sou · GRB3108d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Delbetänkande av Utredningen för Statens utvärdering av folkbildningen 2004 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av för- valtningavdelning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 1993. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: 08–405 42 95 Telefon: 08–405 47 29 /propositioner/sou/pdf/remiss.pdf - en studie av studieförbunds verksamhet med invandrardeltagare i utsatta bostadsområden Denna studie har genomförts inom ramen för statens utvärdering av folkbildningen (SUFO 2). Studien är ett fristående forsknings- projekt och vi är själva ansvariga för resultat och tolkning. Vår studie tillsammans med flera andras kommer att ligga till grund för utvärderingens kommande betänkande. Vi har gjort ett antal intervjuer med lokala representanter för studieförbunden ABF, NBV, Sensus, Studiefrämjandet och SV. Vi vill tacka er alla för att ni tog er tid och lät oss samtala med er. Vi har också intervjuat engagerade studiecirkelledare, studiecirkel- deltagare och medlemmar i olika invandrarföreningar. Till er vill vi också rikta ett varmt tack för att ni delgav oss en liten bit av ert liv. vill vi tacka vuxenseminariet på på och den referens- grupp som är kopplad till SUFO 2 för värdefulla synpunkter på vårt arbete. Vi rör oss inom ett forskningsområde som är hög- aktuellt och som ofta väcker starka känslor och vilja till debatt. Vi hoppas att vi genom denna rapport gör de intervjuade inom studieförbund och invandrarföreningar rättvisa och att rapporten ska kännas meningsfull och kunna fungera som ett led i en kom- mande utvecklingsprocess. , f. 1951. Forskare och lärare på , . dr. i pedagogik 2002 med avhandlingen aldrig att tillhöra det här samhället... – Om invandrare – integration – folkhögskola. Har arbetat med integrationsproblematiken i förhållande till folkbildning. ägnar hon det mesta av sin tid till forskning inom området social- pedagogik. Forskningen, som finansieras av , rör dels utvecklandet av olika begrepp som ses som centrala för socialpedagogiken, dels socialpedagogik i relation till integration och folkbildning. , f. 1956. i pedagogik 1999 med : The Social Construc- tion of Identity in Adult Education. Har medverkat i olika utvärdering av Mångfaldsprojekt i . Arbetar nu vid i inom Mångfaldens praktik, ett mångvetenskapligt forsk- ningsprogram med syfte att generera tvärvetenskaplig kunskap, bedriva och sprida forskning om det mångetniska arbetslivets skilda aspekter. Inom projektet samarbetar forskare från olika discipliner. Forskningen fokuserar på övergripande politikformulering och genomförande, kvali- fikations- och kompetenshanteringsfrågor samt lagstiftning mot etnisk diskriminering i arbetslivet. Utsatta områden och folkbildning.......................................... De intervjuade studiecirkeldeltagarna .............................. De intervjuade cirkelledarna ............................................. De intervjuade studieförundsanställda ............................. Vem är invandrare? Ett samhälle präglat av mångfald eller skillnader? Särartstänkande genom identitetspolitik................................ Utbildning och mångfald......................................................... Integration som utbildningspolicy ................................... Den antirasistiska utbildningen ........................................ 3.1Kritisk granskning av policydokument och andra texter med fokus på bilden av invandrare.......................................... , framtiden och mångfalden – från invandrar- politik till integrationspolitik............................................ Regeringens proposition om folkbildningen ................... 3.1.5 SUFO 96............................................................................. De fem studieförbunden.......................................................... Nykterhetsörelsens Bildningsverksamhet (NBV)........... Konklusioner och diskussion ...................................... Studiecirkeldeltagarna och lokalsamhället ............................ 