sou · GRB3105d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Stödets effekter på diversifiering och företagens omställning har bedömts på liknande sätt. En svårighet i utvärderingen har utgjorts av bristen på skarpa gränser mellan Insatsområde I och II. Många investeringar, exempelvis i en ny stallbyggnad, hör till bägge insatsområdena genom att främja bådas syften. För att kunna följa utvecklingen av insatserna redovisas resultaten årsvis. Uppgifterna om arbets- tillfällen är behäftade med en viss osäkerhet eftersom de bygger på information i ansökningshandlingar. Bedömning av investerings- stödet sker gentemot de operativa, specifika och övergripande målen samt de prioriteringar som slagits fast. beviljades 192 stöd med , varav inom Insatsområde I och inom Insatsområde II. Tabell 7.1 visar fördelningen på olika slags invest- eringar av det beviljade stödet.9 Stallbyggnader och byggnadsinventarier för Källa: , 2001.10 Arbetskraftsbehovet ökade med efter investeringen i de företag som erhöll stöd vilket motsvarar 160 arbetstillfällen.11 beviljades 855 stöd med , varav inom insatsområde I och inom Insatsområde II. Stödandelen var i genomsnitt av den totala investeringen. Tabell 7.2 visar fördelningen på olika slags investeringar av det beviljade stödet.12 Ladugård och inventarier för mjölk och nötproduktion Övrigt, jordbruk och trädgård Kompletterande verksamhet – förädling Kompletterande verksamhet – övrigt Källa: , 2002.13 Sysselsättningen har genom investeringarna ökat med 338 arbets- tillfällen, varav för kvinnor. Runt 870 arbets- tillfällen har tryggats enligt länsstyrelsernas bedömning.14 Jord- bruksverket påpekar dock att det höga antalet skapade och bevar- ade arbetstillfällen till viss del beror på att ett halvt arbetstillfälle ibland har räknats som ett helt beroende på otydliga instruktioner till jordbrukarna. En mer trolig siffra beräknas vara cirka 600.15 Både och har ansökningarna vida över- stigit tillgången på medel och därför har länsstyrelserna infört prioriteringar och reducerat det maximala stödet. Detta har lett till att ansökningar om stöd i vissa fall har fått avslag.16 beviljades 754 stöd med totalt , varav inom Insatsområde I och inom Insatsområde II. Stödandelen utgjorde i genomsnitt av den totala investeringskostnaden.17 Tabell 7.3 visar fördelningen på olika slags investeringar av det beviljade stödet.18 Kompletterande verksamhet - sammantaget Källa: , 2003.19 Omkring 540 arbetstillfällen har bibehållits eller skapats genom de investeringar som beviljats stöd.20 Ansökningarna översteg även tillgången på medel och därför gjordes prioriteringar. 7.6Tidigare utvärderingar och litteratur genomförde 1999 en enkätundersökning om invest- eringsstödet till länsstyrelser och stödmottagande företag. Under- sökningen visar bland annat att stödet haft sämre stimulans- och styrningseffekt i södra än i norra . Detta beror främst på att stödandelen var lägre i söder () än i norr (). Stödet var därför i högre utsträckning avgörande för att invest- eringen genomfördes i norr, särskilt i dåvarande Mål 6. av stödmottagarna uppgav att stödet förbättrat företagets lönsam- het och framtidsutsikter. De viktigaste motiven bakom invest- eringen uppgavs vara att modernisera produktionen, men också att uppfylla gällande djurskyddsbestämmelser. Enligt är konkurrensaspekten ett av de starkaste skälen till att behålla stödet eftersom andra medlemsländer i EU betalar ut liknande stöd.21 Enligt halvtidsutvärdering av investeringsstöd- et för har stödet bidragit till en god målupp- fyllelse när det gäller de svenska målen att förbättra miljön och djurens välfärd. Sammanlagt har av invest- eringarna syftat till något av dessa mål. Däremot var det få före- tagare som investerat i kompletterande verksamhet. Det påpekas att stödet har en viktig psykologisk betydelse. publicerades en studie av problemen med kapital- försörjning för företagare på landsbygden.23 Enligt denna är det svårt att få bankerna involverade på ett tidigt