpension eller efterlevandestöd till barn efter en bidragsskyldig förälder på grund av bestämmelserna i 2 eller 3 kap. lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Paragrafen anger i vilka fall ett barn inte har rätt till underhållsstöd. Punkt 4 har ändrats med anledning av de krav som enligt 34 § nu- mera skall gälla vad avser nivån på det underhållsbidrag som fast- ställs. Vidtar eller medverkar boföräldern till att ett underhålls- bidrag fastställs men är det fastställda underhållsbidraget uppen- barligen för lågt och kan detta läggas boföräldern till last innebär inte detta att barnet saknar rätt till underhållsstöd enligt 4 § 4 utan att underhållsstödet reduceras enligt 9 §. Övervägandena finns i avsnitt 20. Ett barn som fyllt har rätt till förlängt underhållsstöd som barnet bedriver studier som ger rätt till förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395), dock längst till och med juni månad det år då barnet fyller . Studier som omfattar än eller deltidsstudier medför dock inte rätt till förlängt underhållsstöd. Ett barn har inte rätt till förlängt underhållsstöd i fall som avses i 4 §. Härvid skall vad som sägs om boföräldern i 4 § 1 och 4 gälla den studerande. Rätt till förlängt underhållsstöd föreligger inte heller, om den studerande har ingått äktenskap. Lämnas förlängt underhållsstöd gäller vad som sägs om boföräldern i 9 § tredje stycket även den studerande. Förlängt underhållsstöd lämnas från och med månaden efter det att den studerande har fyllt eller återupptagit studier som avses i första stycket till och med den månad under vilken rätt till stöd upphör. Förlängt underhållsstöd lämnas dock inte tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. Paragrafen innehåller bestämmelser om förlängt underhållsstöd. Andra stycket har ändrats. Av ändringen framgår att vad som sägs om boföräldern i 9 § tredje stycket gäller även den studerande när förlängt underhållsstöd lämnas. Underhållsstöd som lämnas med stöd av 8 § första stycket andra meningen eller 8 § andra stycket skall omprövas när ett nytt beslut om årlig taxering för den bidragsskyldige föreligger, när grunden för tillämplig procentsats enligt 24 § ändras eller när grunden för avdrag enligt 26 § andra stycket ändras. Vid ändring i grunden för tillämplig procentsats eller i grunden för avdraget, ändras underhållsstödets belopp från och med månaden efter den månad då fick kännedom om ändringen. Underhållsstöd som lämnas med stöd av 8 § första stycket andra meningen eller 8 § andra stycket kan också jämkas om det taxeringsbeslut som legat till grund för bedömning ändrats väsentligt. Ändringen gäller från och med månaden efter den månad då fick kännedom om taxeringsändringen. Vad som föreskrivs i första och andra styckena gäller även vid växelvis boende. Vad som sägs om bidragsskyldig skall därvid gälla var och en av föräldrarna. Paragrafen är ny. Den är tillämplig på de fall där underhållsstöd lämnas med stöd av 8 § första stycket andra meningen eller 8 § andra eller tredje stycket, dvs. i form av utfyllnad. Syftet med be- stämmelserna är att klargöra vilken betydelse en omprövning eller en jämkning av det återbetalningsbelopp som skulle ha fastställts enligt 24–28 §§ – det fiktiva återbetalningsbeloppet – får för utfyll- nadsbidraget. Första stycket reglerar omprövning av underhållsstödet. Hän- visningen till 24 § avser tillämplig procentsats. Procentsatsen kan ändras om den bidragsskyldige får ett nytt barn eller om antalet barn för vilka han eller hon är underhållsskyldig blir färre. ningen till 26 § andra stycket tar sikte på det regionala grundav- draget. Storleken på grundavdraget kan ändras om folkbokföringen ändras. Av bestämmelserna framgår att ändringar i det fiktiva återbetal- ningsbeloppet får betydelse för utfyllnadsbidragets storlek först från och med månaden efter den månad då ändringen kom till för- säkringskassans kännedom. Detta gäller dock inte när det fiktiva återbetalningsbeloppet omprövas i samband med ett nytt beslut om årlig taxering. En sådan ändring påverkar utfyllnadsbidragets stor- lek året då det nya be- slutet om årlig taxering meddelats (se 9 § förordningen [1996:1036] om underhållsstöd). I andra stycket regleras jämkning av underhållsstödet. Om det taxeringsbeslut som legat till grund för det fiktiva återbetalnings- beloppet ändrats väsentligt kan utfyllnadsbidraget jämkas. Det nya utfyllnadsbidraget gäller i detta fall från och med månaden efter den månad då fick kännedom om taxerings- ändringen. Jämkning kan ske efter ansökan eller på initiativ av för- säkringskassan. får som regel vetskap om de ändringar som här är aktuella – ändrad taxering, ändrat antal barn och ändrad folkbokföring – på medium för automatiserad databehandling. I vissa fall, t.ex. när det gäller faderskap i internationella förhållan- den, kan det dock krävas att uppmärksammas på förhållandet. Även om omprövning och jämkning inte kräver någon ansökan kan det därför i vissa fall finnas anledning för den bidragsskyldige eller för boföräldern eller barnet att ta kontakt med och informera om de ändrade förhållandena. Beräkningen av det fiktiva återbetalningsbeloppet utgör endast ett led i beräkningen av storleken på utfyllnadsbidraget. Det ankommer inte på att ange vilket belopp den bidragsskyldige skall betala i underhåll. Av tredje stycket framgår att även underhållsstöd vid växelvis boende omfattas av bestämmelserna. Övervägandena finns i avsnitt 18. Om underhållsbidrag har fastställts enligt i form av ett engångsbelopp, skall avräkning från underhållsstödet ske med vad det fastställda underhållsbidraget skäligen kan anses motsvara i underhåll . Om den bidragsskyldige bor utomlands eller uppbär lön eller annan inkomst i eller från utlandet som inte kan tas i anspråk genom utmätning enligt 7 kap. utsökningsbalken och det finns anledning att anta att han eller hon i rätt ordning betalar fastställt underhållsbidrag, skall detta belopp räknas av från underhållsstödet i stället för vad som sägs i 8 § första stycket andra meningen. Om det underhållsbidrag som har blivit fastställt uppenbarligen understiger vad den bidragsskyldige bör betala i underhållsbidrag till barnet och detta kan läggas boföräldern till last lämnas inte underhållsstöd med högre belopp än underhållsbidraget. I fall som avses i 8 § första stycket andra meningen lämnas inget underhållsstöd. Paragrafen innehåller bestämmelser om underhållsbidrag. Andra stycket har ändrats. Om den bidragsskyldige uppbär lön – eller andra inkomster som nämns i 7 kap. 1 § utsökningsbalken – i eller från utlandet som inte kan tas i anspråk genom utmätning en- ligt 7 kap. utsökningsbalken och det finns anledning att anta att han eller hon betalar fastställt underhållsbidrag, skall i stället för vad som sägs i 8 § första stycket andra meningen, avräkning från underhållsstödet ske med detta belopp. Tredje stycket är nytt. Om ett underhållsbidrag som fastställts efter det att boföräldern fått ett föreläggande enligt 34 § är uppen- bart för lågt och detta kan läggas boföräldern till last lämnas underhållsstöd inte med högre belopp än det fastställda underhålls- bidraget. Finns det anledning anta att den bidragsskyldige betalar ett underhåll till barnet som motsvarar lägst underhållsbidragets belopp lämnas inget underhållsstöd. Bestämmelsen kommenteras i anslutning till författningskommentaren till 34 §. Om barnet har en sådan inkomst som framkommer vid en tillämpning av 25–27 §§, skall underhållsstödet minskas med ett belopp som motsvarar hälften av inkomsten. I stället för den minskning av framräknat belopp som anges i 26 § andra stycket skall beloppet minskas med . Barnets inkomst kan trots vad som sägs i första stycket bestämmas genom en skälighetsbedömning, om det är uppenbart att barnet har en inkomst som väsentligt överstiger vad som motsvarar inkomsten beräknad enligt det stycket. Vid växelvis boende skall underhållsstödet för var och en av föräldrarna minskas med ett belopp som motsvarar hälften av det belopp med vilket underhållsstödet skall minskas enligt första stycket. Nedsättning av underhållsstöd enligt första–tredje styckena skall omprövas när ett nytt beslut om årlig taxering föreligger. Om den bidragsskyldige enligt 23 § andra stycket har medgetts avdrag med ett visst belopp vid fullgörande av sin återbetalningsskyldighet eller om han eller hon enligt 23 § tredje stycket har medgetts utbetalning av ett visst belopp, skall kommande underhållsstöd minskas med motsvarande belopp. Paragrafen innehåller bestämmelser om nedsättning av underhålls- stödets belopp på grund av inkomster hos barnet. Andra stycket, som innehåller en bestämmelse om möjligheten att frångå reglerna i 25–27 §§ för beräkningen av barnets inkomst, är nytt. Bestämmelsen tar sikte på de fall där barnet har inkomster men dessa inte beskattas i . Vid skälighetsbedömningen bör ledning hämtas från reglerna i 25–27 §§. Övervägandena finns i av- snitt 11. Fjärde stycket, som är nytt, innehåller en bestämmelse om om- prövning. Underhållsstödets belopp skall omprövas när ett nytt beslut om årlig taxering föreligger. Däremot skall beloppet inte jämkas om det taxeringsbeslut som legat till grund för nedsätt- ningen ändrats. Detta är en skillnad jämfört med vad som gäller för den bidragsskyldige (se 33 §). Övervägandena finns i avsnitt 11. I femte stycket har följdändringar gjorts till ändringarna i 23 §. Beviljas den bidragsskyldige utbetalning på grund av umgänge minskas kommande underhållsstöd med motsvarande belopp. Har återbetalningsskyldigheten bestämts enligt 29 §, skall underhållsstödet minskas med motsvarande belopp. Detsamma gäller om den bidragsskyldige enligt 29 § har medgetts utbetalning med ett visst belopp. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om nedsättning av underhållsstödets belopp vid s.k. nettoberäkning enligt 29 §. Om boföräldern vid en tillämpning av 25–27 §§ med undantag för det avdrag som anges i 26 § andra stycket har en inkomst som överstiger om han eller hon är underhållsskyldig enligt 7 kap. 1 § för ett barn, om han eller hon är underhållsskyldig enligt 7 kap. 1 § för två barn eller om han eller hon är underhållsskyldig enligt 7 kap. 1 § för tre eller fler barn skall underhållsstödet minskas enligt följande. Sedan avdrag gjorts för det belopp som i förekommande fall skall återbetalas till staten enligt 21 eller 22 § för varje barn skall återstående underhållsstöd minskas med ett belopp som motsvarar av den överskjutande inkomsten Minskas under- hållsstödet för flera barn skall nedsättningen fördelas på barnen efter storleken på varje barns underhållsstöd före nedsättningen men efter avdrag för det belopp som skall återbetalas till staten enligt 21 eller 22 §. Vad som sägs i första stycket gäller inte vid växelvis boende. Boförälderns inkomst kan trots vad som sägs i första stycket bestämmas genom en skälighetsbedömning, om det är uppenbart att boföräldern har en förvärvsförmåga som väsentligt överstiger vad som motsvarar inkomsten beräknad enligt det stycket och han eller hon inte visar godtagbar anledning till att förvärvsförmågan inte utnyttjas. Nedsättning av underhållsstöd enligt första eller tredje stycket skall omprövas när ett nytt beslut om årlig taxering föreligger och när grunden för vald inkomstnivå ändras. Vid ändring i grunden för vald inkomstnivå ändras underhållsstödets belopp från och med månaden efter den månad då ändringen ägde rum och aldrig tillbaka än före den dag då fick kännedom om ändringen. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om prövning av underhållsstödet mot boförälderns inkomster. Övervägandena finns i avsnitt 11. De grundläggande bestämmelserna finns i första och andra styckena. Inkomstprövningen görs först sedan stödet minskats på grund av barnets egna inkomster (10 §) och sedan eventuell återbetal- ningsskyldighet fastställts. Prövningen omfattar alltså endast det rena stödet från staten, utfyllnaden. Inte endast de fall där en del av underhållsstödet återkrävs från den bidragsskyldige omfattas av regeln utan även de fall omfattas där det inte finns någon bidrags- skyldig förälder, t.ex. därför att faderskapet till barnet inte är fastställt. Även utfyllnadsbidrag som lämnas med stöd av 8 § första stycket andra meningen eller 8 § andra stycket omfattas. Däremot omfattas inte utfyllnadsbidrag vid växelvis boende (8 § tredje stycket) av bestämmelsen. Också utfyllnaden inom ramen för det förlängda underhållsstödet prövas mot boförälderns