sou · GRB375d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Utredaren skall i detta sammanhang undersöka i vilken utsträckning ett regionalt eller interkommunalt samarbete förekommer inom introduktionen och särskilt analysera om systemet för den statliga ersättningen för flyktingmottagandet behöver förändras för att stimulera ett sådant samarbete. Utifrån de slutsatser utredaren kommer fram till skall vid behov förslag till förändringar i ersättningssystemet redovisas. Utredaren bör vidare överväga om och hur den statliga ersättningen kan kopplas till innehåll i introduktionsprogram eller till de introduktionsresultat som uppnås. Utredaren skall på lämpligt sätt undersöka och analysera kommunernas kostnader för flyktingar mottagna och vilka intäkter i form av statliga bidrag eller genom andra system som dessa flyktingar genererat. Utredaren skall också analysera och redovisa orsaker till eventuella skillnader i kostnader mellan olika kommuner. Om det är nödvändigt bör utredaren genomföra en fördjupad studie i ett antal kommuner. Utredningens undersökning av kommunernas kostnader och intäkter skall, tillsammans med annat underlag, kunna ligga till grund för regeringens överväganden om den statliga ersättningen. Utredaren skall dock inte lämna något förslag vad gäller nivån på ersättningen. Vidare bör utredaren överväga den nuvarande konstruktionen med en grundersättning kopplad till en överenskommelse om flyk- tingmottagande. För- och nackdelar med den nuvarande ordningen bör redovisas. Utredaren bör också överväga introduktionsplanens roll och betydelse för utbetalandet av den statliga ersättningen samt om det bör finnas möjlighet att i vissa situationer återkräva utbetalad ersättning. Regeringens förslag om ett särskilt äldreförsörjningsstöd medför behov av ändringar i den statliga ersättningen fr.o.m. i den del som avser ersättning för kostnader för flyktingar . Detta, samt andra eventuella behov av förändringar av teknisk karaktär i ersättningssystemet som bör genomföras , kommer att hanteras i särskild ordning. Utredaren bör ta del av detta arbete och om det finns skäl för det, överväga om det även behövs mer långsiktiga förändringar av de ersättningsregler som gäller äldre eller är relaterade till särskilda kostnader för vissa flyktingar. I övrigt skall utredaren uppmärksamma specifika problem i ersättningsförordningen i relation till lagar, andra författningar och praxis för att underlätta tolkning och tillämpning. Ekonomiska konsekvenser av förslag till förändringar Utredaren skall redovisa ekonomiska konsekvenser av de förslag som lämnas. Utgångspunkten skall vara att kostnader för före- slagna insatser och åtgärder skall rymmas inom gällande ramar för mottagande av asylsökande och kommunersättningar vid flykting- mottagande. Utgångspunkt för utredaren är att förslag till förändringar skall syfta till en effektivare introduktion och kunna medföra minskade kostnader för både stat och kommun. Kostnadsbe- sparande effekter inom andra utgiftsområden skall uppmärksam- mas, t.ex. inom arbetsmarknadspolitik och hälso- och sjukvård etc. Utredaren bör ta del av befintlig kunskap och forskning om intro- duktion och mottagande av flyktingar samt samverka med myndig- heter och andra utredningar m.fl. som kan bidra med underlag. Bland annat bör utredaren samråda med av det kommunala statsbidrags- och utjämningssystemet (dir. 2001:73). Utredaren bör särskilt samarbeta med , , och samt med och vid behov direkt med berörda kommuner. I övrigt bör utredaren ha kontakt med de orga- nisationer som är engagerade i mottagandet och introduktionen av flyktingar. Invandrarorganisationer är exempel på detta. Vidare bör utredaren ta del av erfarenheter av hur de övriga nordiska länderna valt att organisera mottagandet av flyktingar samt beakta det arbete som sker på området inom EU. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Tilläggsdirektiv till Utredningen om (N 2001:11) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2001:87) tillkallade statsrådet en särskild utredare med uppdrag att, utifrån ett helhetsperspektiv, göra en översyn av mottagande av och introduktion för flyktingar. Översynen skall även omfatta systemet för statlig ersättning till kommunerna för flyktingmottagandet samt i relevanta delar mottagandet av asylsökande. Utredaren skall enligt direktiven redovisa sitt uppdrag . Utredningstiden förlängs, vilket innebär att utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Sammanställning av svar på brevförfrågan till 13 kommuner angående sociala utredningar bland asylsökande i eget boende (ebo) Anmälan om att barn far illa, värdfamiljen vräkt/Placering i HVB- av psykisk ohälsa/Två BUP/vuxenpsyk om att illa/Kontaktperson, institution, i jourfamilj, barnpsyk, BUP, MVC rörande oro för omvårdnad, hot om våld och misshandel, skola, barnomsorg, Anmälan om att barn far illa pga. av sjukdom/ Placering på har lämnat svar) men det händer ofta Anmälan om att barn far illa/I ett fall 10-12 ärenden/år besök på akuten. eller personer som vill bo i kommunen men 2(3) Anmälan om att barn far illa pga. av barn i värdfamiljer har två fall och tre personer har (eller rsoner i ebo har om det avser barn) Tre ockerhyror(1500kr/ pers) och svartarbete svarta kontrakt, en SOU 2003:75 Bilaga 3 tonåring/Stödsamtal, Barn och ungdomar i får inte den utbildning en ökning av antalet de har rätt att kräva, personer i ebo från 850 500 2002, varav drygt 300 är barn/Hotell får (oklart om det rör personer med PUT) 3 (9) I kommunen finns en tre familjer i ebo hos svenska familjer./ uppfattar att barn på förläggningen far illa. Det rör få fall relaterat det till stora Svårt att hitta de mest utsatta och de man nått vill inte flytta till Bilaga 3 SOU 2003:75 ofta i efterhand, efter PUT, när de står ut längre med Inga uppgifter går att flera av de problem som redovisats bl.a. i Något svar inkom inte från p.g.a. svårigheter att lokalisera de efterfrågade ärendena; ansvaret är spritt på stads- delsnämnderna. I betänkandet har vi uppskattat kostnaderna för en kohort flykt- ingar under , vilket är den tid som schablonersättningen är beräknad att täcka. I det följande uppskattas hur dessa kostnader fördelas halvårsvis över dessa år. En periodisering av kostnaderna är inte nödvändig för den förändring av statsbidragen som utred- ningen föreslår och som bygger på antaganden om stabila förhåll- anden. Periodiseringen har sitt värde vid eventuella försök att periodisera kostnader vid instabila förhållanden, till exempel vid kraftiga variationer i invandringen, och om man vill försöka koppla utredningens resultat till årsstatistik, t.ex. kommunernas räken- skaper. Vi utgår från att tidsprofilen för samtliga ingående kostnadsslag (försörjning, sfi, annan verksamhet) är sådan att huvuddelen av kostnaderna är koncentrerade till början av perioden. Nedan redo- visas alternativa tidsprofiler för i tur och ordning försörjningsstöd eller introduktionsersättning, sfi och annan verksamhet. Halvårsvisa kostnader för försörjningsstödet De största kostnaderna utgörs av introduktionsersättning/för- sörjningsstöd. Med stöd i beräkningarna ovan kommer försörj- ningsstödet att kosta strax för hela perioden på . Hur dessa fördelas över perioden beror på i vilken takt de aktuella personerna övergår till annan försörjning och hur vanligt det är att personer fastnar i långvarigt beroende av försörjningsstöd. De alternativa kalkylresultat nedan ger olika tidsprofiler för avtrappningen av försörjningsstöds/introduktionsersättningskost- naderna. Vid beräkningarna har perioden delats in i sju halvårs- perioder. I den första tidsprofilen har kostnaderna bestämts med hjälp av en försörjningsstödsmodell som finns närmare beskriven i bilagan till betänkandet (Flyktingmottagande och introduktion. Perspektiv och beräkningar). Därefter visas två alternativa tidspro- filer som samtliga resulterar i en samlad försörjningsstödskostnad på 1 000 miljoner för hela perioden. Den enklaste tidsprofilen är en linjär nedskrivning av kostnaderna. Den förutsätter att de kommunmottagna flyktingarna i en jämn och stadig takt övergår till egen försörjning. Med givna restrik- tioner fördelar sig kostnaderna enligt följande: I denna tidsprofil har utredningen prövat att låta kostnaderna falla snabbare i början av tidsperioden och långsammare i slutet av perio- den, dvs. förhållandevis många kommunmottagna kommer snabbt ut i egen försörjning men dem som blir kvar blir inträdet på arbets- marknaden allt långsammare. I den tredje