stadium när en investering skall göras. Den normala säkerheten i fastigheter begränsas då fastighetspriserna är lägre i glesbygd än i mer tätbefolkade områden. Andra bedömningsgrunder väger då tyngre, t.ex. intrycket av företagaren och investeringsprojektet. Ofta ligger länsstyrelsernas bedömning till grund för bankernas beslut vilket gör att ett positivt besked om lån är nära sammanlänkat med ett positivt besked om investeringsstöd. Efterfrågan på investeringsstöd är långt större än de budgeterade medlen vilket har lett till att många som söker sådana stöd får avslag. I syfte att möjliggöra fler investeringar har maxbeloppet per i många fall sänkts (i vissa fall ). I genomsnitt uppgår stödet till av den totala investeringskostnaden, trots att det kan uppgå till 30 procent.24 Investeringskostnaden för jordbrukaren blir därmed större. Detta kan jämföras med föregående period, då stöd- et kunde uppgå till maximalt av investeringen och det genomsnittliga stödet uppgick till . Anledningen till att stödandelen inte är högre i nuvarande period, trots att den max- imala gränsen har höjts, är sannolikt att länsstyrelserna tillämpar ett lägre tak för stöd samt att stora investeringar blivit allt vanligare.25 På grund av medelsbristen har länsstyrelserna vidare varit tvungna att prioritera mellan olika typer av investeringar. Stöd till prior- iterade investeringstyper ges på bekostnad av andra investeringar. Framför allt har stöd till kompletterande verksamhet utgått i mindre utsträckning än vad som från början var avsikten. Orsaken är delvis, enligt , att ansökningarna om stöd till kompletterande verksamhet är få.26 Till detta kan stödets begräns- ning till fasta anläggningar ha bidragit. En konsekvens blir att den kedja som projektstöd, investeringsstöd och kompetensutveckling skall utgöra, framför allt inom Insatsområde II, i många fall bryts. Viktiga investeringar för landsbygden blir därmed inte av.27 En ytterligare effekt av medelsbristen är att det blir svårare att få banklån, eftersom sådana i större utsträckning går till projekt som fått investeringsstöd än till sådana som inte fått stöd. Vidare bör framhållas att många lantbrukare har begränsad likviditet och därför skulle ha stor nytta av ett förskott på delar av stödet. Det operativa målet är att stöd skall utgå till 10 000 företag och att varje stöd skall ge i genomsnitt ett halvt till ett arbetstillfälle. Detta mål gäller för insatsområdena tillsammans. Under förutsätt- ning att varje stöd utgått till olika företag har 1 800 företag fått stöd fram /2003. Med samma takt kommer måluppfyllelsen att bli vid programperiodens slut. Tillgängliga medel kommer däremot att användas fullt ut. Det är därmed tydligt att tillgängliga medel inte står i rimlig proportion till målet. Den andra delen av målet – att varje stöd skall ge ett halvt till ett arbetstillfälle – har dock uppnåtts. De specifika målen inom Insatsområde I är att: till viss del kompensera jordbrukare för kostnader förknippade med höga miljö- och djurskyddskrav, reducera kväveinnehållet i vattendrag i jordbruksområden, fortlöpande förbättra djurskyddet och fortlöpande förbättra arbetsmiljön. Det första specifika målet baseras på att har högre miljö- och djurskyddskrav än övriga medlemsländer i EU, varför jord- brukarna kan få kompensation för dessa.28 Investeringsstödet som sådant kan således motiveras av denna omständighet. Alla stöd som ges bidrar till uppfyllelsen av detta mål. När det gäller det andra specifika målet så är det svårt att bedöma om en minskning av kväveinnehållet i vattendrag i jord- bruksområden är direkt kopplad till investeringar som fått stöd. Nya gödselvårdsanläggningar och gödselmyllare bidrar säkerligen till att begränsa kväveläckaget, men direkta effekter är svåra att mäta. För det tredje specifika målet är måluppfyllelsen god, eftersom djurskyddet fortlöpande förbättras genom att djurmiljön förbättras till följd av nya djurstallar. Få stöd går direkt till att förbättra arbetsmiljön. Däremot blir detta en bieffekt av att djurmiljön förbättras. Investeringsstödet bidrar således till uppfyllelsen även av detta mål. De övergripande målen i Insatsområde I är att underlätta anpassningen till ett ekologiskt hållbart jordbruk för att bidra till att målen Ett rikt odlingslandskap och Ingen övergödning uppnås. Ekologiskt syftar i detta sammanhang på ett jordbruk som är resursbevarande, miljöanpassat och etiskt godtagbart. Investerings- stödet har framför allt gått till nya djurstallar eller ombyggnad av sådana. Sådana investeringar har positiva effekter för djurmiljön men också för den yttre miljön. De innebär oftast att stallet görs större och anpassas till lösdrift.29 I den bemärkelsen underlättar investeringsstödet anpassningen till ett ekologiskt hållbart jord- bruk och därmed bedömer utredningen att det bidrar till den första delen av det övergripande målet. Större stallar ökar möjligheterna att låta fler djur ingå i besättningen. Fler djur som betar är en nyckelfaktor för att nå målet Ett rikt odlingslandskap. Därför bedömer utredningen att investeringsstödet, under förutsättning att tillräcklig areal för bete finns, också har bidragit till målet Ett rikt odlingslandskap. Investeringstöd går också till gödselvårdsanläggningar. Bättre och större sådana leder till mindre läckage och till att spridning av gödseln kan ske som är gynnsam för miljön. Andel- en gödselvårdsanläggningar med täckning var under 1999.30 hade andelen ökat till 85 procent.31 –2002 har stödet bidragit till att 342 gödselvårdsanläggningar har anlagts eller förbättrats. Utredningen bedömer att investerings- stödet i viss mån bidragit till uppfyllelsen av miljökvalitetsmålet De specifika målen för insatsområde II är att påskynda företagens omställning till nya marknadsmässiga och institutionella förutsätt- ningar samt stimulera diversifiering av jordbruksverksamhet. De investeringar som stödet bidragit till syftar framför allt till förbätt- ringar av redan befintlig verksamhet, främst inom jordbruksdelen av företaget, t.ex. investering i ett nytt stall. Sådana investeringar är ett led i att modernisera företaget i syfte att möta nya krav, t.ex. marknadsmässiga sådana. Därmed bidrar investeringarna till före- Endast en liten andel av investeringarna har emellertid gått till kompletterande verksamhet. En viktig orsak därtill är att stöd endast kan lämnas till fasta anläggningar. Övriga investeringar, som kan vara betydande i samband med utveckling av kompletterande verksamhet, t.ex. inventarier som inte utgör fasta anläggningar, är inte stödberättigade. Detta innebär att nuvarande regler för investeringsstöd inte är väl anpassade till investering i kompletterande verksamhet.32 Utredningen bedömer således att investeringsstödet endast i liten utsträckning bidragit till att stimulera diversifiering. De övergripande målen inom Insatsområde II är att höja lands- bygdsföretagens konkurrensförmåga samt att bibehålla sysselsätt- ningen på landsbygden. De investeringar som genomförts bedöms ha bidragit till att höja företagens konkurrensförmåga, framför allt genom effektivisering av befintlig produktion. Enligt tillgängliga uppgifter verkar investeringsstödet ha haft avsedd effekt på syssel- sättningen. Måluppfyllelsen bedöms därmed vara god. För båda insatsområdena gäller att jämställdhetsaspekten särskilt skall beaktas och kvinnor prioriteras vid behov. Antalet kvinnor som fått stöd är svårt att avgöra då en del av stödet går till bolag. Enligt siffror har utbetalningarna i 65 fall gått direkt till kvinnor och i 652 fall direkt till män. I 145 av fallen gick utbetal- ningen till bolag.33 Detta kan tyda på att någon prioritering inte har gjorts. Stödet gynnar emellertid fler kvinnor än vad som är synligt i statistiken. Många kvinnor har sin sysselsättning i lantbruksföretag som formellt ägs av mannen som då också blir stödmottagare. Det andra prioriterade området är ekologisk produktion, där det utgick 28 stöd till jordbruk med till viss del sådan produk- tion. var motsvarande siffra 217 och 208. Detta är av de totala investeringarna , år 2002. Målet är inte kvantifierat, men utred- ningen bedömer att ekologisk produktion har prioriterats i stödhanteringen. Beträffande utredningens förslag, se kapitel 15. 1Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av , Förordningen (2000:577) om stöd för miljö och landsbygdsutvecklingsåtgärder och Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2000:139) om investeringsstöd. 2Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006, , . 3Jordbruksverkets hemsida, . 7Jordbruksverkets prognos för Miljö- och landsbygdsprogrammet, , kontaktperson . 8Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 9Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006, 12Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, . 15Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 16Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, . 17Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, . 20Jordbruksverkets underlag för utvärdering av investeringsstödet, , kontaktperson . 21Utvärdering av jordbrukets investeringsstöd: utvärdering av investeringsstöd till företagare med jordbruks-, trädgårds- eller renskötselföretag samt fortsatt stöd, , Rapport 1999:6. 22Halvtidsutvärdering av rådets förordning (EG) 950/97 om förbättring av jord- bruksstrukturens effektivitet, 2001:3. 23Berndtsson, , Kapital för landsbygdsföretagare: en förstudie, Kungliga Skogs- och lantbruksakademiens tidskrift ., 142, Nr 4, . 24Översyn av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006, 2001:19 Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, , Utvecklingen inom Miljö- och landsbygdsprogrammet , skrivelse till regeringen, 2003-03- 25Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 27Se kapitel 9 om projektstöden. 28Kommissionens förordning (EG) nr. 29Underhandsuppgifter från , , kontaktperson . 30Gödselmedel i jordbruket 1998/1999, Tillförsel till åkergrödor samt hantering och lagring av stallgödsel, meddelanden, MI 30 . 31Statistiska centralbyråns underlag för utvärdering av investeringsstödet, , kontaktperson . 32Underhandsuppgifter från expertgruppen, , kontaktperson . 33Jordbruksverkets underlag för utvärdering av investeringsstödet, , kontaktperson . Intresset för startstödet har varit stort och prioriteringar har gjorts, främst till förmån för kvinnor. Mjölkproduktion är den vanligaste driftsformen vid företag med startstöd. Antalet stöd- mottagande företag med växtodling har minskat. Utredningen bedömer att startstödet inte bidrar till den generationsväxling och föryngring av jordbrukarkåren som stödet syftar till, efter- som en stor del av företagen skulle ha tagits över även utan startstöd. Startstödet fungerar snarare som ett tillskott av likvida medel till jordbrukaren. Utredningen bedömer att de mål som satts för startstödet på ett bättre sätt kan tillgodoses genom investeringsstödet. Startstöd ges i enlighet med artikel 8 i Rådets förordning och den svenska förordningen om stöd för miljö- och landsbygdsutveck- lingsåtgärder samt föreskrifter.1 Beslut om start- stöd fattas av länsstyrelserna. För att beviljas startstöd får sökanden inte ha fyllt . Det skall också vara första gången som denne startar ett eget företag inom jordbruks- eller trädgårdsnäringen. Inom Mål 1 ges startstöd även till företag med renskötsel. Startstöd ges inte till sökande som bytt företag eller köpt en gård som redan arrenderas och brukas yrkesmässigt.2 Ytterligare krav är att den sökande har praktiska och teoretiska yrkeskunskaper, t.ex. genom gymnasieskolans lantbruks- utbildning. Företaget skall ge en sysselsättning på minst , varav minst för sökanden. Av förvärvs- inkomsten skall komma från huvudverksamheten jordbruk eller trädgård. I Mål 1 utgör även renskötsel en huvud- av förvärvsinkomsten skall komma från företaget, inklusive kompletterande verksamhet. Företaget skall vidare vara ekonomiskt livskraftigt. En ekonomisk kalkyl som visar att detta villkor är uppfyllt senast efter etableringen skall bifogas ansökan. Företaget måste också uppfylla minimikraven för miljö, djurskydd och livsmedelshygien. Stödet har tidigare bestått av en startpremie som betalas ut vid beslut om stöd och en räntesubvention som betalas ut efter beslutet. Räntesubventionen var högst och det totala stödet högst 200 000 kronor.3 har räntesubventionen ersatts med en andra premie. Det övergripande målet enligt Miljö- och landsbygdsprogrammet är att stimulera en tillväxtbefrämjande och konkurrenskraftig anpassning av jordbruket samt att bidra till att anpassa detta till nya yttre förhållanden, inklusive miljömässiga krav. Det specifika målet är att underlätta och påskynda en gener- ationsväxling inom jordbruket och därigenom en föryngring av jordbrukarkåren. Det operativa målet är att underlätta för cirka 200 unga jordbrukare m.fl. att starta som företagare inom jordbruket eller trädgårdsnäringen. Kostnaden bedömdes av uppgå till för hela programperioden.5 har utbetalats. betalas tidigare beslutade räntesubventioner ut, varefter kommer att ha utbetalas för perioden –2002.6 Startstödet har utvärderats med hjälp av information från Jord- bruksverkets översynsrapport av Miljö- och landsbygdsprogram- met samt rapporter om utvecklingen inom programmet Informationen har kompletterats med statistikuppgifter, bl.a. baserade på frågor och indikatorer, från och . Information om startstödet har också hämtats i utredningens enkät till lantbrukare samt tidigare enkäter om och utvärderingar av stödet. För att kunna följa utvecklingen av insatserna under period- en redovisas resultaten årsvis. I syfte att se geografiska skillnader redovisas även en länsvis uppdelning av beslutade startstöd. Uppgifterna om arbetstillfällen är behäftade med en viss osäkerhet, eftersom de bygger på information i ansökningshandlingar. Bedöm- ning av startstödet sker gentemot de operativa, specifika och över- gripande målen samt de prioriteringar som slagits fast. Ett stort antal ansökningar om startstöd inkom . Det beror troligtvis på ändrade reavinstregler vid fastighetsförsäljning som påskyndade generationsskiften 1999 och 2000. Fram till inkom 316 ansökningar varav 79 resulterade i beviljade stöd. Startpremier utgick med cirka 8 miljoner kronor.7 Tabell 8.1 visar fördelningen av startstöden på olika produktions- inriktningar . Produktionsinriktning hos företag med startstöd Källa: , 2001.8 uppnåddes inte det operativa målet om 200 nya före- tag. Detta berodde inte på otillräckligt antal stödberättigade ansökningar utan på budgettekniska omständigheter. I de företag som beviljades startstöd ökade syssel- sättningen med ().9 Detta mot- svarar 30 nya arbetstillfällen.10 Sifforna bygger på uppgifter lämnade i ansökningshandlingar. beviljades 354 startpremier med totalt . Majoriteten av stödmottagarna erhöll . Heltidsföretagare med god ekonomi och deltidsföretagare erhöll . Tabell 8.2 visar fördelningen av startstöden på olika produktionsinriktningar år 2001.11 Produktionsinriktning hos företag med startstöd Källa: , 2002.12 Startstöd till företag med mjölkproduktion fortsätter att dominera. Andelen till växtodlingsföretag mer än halverades . För nötkötts- och svinproduktion samt trädgårdsföretag noterades en viss ökning. Uppgifter för företag med ägg- och fjäderfäproduktion saknas.13 De 354 startpremier som beviljades innebär att det operativa målet överskreds. Detta fick konsekvenser för budgeten som ledde till att startpremierna prioriterades. Räntesubventioner- na sköts och reducerades. Därigenom undveks en minskning av startpremien eller att vissa sökande prioriterades bort.14 I de företag som beviljades startstöd ökade syssel- sättningen med totalt (). Detta motsvarar 256 nya arbetstillfällen (205 män och 51 kvinnor).15 beviljades 228 startpremier med totalt . Samma princip följdes som 2001 vilket innebär att de flesta stödmottagare fick en startpremie på . Tabell 8.3 visar fördelningen av startstöd på olika produktionsinriktningar år 2002.16 Produktionsinriktning hos företag med startstöd Källa: , 2003.17 Även 2002 gick startstödet främst till mjölkproducenter som fortsatte att något öka sin andel. En viss utjämning mellan företag med växtodling och nötköttsproduktion kan skönjas. Företag med svinproduktion har ökat stadigt . Övriga verksam- heter är få. Det operativa målet uppnåddes även då 228 start- beviljades. Uppgifter om sysselsättning saknas däremot . Tidigt utbetalades de räntesubventioner, som tidigare skjutits , men med en reducering för manliga före- tagare till . Istället prioriterades kvinnliga företagare som fick maximalt stöd. Andel överlåtelser från en nära släkting –2002 uppges att av dem som beviljats startstöd har tagit över sitt företag från en nära släkting.18 Detta kan jämföras med förra perioden (1995–1999) då motsvarande siffra var 67 procent.19 Geografisk fördelning av startstöd Den geografiska fördelningen av startstöd framgår av tabell 8.4. Länsvis fördelning av beviljade startstöd –2002 län (C) län (H) län (M) län (T) Anmärkning: Delar av , och ingår även i Mål 1-området och redovisas därför i kapitel 12. Källa: , 2003.20 genomförde 2000 en utvärdering av startstödet. Enligt den enkätundersökning som låg till grund för utvärderingen tillskrivs startstödet betydelse för etableringen och utvecklingen av stödmottagarnas företag. Stödet utgör också ett välkommet till- skott av likvida medel, även om det inte har haft någon större betydelse för beslutet att starta företaget. Stödets bidrag till att bibehålla en livskraftig landsbygd går inte att fastställa, men sanno- likt har det varit positivt för den lokala ekonomin. Rapporten slår fast att startstödet snarare har en uppmuntrande effekt än en avgörande betydelse för om ett företag startas eller inte.21 Enligt halvtidsutvärdering av åtgärder för att förbättra jordbruksstrukturens effektivitet har startstödet inte haft någon större betydelse för denna fråga. får stöd i förhållande till den totala andelen jordbruksföretag i landet. Endast i något enstaka fall har stödet haft avgörande betydelse för beslutet att starta ett företag. Stödets storlek är vidare marginell i förhållande till investeringarna i ett nystartat företag liksom till dess omsättning. Stödet kan däremot ha en psykologisk betyd- else.22 Det finns ett stort intresse för startstödet och har fler ansökningar kommit in än vad som med tanke på tillgängliga budgetramar kunnat beviljas. Kvinnor har på ett påtagligt sätt prioriterats genom högre stödbelopp. Utredningen ser det också som positivt att ungefär halva stödet har gått till företag med mjölkproduktion. Startstödet har bidragit till att skapa ett antal nya arbetstillfällen. anges 30 och för 256 sådana. De angivna siffrorna bedöms vara osäkra och tilltagna i överkant, eftersom de bygger på uppgifter i ansökningshandling- arna och inte har följts upp efter att startstöd utgått. Detta gäller särskilt siffran . Här har osäkerheten accentuerats av att instruktionen till de sökande varit otydlig i fråga om att skilja på hela och halva arbetstillfällen. Utredningens bedömning på denna punkt bygger också på att i de flesta fall, där startstöd utgått, har det varit fråga om att överta ett befintligt företag. Det operativa målet – att underlätta för cirka 200 unga jordbrukare m.fl. att starta som företagare inom jordbruket eller trädgårdsnäringen – har överträffats utvärder- ingen avser. Uppfyllelsen av det specifika målet – att underlätta och påskyn- da en generationsväxling inom jordbruket och därigenom en för- yngring av jordbrukarkåren – är svårare att bedöma. Givetvis bidrar startstödet till måluppfyllelsen genom ett bidrag av likvida medel som underlättar att ta över eller starta ett företag. Detta gäller särskilt som ett startstöd sannolikt gör det lättare att få banklån. visar flera studier – inklusive utredningens enkät- undersökning – att startstödet inte har haft någon avgörande betydelse vid övertagande av befintliga eller start av nya företag.