1991 beslutade om nya bestämmelser för statsbidragen till folkhögskolor och studieförbund. Man övergick från ett system med regelstyrning till ett med målstyrning. De nya reglerna innebar att staten endast kom att fastställa syftena med bidragsgivningen och att folkbildningsanordnarna själva fastställde målen för verk- samheten. I samband med detta beslut förutsattes att folkbild- ningen kontinuerligt själv skulle utvärdera sin verksamhet och rapportera till regeringen. Staten skulle dessutom göra en fri- stående utvärdering var tredje år. Detta skedde med början 1994 då en utredning tillsattes. Denna kom med sex delbetänkanden och ett slutbetänkande. I den proposition som kom 1998 ändrades inter- vallet för statens egen utvärdering till att bli var femte år. 2001 tillsattes en ny statlig utvärdering av folkbildningen, SUFO 2. Enligt direktiven för denna är en central roll för folkbildningen att skapa mötesplatser för människor från olika grupper. Dessa mötesplatser ser man som nödvändiga för att förebygga och mot- verka diskriminering och rasism. De är också viktiga i värnandet om demokratiska värden. Folkbildningen har unika möjligheter att skapa dessa mötesplatser för människor med olika bakgrund och genom detta medverka till förbättrade språkkunskaper och till en förbättrad insikt om andra människors kulturer. Dessa aktiviteter och möten utgör en viktig del i integrationsarbetet. Genom folk- bildningsarbetet i utsatta bostadsområden har invandrarnas del- aktighet i samhället väsentligt ökats enligt direktiven. Folkbild- ningens betydelse i detta sammanhang skall belysas och det är här vår studie kommer in. SUFO2 skall också belysa folkbildningens roll för de nationella minoriteterna. Vi har av SUFO 2 fått i uppdrag att utföra en studie av en begränsad del av folkbildningsverksamheten. Vårt forsknings- projekt är en del av det underlag SUFO 2 kommer att ha när slutbetänkandet ska formuleras 2004. Vår avsikt har inte varit att värdera verksamheten utifrån några specifika kriterier utan snarare att få svar på ett antal angelägna forskningsfrågor. Det är sedan upp till SUFO 2 att utifrån vår studie och andra forskningsprojekt göra en sammanvägd värdering av folkbildningen i . Likafullt har vi i vår rapport kommit med förslag på förändring/utveckling av studieförbundens verksamhet då vi tyckt att våra resultat givit oss mandat till detta. Vi har således gjort en kvalitativ studie utifrån ett antal forskningsfrågor. Frågorna handlar om folkbildningens betydelse i det mångkulturella svenska samhället. Detta är frågor som vi båda har arbetat med i våra respektive avhandlingar.1 Vår studie har utförts och första delen av 2003. 1.2Utsatta bostadsområden och folkbildning beskrivs som ett kulturellt och etniskt mångfaldigt samhälle. Här bor cirka 950 000 människor som är födda utanför landets gränser.2 Dessa personer utgör av befolkning.3 av dem är svenska medborgare. Ytter- ligare 700 000 personer har en eller flera föräldrar som är födda utomlands. Under senaste årtiondet har det varit en stor ökning av invandringen av personer födda i . Ålders- strukturen på den befolkning som invandrat skiljer sig starkt från den svenskfödda befolkningens. Invandrargruppen är överrepresen- terad i åldrarna 18–. Denna invandring har naturligtvis påverkat befolkningsstrukturerna i och den mångfald den givit upphov till beskrivs oftast som värdefull och berikande men också som problematisk. Framförallt har det varit invandrarnas situation som fokuserats i beskrivningar av mångfalden. Det har gjorts försök att beskriva deras levnadsvillkor men regeringen betonar att det innebär en hel del svårigheter eftersom det inte är fråga om en homogen grupp.4 I den proposition som ligger till grund för den nuvarande integrationspolitiken framhålls att man när man talar om invand- rarnas levnadsvillkor måste ta hänsyn till bl.a. kön, ålder och utbild- ingsbakgrund. Även vistelsetid i har betydelse. 1Eriksson, 2002, , 1999. 2Vi benämner demsom är födda utanför gränser omväxlande för invandrare, invandrad, immigrant, icke-svensk, utlandsfödd och en person tillhörande en etnisk mino- ritet. Den innebörd vi lägger i dessa olika begrepp är dock den samma, dvs. en person som invandrat till . 3Siffrorna , reg. 1997/98:16. 1997/98:16. personer som invandrat till bor i bostadsområden som i dagligt tal brukar kallas segregerade. Denna segregation har fått en alltmer etnisk dimension enligt regeringens syn och man ser det framförallt som ett storstadsfenomen. Det är en komplex problembild och man talar nu hellre om utsatta bostadsområden än om invandrartäta eller segregerade. I storstadsregionerna bor av alla barn i dessa utsatta områden och de flesta av dessa barn har invandrarbakgrund.5 Mot bakgrund av denna beskrivning kan man säga att är ett mångfaldigt samhälle. Många olika sociologiska kate- gorier såsom klass, etnicitet, kön, ras etc. används i beskrivningen av mångfalden. Både i den vardagliga men också i de offentliga eller institutionella diskurserna om mångfalden i betonas dock de kulturella och etniska dimensionerna. De kategorier som använ- das i detta sammanhang är problematiska och ofta föremål för hetsiga debatter och analyser. Kategorierna är trubbiga som instru- ment för att definiera och fånga gruppernas karaktäristika och detta både inom grupperna och i relation till andra grupper. Dessa kategoriseringar överlappar varandra och uppfattas och erfars på olika sätt beroende på tid och rum och på teoretiska utgångs- punkter. Som ett exempel kan nämnas att oftast är en etnisk iden- titet ointressant för gruppen så länge den befinner sig i det egna hemlandet, även om det finns undantag, särskilt i länder där det finns etniska spänningar som , osv. Vi menar dock att dessa spänningar framförallt är av politisk art. Sociala spänningar och relationer i mångfaldiga samhällen i väst- världen, inklusive , handlar framförallt om strukturella och materiella villkor och dessa har oftast en stark etnisk dimension. Det råder strukturella skillnader mellan olika grupper i samhället och etniska minoritetsgrupper har generellt sämre socioekonom- iska villkor. Dessa skillnader och denna obalans, menar många forskare, är grunden till social exkludering av etniska minoriteter. Det är en exkludering på de flesta samhälleliga områden. De etniska minoritetsgrupperna har högre arbetslöshet, lägre inkomstnivåer, större sjukfrånvaro och högre ohälsotal. I det samhälle vi har kan man t.o.m. säga att de mest utsatta grupperna står helt utanför samhällsgemenskapen, eller som uttrycker det 5 , 2002. De mest utsatta grupperna befinner sig inte längre på den lägsta pinn- en av samhällsstegen, de har förpassats till en plats vid sidan om själva stegen.6 Det finns olika förklaringar på de etniska minoriteternas utsatta situation och skillnaden gentemot svenskfödda. Förklaringarna är beroende av hur man definierar problemet och vilka teoretiska glas- ögon man använder. Det finns en kulturell förklaring som betonar olika faktorers, exempelvis språkets, betydelse för integration och exkludering. Det hävdas t.ex. att många från de etniska minoritets- grupperna saknar tillräckliga kunskaper och språkliga färdigheter i svenska för att kunna hävda sig bl.a. i det svenska arbetslivet.7 I denna kulturella förklaring poängteras också att minoritetsgrupp- erna saknar nödvändigt kulturellt kapital, koder, nätverk och utbildning som är relevant i en modern arbetsorganisation. Arbets- villkoren är , genom näringslivets strukturomvandling och ökade kompetenskrav, starkt förändrade. krävs färdigheter som de etniska minoritetsgrupperna saknar på grund av att de kommer från länder och kulturer som anses traditionella och har en föråld- rad arbetskultur och organisation. Denna kulturella förklarings- modell bygger på vad man brukar kalla deficits theories.8 En annan förklaringsmodell förklarar de etniska minoritets- gruppernas underordning och strukturella skillnad i termer av makt och diskriminerande sociala praktiker. I denna förklaringsmodell är fokus på institutionella praktiker som utestänger och diskriminerar invandrare. En viktig dimension i detta sammanhang är det som kallas diskursiva praktiker som konstruerar skillnaden och den andre som annorlunda och som ett problem. Dessa exkluderings- praktiker och konstruktioner av skillnaden leder till initierandet och skapandet av samhällsåtgärder och policy för att integrera de utsatta. Många forskare påpekar dock att dessa inkluderingsförsök och åtgärder också utgår från deficit cultural theories, dvs. att mino- ritetsgrupperna saknar de värderingar, normer och traditioner som företräds av medelklassen. Dessa tankar bygger i slutändan på offergörandet av den andre på individbasis. Men trots dessa teoret- iska utgångspunkter och modeller för att förstå inkludering och 6Sernhede, 2002, s. 33. 7Begreppet integration problematiseras i kapitel 2. 8Deficit theories handlar exempelvis om att vissa samhällsklasser/kulturer saknar de normer, traditioner och värderingar som medelklassen besitter. Dessa överförs exempelvis genom skolundervisningen. integration som tanke kan vi inte komma från det politiska faktum att en stor grupp av immigranter är utestängda från att delta i den svenska välfärden och gemenskapen och att integration som policy- tanke är, trots dess dilemma och problem, ett försök att överbrygga skillnaden mellan etniska svenskar och immigranter. Den integrationspolitik som vi har i skall inrikta sig på att ge förutsättningar till individers egen försörjning och delaktig- het i samhället, värna grundläggande demokratiska värden och verka för kvinn- ors och mäns lika rättigheter och möjligheter, samt förebygga och motverka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism.9 De företeelser och processer som inryms i begreppet integration är centrala för denna studie. Integration är dock ett svårdefinierat begrepp som trots detta flitigt används på olika sätt och i olika sammanhang. Det används dels som ett policybegrepp i olika polit- iska dokument, dels förekommer det som ett mer renodlat teo- retiskt begrepp. Utöver detta finns det en vardagsförståelse av begreppet som kan vara något helt annat än den teoretiska eller politiska förståelsen. I detta sammanhang lägger olika individer olika innebörd i begreppet.10 Vi försöker i denna studie använda begreppet såsom våra intervjupersoner använder det, vilket innebär att en mängd olika uppfattningar blir synliga. De etniska minoritetsgruppernas exkluderande situation blir speciellt tydlig i de s.k. utsatta bostadsområdena i storstadsregion- erna. Regeringen menar att det behöver sättas in kraftåtgärder i dessa områden.11 Man diskuterar internationella erfarenheter och att en fortsatt utveckling i kan leda till spänningar och våld. Det är dock oftast en diskrepans mellan den hotbild som på detta sätt beskrivs och hur det verkligen ser ut i dessa områden.12 Speci- fikt för sådana områden är att de ofta beskrivs utifrån sin annor- lundahet. Det är fråga om en etnisk annorlundahet, medan det var en social annorlundahet som präglade dessa områden. Personerna som bor i de utsatta områdena blir de Andra. 1997/98:16, s. 21. 10Begreppet integration problematiseras i kapitel 2. 1997/98:16. 