inkomster. Det rena stödet från staten, utfyllnaden, minskas av den del av boförälderns inkomst som överstiger vid ett barn, 380 000 vid två barn och 400 000 vid tre eller fler barn. Samtliga barn för vilka boföräldern är underhållsskyldig enligt 7 kap. 1 § beaktas. Däremot beaktas inte eventuella styvbarn (jfr 7 kap. 5 § ). Inkomsten framräknas, bortsett från grundavdraget, med tillämpning av 25–27 §§. Det är de sammanlagda utfyllnadsbidragen för alla barn som minskas av inkomsten över brytpunkten. Under- hållsstöd lämnas dock till vart och ett av barnen. Minskningen måste därför fördelas på barnen. Det görs i förhållande till deras oreducerade rena bidrag från staten, dvs. den utfyllnad som skulle ha lämnats om utfyllnaden inte inkomstprövats enligt 10 b §. Tredje stycket innehåller en bestämmelse om möjligheten att frångå reglerna i 25-27 §§ för beräkning av boförälderns inkomst. Bestämmelsen har utformats med 28 § som förebild (prop. 1995/96:208 s. 95). Bestämmelsen möjliggör inkomstprövning, eller en strängare sådan, ifall intäkterna enligt taxeringen inte visar boförälderns verkliga förvärvsförmåga. Bestämmelsen tar i första hand sikte på de fall där boföräldern har inkomster som inte beskattas i . Bestämmelsen omfattar dock även boföräldrar som trots förvärvs- förmåga underlåter att skaffa sig inkomster och inte kan visa god- tagbar anledning till att förvärvsförmågan inte utnyttjas. Det skall dock vara uppenbart att förvärvsförmågan väsentligt överstiger inkomsten beräknad enligt 25–27 §§ för att bestäm- melsen skall bli tillämplig. Det skall alltså vara fråga om uppenbara och stora skillnader mellan den inkomst som framkommer vid en beräkning enligt de aktuella bestämmelserna och förvärvsförmågan. När inkomsten uppskattas bör ledning hämtas från reglerna i 25– 27 §§. Fjärde stycket innehåller bestämmelser om omprövning. Under- hållsstödets belopp skall omprövas när ett nytt beslut om årlig taxering föreligger. Beloppet skall omprövas också när grunden för vald inkomstnivå ändras, dvs. om boföräldern får ett nytt barn eller om antalet barn för vilka boföräldern är underhållsskyldig enligt 7 kap. 1 § blir färre och detta påverkar den inkomst- nivå som ligger till grund för beräkningarna enligt första stycket. Däremot skall beloppet inte jämkas om det taxeringsbeslut som legat till grund för nedsättningen ändrats. Detta är en skillnad jämfört med vad som gäller för den bidragsskyldige (se 33 §). När omprövning görs på grund av att vald inkomstnivå ändrats får ändringen betydelse för underhållsstödets storlek från och med månaden efter den månad då ändringen ägde rum. Ändring av stödets storlek får dock aldrig ske tillbaka än före den dag då fick kännedom om ändringen. Treårsfristen torde ha störst betydelse i de fall där faderskap fastställs eller mannen frias från faderskapet efter barnets födelse. Såväl fastställande av faderskap som friande från faderskap har i princip tillbakaverkande kraft (jfr rättsfallet NJA 1981 s. 496). Underhållsstödet räknas dock inte om tillbaka än från det att fick kännedom om fastställandet respektive friandet. får som regel vetskap om den ändring som här är aktuell – ändrat antal barn – på medium för automatiserad databehandling. I vissa fall, t.ex. när det gäller faderskap i interna- förhållanden, kan det dock krävas att uppmärksammas på förhållandet. Även om omprövning inte kräver någon ansökan kan det därför i vissa fall finnas anledning för bo- föräldern att ta kontakt med och informera om de ändrade förhållandena. Underhållsstöd lämnas efter skriftlig ansökan av boföräldern hos den allmänna . Vid växelvis boende skall en sådan ansökan göras av föräldrarna för egen del. Ansökan om förlängt underhållsstöd skall göras av den studerande. Sådan ansökan görs av den studerande själv, även om han eller hon ännu inte fyllt . Ansökan skall innehålla nödvändiga upplysningar för bedömningen av barnets rätt till stöd och en försäkran på heder och samvete att de lämnade uppgifterna är riktiga. Om sökanden inte själv kan lämna en sådan försäkran, skall riktigheten av upplysningarna intygas av två trovärdiga personer som är förtrogna med förhållandena.