tidsprofilen har vi låtit kostnaderna falla snabbt mot en nivå där de förväntas ligga stabilt . Det finns ett begränsat empiriskt material som visar i vilken takt kommunmottagna lämnar försörjningssystemet och övergår till att försörja sig själva. För att få fram den verkliga tidsprofilen har vi gjort vissa bearbetningar av statistik. ningarna avser de flyktingar som togs emot och deras inkomstförhållanden –2000. I tabellen nedan redovisas den andel av dessa flyktingar 17–som hade socialbidrag som huvudsaklig försörjningskälla efter 1996. Av tabellen framgår det att andelen med försörjningsstöd fortsätter att sjunka också efter 1998. Det är inte uteslutet att den goda arbetsmarknaden under dessa år spelar en roll för resultatet. Om dessa resultat får vägleda valet av tidsprofil, talar de för att tids- profil 2 används. Halvårsvisa kostnader för sfi Vi har tidigare antagit att , av de samlade kostnaderna för vår antagna kohort på 10 000 individer, utgör kostnader för sfi. En fullständigt jämn fördelning av kostnaderna skulle innebära en kostnad för sfi på 38 miljoner per halvårsperiod. Även dessa kostnader kan dock förväntas ha en tidsprofil som innebär högre kostnader i början av perioden på . Utifrån de mål som finns för verksamheten och den normalprocess man kan se framför sig, är det rimligt att tro att kostnaderna koncentreras till periodens början. Endast mycket små kostnader bör kvarstå vid periodens slut. I det första alternativet väljer vi att beskriva en tidsprofil för kost- naderna som speglar något av en idealprocess, dvs. de kommun- mottagna klarar sin svenskundervisning . Kostnaderna koncentreras då till de tre första halvårsperioderna. SOU 2003:75 Bilaga 4 I den andra tidsprofilen antar vi att det kan ta tid innan sfi-utbild- ningen påbörjas och att det tar tid innan man är klar med den. Kostnaderna blir därmed mer jämnt spridda över tidsperioden. Det råder stor brist på underlag som beskriver hur det ser ut i verk- ligheten. Utifrån det som berättas om sen start och långa studie- tider med avbrott och återkomster väljer utredningen tidsprofil 2 som huvudalternativ för beskrivning av de rådande förhållandena. Halvårsvisa kostnader för annan verksamhet Annan verksamhet blir något av en restpost. I den ingår, som vi sagt, administration, tolkverksamhet, barnomsorg m.m. Enligt våra beräkningar ovan rör det sig om vad som är kvar av den statliga ersättningen för kohorten på . Vi antar att kostnaderna för den här verksamheten är jämnare fördelad över tiden än försörjningsstödet, men fortfarande med en tyngdpunkt i början av perioden. Eftersom kostnaderna är förhållandevis små finns det ingen anledning att pröva mer än en schablonmässig fördelning av kostnaderna. Halvårsvisa kostnader för samtliga tre kostnadsslag I nedanstående tabell läggs de tre kostnadsslagen samman halvårs- vis. Det är viktigt att komma ihåg att beräkningarna är gjorda med antagandet att 10 000 flyktingar ingår i den kohort som beräk- ningarna gjorts för. Ett större antal ger naturligtvis högre kost- nader. Kostnaderna ökar dock inte linjärt eftersom den grund- ersättning som utgår till kommunerna är ett fast belopp. Det är också i princip möjligt att beräkna modellbestämda kost- nader, dvs. kostnader så som de bestämts i detta avsnitt, genom att utgå ifrån flyktingmottagandet och därefter låta varje kohort påverka respektive års kostnader. Det är slutligen också i princip möjligt att jämföra de på ovan sätt modellbestämda kost- naderna mot de kostnader som t.ex. anges i kommunernas räken- skaper. Av flera skäl finns det dock anledning att ifrågasätta rele- vansen av statistiken om kommunernas räkenskaper. Ett skäl är att flyktingmottagandet och det som ingår i det ofta definieras på så många andra sätt än den definition som statsbidragssystemet utgår ifrån och som vi har använt oss av här. För bedömningar av statsfinansiella konsekvenser av utred- ningens förslag förefaller det slutligen också rimligt att använda modellbestämda kostnader just med tanke på att de modellbestämda kostnaderna sannolikt är den bästa uppskattning- en av statens kostnader. Svenska för invandrare och personkretsen Sfi-verksamheten är en viktig del av flyktingmottagandet och har delvis behandlats ovan. Sfi vänder sig emellertid till fler än flykt- ingar enligt ersättningsförordningen. Målgruppen för sfi består också av andra invandrare som behöver kunskaper i svenska. Kostnaderna för sfi-verksamheten är mycket svårfångade. Verk- samheten är heterogen och eleverna har väldigt olika förutsätt- ningar t.ex. beroende på utbildningsbakgrund. Vilket kostnads- underlag som behövs beror också på hur det ska användas, i ett sy- stem för statsbidrag eller på annat sätt. Ett riktat statsbidrag som ska betalas ut i förhållande till verksamhetsvolymen, kräver upp- gifter om antalet elever, antalet undervisningstimmar eller liknande. Sådana uppgifter finns exempelvis i statistik över vad varje elev som når sfi-nivå kostar. kostade en sfi-elev, beroende på utbildningsbakgrund, . Ett strukturellt statsbidrag, däremot, som ges till en grupp med ett visst behov, kräver istället uppgifter om kostnader i för- hållande till den aktuella personkretsen, dvs. de i kommunen som är berättigade till sfi-utbildning. I denna personkrets ingår då per- soner som ännu inte påbörjat någon utbildning, de som vid mättill- fället genomgår den, de som avbrutit den eller tagit studieuppehåll och, slutligen, de personer som genomgått den med betyget god- känd. Med hjälp av kombinationer av statistik från och statistik från kommunernas räkenskaper presenterar utred- ningen i det följande en enkel beräkning över den genomsnittliga kostnaden för dem som deltar i sfi. För att räknas med i statistiken behövs bara ett mycket begränsat deltagande i undervisningen, vilket innebär att genomsnittet beräknas på en mycket varierande omfattning av studier. kostade den totala sfi-verksamheten i kommuner . fanns 34 129 personer registrerade i sfi-utbildning. Bland dessa finns både de som endast deltagit och de som genomgått utbildningen med betyget godkänd. Kostnaden per studerande baserad på det underlaget var det året . Kostnader i förhållande till relevant personkrets I statsbidrags- och utjämningssystemets delmodeller för kostnads- utjämning är utgångspunkten för utjämningen oftast genomsnitt- liga kostnader för relevanta personkretsar. Exempelvis är kostnads- utjämningen för relaterad till andelen barn i åldern i varje kommun. För att kunna lägga grunden för en del- modell för utjämning för sfi gör utredningen i det följande ett för- sök att ange kostnaderna relaterade till personer som ingår i en för sfi-verksamheten relevant personkrets. Av statistiken om kommunernas räkenskaper kan man utläsa att en tredjedel av sfi-verksamheten finansieras av statsbidraget till flyktingmottagandet. Förutsatt att denna finansiering täcker kostnaderna för de mottagna flyktingarna innebär det att två tredjedelar av kostnaderna rör övriga invandrare. Vi har ovan bedömt att kostnaderna för en kohort flyktingar på 10 000 individer uppgår till under . En över åren verksamhetsvolym skulle alltså innebära år- liga kostnader strax för andra invandrare som saknar kunskaper i svenska. En möjlig metod om man ska relatera kostnaderna till relevant personkrets är att använda de samband som används för beräk- ningarna i avsnittet om flyktingmottagandet. Om vi antar en för- delning mellan barn och vuxna som är densamma som i den totala utlandsfödda befolkningen, får vi en vuxen befolkning på 7 400 av kohorten på 10 000. över hela introduktionsperioden blir den genomsnittliga kostnaden då per vuxen. Med beräkningarna ovan har vi kunnat bestämma kostnaderna per person i en väldefinierad delmängd av den relevanta person- kretsen, nämligen mottagna flyktingar. För att inlemma också andra invandrare behöver vi ringa in utlandsfödda som varit en viss i . För att relationen mellan andelen flyktingar respektive andra invandrare ska stämma bör personkretsen vid varje mättillfälle innefatta ca 30 000 individer, dvs. 10 000 flyktingar och 20 000 övriga invandrare. Den berörda personkretsen skulle kunna definieras som utomnordiska och finska invandrare, eftersom de senare har rätt till sfi, och som varit i än tre eller . En svaghet med denna metod är att det naturligtvis kan före- komma otillräckliga kunskaper i svenska bland personer med i . Om man förlänger tiden för att inlemma fler i person- kretsen, och behåller en total ersättningsnivå, måste dock statsbidraget per person sänkas.