12Sernhede, 2002. Sett utifrån svenska förhållanden är det kommunen som har det största ansvaret för vilka villkor människor har och således de som slutligen måste vidta åtgärder om människor lever under usla för- hållanden. Detta är dock en tung uppgift och kräver ett sam- ordnande av de lokala resurserna. Lösningarna måste sökas lokalt och bygga på ett starkt engagemang hos de boende om de skall ha förutsättningar att fungera långsiktigt.13 Staten har naturligtvis också ett ansvar och gör extra satsningar i vissa kommuner. Syftet med dessa satsningar är bl.a. att öka arbets- kraftsdeltagandet, öka människors kontaktytor samt motverka utanförskap. En metod som används är att skapa mötesplatser för kulturell och social utveckling. Åtgärderna skall komma alla bo- ende tillgodo, menar regeringen. Det har gjorts en del satsningar i större städer, den s.k. Storstadssatsningen, där problemen varit påtagliga. Det offentliga samhällets ansvar och arbete i utsatta områden har uppmärksammats i internationell forskning. Wacquant exempelvis menar att offentliga institutioner som verkar i dessa områden i första hand är anpassade efter majoritetens behov av att integrera immigranterna.14 De underliggande värderingarna eman- erar från ett medelklassideal. Institutionerna är mer till för dem som arbetar i dem, än för att tillfredställa de boendes behov. Ett exempel på att situationen kan vara liknande i är att de offentliga institutionernas tjänstemän kallats ockupationsmakten av de i området boende, enligt en tidigare studie.15 Det är dessa utsatta bostadsområden och de immigranter som bor där som utgör kontexten i vår studie. I strävanden att försöka förbättra människors livsvillkor i dessa bostadsområden beskrivs folkbildningen som en av flera aktörer. Folkbildningens uppgift sägs vara att möjliggöra för individer och grupper att förbättra sina livsvillkor och vitalisera sin del- aktighet. Den skall också verka för att skapa olika former av mötesplatser och broar mellan olika grupper och kulturer i för att underlätta integrationen av etniska minoriteter i samhället.17 Invandrarföreningar och studieförbund har länge organiserat utbildningar och omfattande studiecirkelverksamheter för att främ- ja denna utveckling. Studieverksamheten i detta sammanhang orga- 1997/98:16. 14Wacquant, 1996. 1997/98:115. 1997/98:115. niseras både på ett segregerat och ett integrerat sätt, dvs. i cirklar med bara invandrardeltagare och i cirklar med både svenskfödda och invandrade. Studiecirkelverksamheten, som är den folkbildningsform vi stu- derat, är en studieform som uppstod i runt 1900. Då fanns ett behov av upplysning av den stora massan, i övrigt något som ansågs vara en förutsättning för demokratins utveckling.18 Det fanns också ett behov hos de då nya sociala och politiska rör- elserna, framförallt och arbetarrörelsen, att spri- da sitt budskap. Enligt en av studiecirkeltankens förgrundsfigurer, , var studiecirkelarbetet ett arbete genom folket och inte för folket. Man kan säga att det skett en maktförskjutning i relationen mellan kunskapsinnehållet i bildning och vilka som har tillgång till denna kunskap. Det handlade primärt inte om att förmedla elitens kunskap till de breda folklagren utan det var fråga om en ny form av kunskap. Det var en kunskap som skulle utvecklas i kampen för en förändrad samhällsstruktur.19 Det handlar om kunskap som på olika sätt är knuten till olika gruppers specifika behov och även den enskilde individens behov av personlig utveckling.20 Studiecirkelverksamheten har från början av seklet utvecklat en praxis som i mångt och mycket avviker från den traditionella utbildningsformen.21 Verksamhetens form varierar men det finns en gemensam grundstruktur. Denna belyses på olika sätt i olika forskningsprojekt. En central aspekt är att studiecirkeln kan ses som en arena för medborgerlig kommunikation under demo- kratiska former, och här finns en begynnande diskussion om man kan karaktärisera denna kommunikation som deliberativ eller ej.22 Man kan också beskriva studiecirklarna som en arena för det civila samhällets utveckling och gestaltning.23 En annan, och i vår mening, viktig aspekt är den dubbelhet som kan finnas i studie- cirkelns grundstruktur och det är om det handlar om att lära för anpassning eller att uppmuntra till förändring.24 Detta blir speciellt relevant i studiecirklar med deltagare från olika kulturer inklusive den svenska. 18Gougoulakis, 2001. 19Nordvall, 2002. 20Gougoulakis, 2002. 21Andersson, , Laginder & , 1996. 22Se exempelvis , 2003. 23Larsson, 2001. 24Gougoulakis, 2001. I vår studie av folkbildningen vill vi belysa vikten eller betydelsen av studiecirkelverksamhet för etniska minoriteter och deras situa- tion i . I projektet studeras studiecirklarnas betydelse ut- ifrån deltagarnas och studieförbundens perspektiv. Det är viktigt att påpeka att folkbildning bedrivs i olika sammanhang. I denna studie har vi valt att koncentrera oss på verksamhet som i någon form bedrivs av studieförbund. Om man relaterar studiecirkel- verksamhet till invandrardeltagare kan man se åtminstone tre olika sätt att organisera verksamheten. Den första handlar om att invandrardeltagare deltar i ordinarie kursutbud inom ett studieförbund. I den andra modellen består studiecirkelns deltagare av medlemmar i en invandrarförering. Verksamheten sköts helt och hållet av föreningen men med olika former av stöd från ett studieförbund. Det tredje sättet att orga- nisera verksamheten är att driva studiecirkelverksamhet som helt vänder sig till invandrare men där studiecirkelledaren rekryteras direkt från studieförbundet och är företrädesvis svenskfödd. Vi har velat belysa dessa variationer. Följande huvudfrågor är utgångspunkten för vårt forsknings- projekt: Vad karakteriserar det som benämns integrationsverksamhet och som i studiecirkelform bedrivs av studieförbund och in- vandrarföreningar? Vilken betydelse tilldelar deltagarna den studieverksamhet som bedrivs inom invandrarföreningar och studieförbund? Vilken roll har studieverksamheten spelat för invandrarna i det lokala samhällslivet? Vi har studerat verksamhet på studieförbund i några större städer med invandrartäta bostadsområden. Regeringen menar att denna verksamhet är av speciellt intresse ur ett integrationsperspektiv.25 Många olika former av folkbildande verksamhet har vuxit upp i utsatta bostadsområden och vår intention är endast att belysa några exempel på denna verksamhet. Studien har utförts på fem olika studieförbund. Dessa studieförbund skiljer sig åt beträffande geo- 25 För problematisering av begreppet se kapitel 2 grafisk lokalisering, storlek, inriktning på verksamhet och ideolog- isk grund. Vi har försökt få en spridning vad gäller studieförbund- en. Det har dock inte varit möjligt för oss att få med alla tio förbund. Studiecirkelverksamheten är mycket omfattande i och det har bara varit möjligt för oss att göra några få nedslag. Det innebär att det finns mycket verksamhet som pågår med invandrardeltagare i olika utsatta bostadsområden som inte på detta sätt blir belyst. Datainsamlingen har skett via intervjuer med studiecirkel- deltagare, studiecirkelledare samt studieförbundsadministratörer. Intervjuerna har ägt rum på ett antal olika platser. De flesta har dock intervjuats i den lokal där den aktuella studiecirkeln bedrivits men intervjuer har också ägt rum i de intervjuades hem eller i mer offentliga lokaler. Några intervjuer har utförts dels med deltagare som deltar i studieförbundens ordinarie verksamhet, dels med deltagare som deltar i verksamhet riktad enbart till medlemmar i specifika invandrarföreningar. Dessutom har vi studerat en verk- samhet inriktad enbart på kvinnliga invandrade deltagare med en svenskfödd cirkelledare. Vidare har vi intervjuat personal på berör- da erhålla en bild över deras upplevelser av studieförbundens verksamhet och deras roll i integrationsarbetet. Totalt har 23 deltagare, sju administratörer och fyra studiecirkel- ledare intervjuats. Vi har gjort intervjuer i totalt fem olika studiecirklar. En del av de invandrare vi intervjuade deltog i flera studiecirklar, varför intervju- erna inte alltid kom att beröra upplevelserna i en specifik studie- cirkel. I två av studiecirklarna deltog både svenskfödda och immigranter. Totalt har vi intervjuat 23 deltagare. Av dessa var tre svenskfödda och 20 immigranter. 16 av de intervjuade var kvinnor och sju var män. Utsatt folkbildning SOU 2003:108 De intervjuade fördelade sig enligt följande: