sou · GRB399d4 · 2004-01-01 00:00:00 — Av för- arbetena till sekretesslagen framgår att det var fråga om ett starkt skyddsintresse i den typen av ärenden.82 När den nya sekretess- bestämmelsen infördes konstaterade departementschefen att det inte fanns någon anledning att ändra rättsläget i detta hänseende bara för att sekretessen föreslås omfatta uppgifter även i andra ärenden hos . Vidare gjordes en jämförelse med sekretessen på område, där meddelarfriheten är starkt begränsad.83 Hos gäller sekretess för uppgifter om enskildas personliga förhållanden. Sekretessen prövas med ett om- vänt skaderekvisit. Sekretessen hindrar dock inte att Barnombuds- mannen fullgör sin skyldighet att anmäla eller lämna uppgifter till 1993/94:165 s. 44 807 kap. 29 § sekretesslagen 1988/89:131 s. 20 f. 1979/80:2 Del A s. 382 1988/89:131 s. 22 en socialnämnd.84 Meddelarfrihet gäller inte för uppgifter som omfattas av denna sekretess. I samband med att inrättades (prop. 1992/93:173) framfördes att det inte förelåg något behov av att omgärda ombudsmannens verksamhet med en generell sekretess. Det ansågs dock inte uteslutet att det kunde finnas behov av särskilda sekretessregler för handlingar som barn sänder in eller muntligen i förtroende lämnar till ombudsmannen samt för uppgifter som ombudsmannen kunde få del av från andra myndig- heter. För att tillgodose det behov som fanns att sekretessbelägga vissa känsliga uppgifter hos infördes den ovan beskrivna regeln om sekretess hos Barnombuds- mannen. Det ansågs vara en fördel att samma typ av sekretess därmed skulle gälla hos såväl ombudsmannen som socialtjänsten.85 Jämförelsen med användes också som motiv för att begränsa meddelarfriheten för de aktuella uppgifterna.86 I ärenden om tillstånd till färdtjänst eller riksfärdtjänst gäller sekretess. Prövningen sker med ett omvänt skaderekvisit.87 Meddelarfrihet gäller inte för uppgifter som omfattas av sekretess enligt denna bestämmelse. omfattade socialtjänstsekretessen även ärenden om tillstånd till riksfärdtjänst. Uppgifter hos en myndighet som t.ex. tillhandahåller färdtjänst för funktionshindrade var sekretess- belagda enligt en bestämmelse som innebar sekretess hos myndig- het som handhar allmän samfärdsel för uppgift som angår enskilds förbindelse med samfärdselverksamheten.88 I samband med att reglerna för färdtjänst och riksfärdtjänst reformerades infördes den ovan beskrivna sekretessbestämmelsen. Den utformades med sekretessen inom som förebild. Syftet var att det skulle bli tydligt att sekretess gäller för alla uppgifter om en enskilds personliga förhållanden och att sekretessen inte var 847 kap. 34 § sekretesslagen 1993/94:107 s. 11 f. 877 kap. 37 § sekretesslagen 889 kap. 8 § tredje stycket sekretesslagen mindre sträng än den var tidigare. Meddelarfrihet skulle inte gälla för uppgifter som omfattas av sekretessen.89 I förskoleverksamhet gäller sekretess för uppgift om enskilds personliga förhållanden. Sekretessen prövas med ett omvänt skade- rekvisit.90 Tystnadsplikt enligt denna bestämmelse bryter meddelar- friheten. I samband med att reglerna om förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen flyttades från socialtjänstlagen till skollagen infördes en ny sekretessregel för förskoleverksamheten. Sekretess i den verksamheten reglerades innan förändringen av socialtjänst- sekretessen (7 kap. 4 § sekretesslagen). Regeringen ansåg att det inte fanns tillräckligt underlag för att inskränka sekretessen i förskoleverksamheten.91 Den nya bestämmelsen formulerades således för att motsvara socialtjänstsekretessen. Regeringen konstaterade att tystnadsplikten för förskole- verksamheten borde ha företräde framför meddelarfriheten.92 Sekretess i ärende om ersättning till steriliserade infördes en möjlighet för tvångssteriliserade att i vissa fall få ersättning för ingreppet. I sådana ärenden gäller sekretess för uppgifter om enskildas hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Sekretessen gäller om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon som står honom eller henne nära lider men.93 Tystnadsplikt enligt den bestämmelsen bryter meddelarfriheten. Uppgifterna i ärendena är i flertalet fall av känslig personlig karaktär. Det rör enskildas psykiska, sexuella och sociala situation. Detta har beskrivits på ett utlämnande och ofta nedsättande sätt i journaler och liknande handlingar. Vidare har flera berörda angett att de kommer att avstå från att ansöka om ersättning om det finns risk att deras namn blir kända.94 1996/97:115 s. 47 f. 907 kap. 38 § sekretesslagen 1997/98:6 s. 62 937 kap. 39 § sekretesslagen 1998/99:71 s. 25 Sekretessen utformades med hälso- och sjukvårdssekretessen och socialtjänstsekretessen som förebild. Sekretessen omfattar även beslut om ersättning. På samma sätt som inom hälso- och sjukvården och , skall meddelarfriheten inte omfatta uppgift rörande enskildas hälsotillstånd eller personliga för- hållanden i ersättningsärendena.95 Sekretess för rättspsykiatriskt forskningsregister I verksamhet som gäller förande av eller uttag ur rättspsykiatriskt forskningsregister gäller sekretess för uppgift om enskilds hälso- tillstånd eller andra personliga förhållanden som finns i registret. Sekretess gäller om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon som står honom eller henne nära lider men. Sekretessen kan i vissa situationer gälla även gentemot den enskilde.96 Tystnadsplikt enligt denna bestämmelse bryter i princip meddelarfriheten. Det gäller dock inte uppgifter om verkställighet av beslut om vård utan samtycke. Det rättspsykiatriska forskningsregistret innehåller uppgifter om personer som har genomgått rättspsykiatrisk undersökning eller en undersökning enligt 7 § lagen (1991:2041) om särskild person- utredning i brottmål, m.m. Registret skall användas dels för forskning inom rättspsykiatrin, dels för uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring av verksamhet inom området. I undersökande verksamhet gäller hälso- och sjukvårdssekretessen. Denna bestämmelse ansågs dock inte tillämplig i registerverksamheten. Det fanns inte heller någon annan bestämmelse i sekretesslagen som gav ett tillräckligt skydd åt de känsliga uppgifterna i registret.97 Därför infördes den aktuella bestämmelsen. Av propositionen framgår att tystnadsplikt enligt bestämmelsen borde vara undantagen från meddelarfriheten precis som uppgifter som omfattas av hälso- och sjukvårdssekretess.98 967 kap. 40 § sekretesslagen 1998/99:72 s. 57 f. I lagstiftningen finns regler om uppgiftsskyldighet i fråga om samhällsplanering, försörjningsberedskap eller försörjnings- beredskap vid oljekriser. Uppgifter om enskildas affärs- eller drift- förhållanden som har lämnats på grund av en sådan uppgifts- skyldighet omfattas av sekretess om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs.99 För uppgifter som omfattas av denna sekretess gäller inte meddelarfrihet. Den promemoria och det betänkande som låg till grund för regeringens överväganden om att införa sekretesslagen, innehöll en motsvarande sekretessbestämmelse som också var undantagen från meddelarfriheten. Förslaget kommenterades inte i remissbehand- lingen. Förslaget till sekretessbestämmelse togs in i propositionen i något utvidgad form.100 Sekretess gäller under vissa förutsättningar olika typer av uppgifter om enskildas ekonomiska och personliga förhållanden som finns i verksamhet med tillsyn och utredning. För sådana uppgifter råder meddelarfrihet. Undantaget är dock sådana uppgifter som enbart hänför sig till verksamhet som gäller rådgivning inför en anmälan om företagskoncentration (37 § konkurrenslagen [1993:20]). För dessa uppgifter råder absolut sekretess och de är undantagna från meddelarfrihet.101 För att begränsa företagens uppgiftsskyldighet och underlätta handläggning av en anmälan om företags- koncentration ansågs det önskvärt att företagen och verket kunde samråda innan anmälan skedde. En avvägning måste då göras mellan kravet på offentlighet i den verksamhet som rör verkets kontakter med företagen före anmälan och behovet av sekretess för sådana uppgifter som kan bli aktuella i dessa fall och som lämnas till verket.102 Det ansågs uppenbart att möjligheten till sekretess hos för uppgifter som rör planerade förvärv eller genomförda förvärv som ännu inte blivit offentliggjorda många 998 kap. 3 § sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 375 1018 kap. 4 § sekretesslagen. Det är 8 kap. 4 § andra stycket första meningen som är angiven i 1998/99:144 s. 78 f. gånger utgör en grundläggande förutsättning för att de berörda företagen skall kunna lämna uppgifterna till verket. Regeringen konstaterade att meddelarfrihet inte borde råda för uppgifterna. Sekretess vid tillsyn över bankverksamhet m.m. Sekretess gäller hos en myndighet som meddelar tillstånd avseende eller bedriver tillsyn över bank- och kreditväsendet, värdepappers- marknaden eller försäkringsväsendet. Sekretessen gäller för vissa närmare angivna uppgifter om enskildas ekonomiska och person- liga förhållanden.103 Sekretessen är absolut beträffande uppgifter om ekonomiska eller personliga förhållanden hos den som trätt i affärsförbindelse eller liknande med den som myndighetens verk- samhet gäller.104 Den absoluta sekretessen gäller således för upp- gifter som gäller tredje mans ekonomiska och personliga för- hållanden. För den typen av uppgifter gäller inte meddelarfriheten. När sekretesslagen infördes var rättsläget beträffande meddelarfriheten på området för statlig tillsyn m.m. avseende näringslivet splittrat. I propositionen till sekretesslagen gjordes bedömningen att det inte fanns några gemensamma överväganden bakom regleringen och att gällande rätt således inte kunde ligga till grund för ny lagstiftning.105 En utgångspunkt för resonemangen om meddelarfrihet i detta fall är att det gäller uppgifter om myndighetsutövning. Tystnads- plikten bör således vika för meddelarfriheten. Mot insynsintresset skall dock ställas behovet av skydd dels för den som är föremål för t.ex. tillsyn, dels för den som trätt i affärsförbindelsen eller liknande med föremålet för tillsynen. Det rör sig här om uppgifter, av vilka endast en del kan anses särskilt känsliga. Meddelarfrihet bör således i huvudsak gälla på området för statlig tillsyn m.m. med avseende på näringslivet.106 Meddelarfriheten bör vika i fråga om uppgifter om förhållanden för privatpersoner som har varit i förbindelse med den som står under tillsyn etc. Insynsintresset framstår här som ganska svagt som det kan vara fråga om klart ömtåliga uppgifter. Uppgifter om kunder hos bl.a. banker bör inte behandlas olika 1038 kap. 5 § första stycket sekretesslagen 1048 kap. 5 § första stycket 2 sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 376 beroende på om kunden är en privatperson eller ett företag. Sådana uppgifter bör i båda fallen vara undantagna från meddelarfrihet.107 I bestämmelsen regleras vidare sekretess i ärenden om innehav av aktier eller andelar i aktörer på finansmarknaden, verksamhet som rör övervakning enligt bl.a. insiderstrafflagen och uppgifter som erhållits från främmande stat eller mellanfolklig organisation på grund av avtal som godkänt.108 För uppgifter som omfattas av denna sekretess gäller meddelarfrihet. Det gäller trots att sekretessen är absolut både i verksamhet som rör övervakning om uppgiften gäller någon annan än den som har uppgifts- skyldighet och om uppgifterna lämnats från en främmande stat eller mellanfolklig organisation. infördes lagen om värdepappersmarknad. Lagen är upphävd, men de efterföljande lagarna, bl.a. insiderstrafflagen, har förts in i sekretessbestämmelsen. Det ansågs nödvändigt med en särskild sekretessbestämmelse som gällde då- varande bankinspektionens övervakning av värdepappersmarknaden. Sekretessen omfattar endast uppgifter som begärts in av den övervakande myndigheten. Uppgifter som lämnas på grund av anmälningsskyldighet omfattas således inte av sekretess. I för- arbetena diskuteras inte frågan om de uppgifter som omfattas av absolut sekretess, dvs. de som inte gäller uppgiftslämnaren, skulle omfattas av meddelarfrihet eller inte.109 Frågan tycks inte heller ha diskuterats i samband med att den nu gällande lagstiftningen infördes.110 För att inte i onödan försvåra bankinspektionens tillsyn beträffande insiderlagstiftningen infördes en särskild bestämmelse som möjliggjorde för bankinspektionen att hålla handlingar och uppgifter som erhållits från utländska myndigheter sekretess- belagda trots att uppgifterna annars inte skulle vara föremål för sekretess. En förutsättning för sekretess var emellertid att handlingarna eller uppgifterna erhållits genom ett internationellt avtal som godkänt. Bestämmelsen innebar att sekretessen kan bli absolut för uppgifter från utlandet också i de fall där bestämmelsen i övrigt föreskriver att ett skaderekvisit skall vara uppfyllt för att uppgifterna skall vara sekretessbelagda.111 Frågan om meddelarfrihet diskuterades inte. Det skedde inte heller i 1088 kap. 5 § andra – fjärde styckena sekretesslagen 1984/85:157 s. 73 1990/91:42 s. 69 f. samband med att sekretessen för uppgifter från utlandet utvidgades till att även gälla vissa avtal som inte behövde godkännas av riksdagen.112 Sekretess vid statlig tillsyn över näringslivet m.m. I statliga myndigheters verksamhet som rör utredning, planering, prisreglering, tillståndsgivning, tillsyn eller stödverksamhet med avseende på produktion, handel, transportverksamhet eller närings- livet i övrigt gäller sekretess i den utsträckning regeringen före- skriver det. Sekretessen gäller närmare angivna ekonomiska och personliga förhållanden för enskilda.113 I princip gäller meddelar- frihet för uppgifter som omfattas av denna sekretessbestämmelse. Det gäller dock inte för uppgifter om andra ekonomiska eller personliga förhållanden än affärs- eller driftsförhållanden etc. hos den som trätt i affärsförbindelse eller liknande med den som är föremål för myndighetens verksamhet. För sådan uppgifter är sekretessen också absolut. Motiveringen för undantaget från meddelarfriheten beträffande uppgifter om tredje man är densamma som angetts ovan när det gäller tillsynen över bankväsendet.114 Som en följd av att tillträdde infördes ett nytt andra stycke i bestämmelsen. Enligt detta gäller sekretess för uppgifter om enskildas personliga och ekonomiska förhållanden som en myndighet förfogar över på grund av avtal med främmande stat eller mellanfolklig organisation. Det förutsätter dock att godkänt avtalet. Sekretessen är således absolut i dessa fall. För dessa uppgifter gäller i princip meddelarfrihet. Meddelar- frihet gäller dock inte för uppgifter som gäller andra ekonomiska eller personliga förhållanden än affärs- eller driftsförhållanden för den som trätt i affärsförbindelse eller liknande med den som är föremål för myndighetens verksamhet. I förarbetena till den nya bestämmelsen konstaterade departe- mentschefen att ett krav på sekretess i t.ex. inte nödvändiggör undantag från principen om meddelarfrihet utan att den frågan får avgöras efter den typ av intresseavvägning som görs 1991/92:113 s. 131 f. 1138 kap. 6 § sekretesslagen, 16 kap. 1 § anger att 8 kap. 6 § första stycket 2 bryter meddelarfriheten och att 8 kap. 6 § andra stycket gör det i vissa fall 1979/80:2 Del A s. 375 f. också i andra fall.115 Den nya bestämmelsen innebar att uppgifter om tredje man som finns hos tillsynsmyndigheten – och som erhållits eller inhämtats med stöd av ett internationellt avtal – omfattas av absolut sekretess. Det ansågs inte finnas skäl att behandla uppgifter som tillsynsmyndigheten här i landet inhämtar på grund av avtalet på annat sätt än som redan gäller för uppgifter enligt första stycket 2.116 Meddelarfriheten inskränktes således enbart i begränsad omfattning. Sekretess vid tillsyn och stöd av annan än statlig myndighet Sekretess kan gälla i verksamhet som består i tillsyn eller stöd- verksamhet med avseende på näringslivet och som bedrivs av annan än statlig myndighet. Sekretessen gäller för uppgifter om enskilda på visst angivet sätt. Absolut sekretess gäller för andra ekonomiska eller personliga förhållanden än affärs- och driftsförhållanden för den som har trätt i affärsförbindelse eller liknande med den som är föremål för verksamheten.117 Meddelarfrihet gäller för dessa uppgifter utom när det gäller sådana som omfattas av absolut sekretess. Motivet för detta undantag från meddelarfriheten är detsamma som ovan beskrivits under tillsynen över bankväsendet.118 Sekretess i utlåningsverksamhet m.m. I kassarörelse, valutahandel, in- och utlåningsverk- samhet m.m. och i upplåningsverksamhet gäller absolut sekretess. Sekretessen gäller uppgifter om enskildas ekonomiska förhållanden.119 Uppgifter som omfattas av denna sekretessbestämmelse är undantagna från meddelarfrihet. I andra myndigheters upplåningsverksamhet eller affärsmässiga utlåningsverksamhet gäller sekretess för enskildas affärs- eller driftsförhållanden. För sådan sekretess gäller ett rakt skaderekvisit.120 1992/93:120 s. 11 1178 kap. 7 § första stycket sekretesslagen. 16 kap. 1 § anger 8 kap. 7 § första stycket 2 som undantag från meddelarfriheten 1979/80:2 Del A 375 f. 1198 kap. 8 § första stycket sekretesslagen 1208 kap. 8 § andra stycket Om uppgiften hänför sig till myndighetens affärsmässiga utlånings- verksamhet är den undantagen från meddelarfrihet. I förarbetena konstateras att undantagen från meddelarfriheten i denna del lämnats utan erinran under remissbehandlingen och att förslaget därför överensstämmer med det remitterade.121 I bestämmelsen regleras sekretess för uppgifter som myndighet utför på uppdrag av enskild, t.ex. provning, värdering eller statistiska undersökningar. Sekretessen gäller om det måste antas att uppdraget lämnat under förutsättning att uppgiften inte röjs.122 I bestämmelsen finns vissa undantag från sekretessen, som inte är så intressanta i detta sammanhang. Uppgifter som omfattas av sekretess enligt denna bestämmelse är undantagna från meddelar- frihet. I propositionen konstateras att undantagen från meddelar- friheten i denna del lämnats utan erinran under remissbehandlingen och att förslaget därför överensstämmer med det remitterade.123 I verksamhet som avser hälso- och sjukvård gäller sekretess för uppgifter som avser viss varas tillverkning eller innehåll och som lämnats till myndigheten för att användas som upplysning eller underlag för behandling eller annan liknande åtgärd. Sekretess gäller om det kan antas att tillverkaren eller försäljaren lider skada om uppgiften röjs.124 Tystnadsplikt enligt denna bestämmelse går före meddelarfriheten. Av förarbetena till sekretesslagen framgår att meddelarfrihet rådde för uppgifterna i verksamheten vid giftinformationscentralen innan sekretesslagen trädde i kraft. Departementschefen ansåg att det här fanns starka skäl att göra undantag från meddelarfriheten. Något framträdande insynsintresse kunde inte anses föreligga. Det är uppenbarligen viktigt att giftinformationscentralen kan få de 1979/80:2 Del A s. 378 1228 kap. 9 § sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 378 1248 kap. 12 § första stycket sekretesslagen uppgifter som behövs för verksamheten. Deras möjligheter för det är större om sekretesskyddet också gäller gentemot massmedia.125 Sedan sekretesslagen trädde i kraft har det införts ett andra stycke i bestämmelsen. Enligt detta gäller sekretess i verksamhet som består i etisk bedömning av biomedicinska forskningsprojekt innefattande försök på människa. Sekretessen gäller för uppgifter om enskildas affärs- eller driftsförhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs.126 Meddelarfrihet gäller för uppgifter som omfattas av denna tystnadsplikt.127 Sekretess i ärenden om patent m.m. Sekretess gäller i ärende om ansökan om patent för uppgifter om uppfinning eller företagshemlighet. Sekretess gäller också för uppgifter om en uppfinning som lämnats till en myndighet enligt lagstiftningen om arbetsgivarens rätt till arbetstagares upp- finningar. Vidare gäller sekretess i ärende om registrering av mönster för uppgift om mönstret.128 Meddelarfriheten omfattar inte uppgifter för vilka tystnadsplikt enligt denna bestämmelse gäller. Av förarbetena till sekretesslagen framgår att meddelarfrihet rådde på patent- och mönsterområdet utom såvitt gäller uppgifter som var sekretessbelagda enligt lagen om arbetstagares uppfinningar. Departementschefen konstaterade att förfarandet i ärenden om patent och mönster ger sådan offentlig insyn i verksamheten att de ärendena bör kunna undantas från meddelarfriheten.129 Sekretess i samband med medling i arbetstvister Sekretess gäller för uppgift som en part i en arbetstvist har lämnat till en medlare eller till , om uppgiftslämnaren har gjort förbehåll om detta.130 Tystnadsplikt enligt denna bestäm- melse bryter meddelarfriheten. Redan innan sekretesslagen fanns gällde att uppgifter som var sekretessbelagda i medlingsverksamhet beträffande arbetslivet, inte 1979/80:2 Del A s. 378 1268 kap. 12 § andra stycket sekretesslagen 1980/81:18 s. 26 f. 1288 kap. 13 § sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 378 1308 kap. 15 § första stycket sekretesslagen omfattades av meddelarfrihet. Departementschefen konstaterade att det torde vara en förutsättning för förlikningsarbetet att det kan bedrivas utan att dess enskildheter kommer till allmänhetens kännedom. Vidare är behovet av insyn i verksamheten som sådan ringa. Det ansågs därför inte föreligga skäl att införa meddelarfrihet på området.131 finns ett andra stycke i bestämmelsen. Det gäller sekretess hos om en parts affärs- eller driftsförhållanden eller en annan enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i kollektivavtal. Sekretess gäller om det kan antas att parten eller den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. För dessa uppgifter gäller meddelarfrihet. I sam- band med att bestämmelsen införde konstaterade regeringen att meddelarfriheten inte är begränsad beträffande denna typ av uppgifter.132 Sekretess i viss verksamhet som rör stiftelser Sekretess gäller i verksamhet som avser tillsyn över stiftelser. Sekretessen gäller för uppgifter om stiftelsens affärs- eller drifts- förhållande och för andra enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. För sekretess krävs att det kan antas att stiftelsen eller den enskilde eller någon som står den enskilde nära lider skada eller men om uppgiften röjs.133 I princip råder meddelarfrihet för uppgifter som omfattas av denna bestämmelse. Tystnadsplikten bryter dock meddelarfriheten om den avser uppgifter om enskildas personliga förhållanden vars röjande kan vålla allvarliga men. I förarbetena till bestämmelsen anges att det i den tillsyns- verksamhet som regleras i t.ex. 8 kap. 6 och 7 §§ sekretesslagen råder meddelarfrihet för uppgifter som rör enskilds affärs- och driftförhållanden. I fråga om uppgifter som rör ekonomiska eller personliga förhållanden för den som trätt i t.ex. affärsförbindelse med den som är föremål för tillsyn råder dock ingen meddelar- frihet. Meddelarfriheten är även inom andra verksamheter ofta inskränkt vad gäller uppgifter om enskildas personliga för- hållanden. Inom t.ex. hälso- och sjukvården och råder endast i undantagsfall meddelarfrihet. Även för uppgifter om 1979/80:2 Del A s. 379 1999/2000:32 s. 99 1338 kap. 21 § första stycket sekretesslagen personliga förhållanden för dem som trätt i förbindelse med en stiftelse som är föremål för tillsyn bör meddelarfriheten inskränkas. Inskränkningen bör dock begränsas till sådana uppgifter om enskilds personliga förhållanden som kan vålla allvarligt men om de röjs. Det blir då de verkligt känsliga uppgifterna som omfattas av undantaget från huvudregeln om meddelarfrihet.134 finns ett andra stycket i bestämmelsen. Där anges att sekretess gäller i verksamhet som består i administrativa tjänster som utförs efter överenskommelse med en stiftelse. Sekretessen gäller för uppgifter om annan enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden.