sou · GRB380d2 · 2004-01-01 00:00:00 — De förslag som läggs i grönboken anger en strategi med tonvikt på åtgärder på efterfrågesidan. 14 Uppgifterna baseras på de prognoser som görs i grönboken del 3, avsnitt IB och avser ett EU med 30 medlemsstater. Bilder av framtidens energisystem stateras att nästan alla som lämnat synpunkter på grönboken varit överens om att man bör koncentrera strategin på efterfrågesidan. Denna prioritering fick också ett tydligt politiskt stöd vid råds- mötet i . Som framgått av avsnitt 4.3.4 finns också flera andra energi- relaterade EG-direktiv och insatser från som kan sägas påverka ramförutsättningarna för EFUD. 6.2.3IEA – World Energy Outlook () gör en World Energy Outlook. I den senaste, publicerad , pekas på trender i energitillförsel och energianvändning, priser, handel och koldioxidutsläpp från och fram . I rapporten görs, som framgår av namnet, förutsägelser på global nivå. IEA utgår från ett referensscenario. I detta har hänsyn tagits till politiska beslut och åtgärder som hade antagits, men inte alltid ännu fullt ut implementerats, till och med mitten av . I ett Alternative Policy Scenario beskrivs konsekvenserna av en situation där även tänkbara kommande energi- och miljöåtgärder inom genomförs och där det sker en snabbare etablering av nya energitekniker än vad referensscenariot bygger på. Att döma av World Energy Outlook torde världens totala energianvändning komma att uppvisa en fortsatt snabb tillväxttakt. I referensscenariot antas energiåtgången öka fram , vilket innebär att energiåtgången i världen skulle vara två tredjedelar högre än . fram antas fossila bränslen fortsatt vara den viktigaste energi- källan, och stå för av efterfrågeökningen. Vidare antas att utvecklingsländerna, i synnerhet i , kommer att stå för av världens ökade efterfrågan på energi. Efterfrågan på el förväntas fördubblas fram , även i detta fall kommer den största ökningen att ske i utvecklingsländerna. Enligt World Energy Outlook är världens energireserver tillräckliga för att möta den ökning i energianvändningen som för- väntas ske fram . Oljereserverna är relativt omfattande enligt rapporten, men ytterligare reserver antas dock behöva upp- täckas för att tillgodose den förväntade efterfrågeökningen fram . Merparten av den förväntade ökningen i oljekonsumtion kommer att behöva tillgodoses av producenter inom OPEC, i Bilder av framtidens energisystem synnerhet från , medan oljeutvinningen i Nord- och gradvis förväntas minska. Vidare är reser- verna av naturgas och, framför allt, kol omfattande, och tillgången på uran för kärnkraftproduktion tillräcklig. I rapportens referensscenario pekas i övrigt på bl.a. följande utvecklingstendenser: Den globala efterfrågan på olja antas komma att öka , vilket innebär att produktionen skulle vara 120 miljoner fat per dag , att jämföra med 75 miljoner fat per dag . av efterfrågeökningen antas komma från transportsektorn. som utvinningen av olja förväntas öka antas i referensscenariot också att oljepriset ökar. antas priset komma att i genomsnitt ligga på per fat, vilket grovt sett motsvarar genomsnittet . antas en linjär ökning av priset, till per fat och till per fat . (Priser- na är uttryckta 2000.) Användningen av naturgas antas komma att fördubblas fram . Den ökade användningen kommer till stor del () att härröra från ny elproduktion. De flesta nya, naturgasbaserade anläggningar antas komma att bli av typen gaskombi, dvs. gasturbiner i kombination med ångturbin. Konsumtionen av kol antas också öka fram , men dock långsammare än konsumtionen av olja och gas. Kärnkraftens roll förväntas minska kraftigt. Få nya kärnkrafts- anläggningar förväntas byggas (en ökning förutspås främst i ), medan vissa anläggningar förväntas avvecklas. Samman- taget antas detta medföra att elproduktionen från kärnkraft når sin topp vid slutet av innevarande decennium, för att därefter minska. Kärnkraftens andel av jordens totala elproduktion antas minska från år . Förnybara energikällor kommer att få en allt större vikt för världens energitillförsel. Vattenkraften förväntas bli kvar på ungefär nuvarande nivå. Andra typer av förnybar produktion förväntas öka med i genomsnitt fram , dvs. snabbast av alla energislag. Biobränslen och vindkraft förväntas ha den snabbaste tillväxttakten. Bilder av framtidens energisystem snabba tillväxten förväntas dock förnybara energikällor, med undantag för vattenkraft, alltjämt utgöra en liten del av energi- användningen , på grund av dagens relativt sett låga nivåer. Transportsektorn förväntas vara den sektor där energianvänd- ningen växer snabbast. Den ökade energianvändningen och den ökade användningen av fossila bränslen medför att CO2-utsläppen ökar i referens- scenariot, till en nivå högre än dagens. Inte heller i det alternativa scenariot, i vilket framför allt antas uppnå relativt sett större minskningar av sina utsläpp, antas det emellertid bli enkelt att nå målen i Kyoto-protokollet. I referensscenariot antas statligt stöd till forskning, utveckling och demonstration fortsatt komma att spela en viktig roll i världens jakt på teknologisk utveckling inom energiområdet. Vissa nya energitekniker, som kan bli betydande, förväntas också enligt IEA introduceras fram . Ett exempel är att bränsleceller antas komma att ge ett, låt vara blygsamt, tillskott i framför allt decentraliserad elproduktion. Bränsleceller i fordon kan enligt IEA förväntas bli kommersiellt lönsamma tidigast mot slutet av perioden upp . Avskilj- ning och lagring av koldioxid kommer enligt World Energy Outlook sannolikt inte att introduceras i större skala . Denna teknik antas dock kunna få stor betydelse för energi- tillförseln på lång sikt, om kostnaden för tekniken kan sänkas snabbare än förväntat kanske . De framtidsbilder som refererats i avsnitten 6.1 och 6.2 är om- fattande, mångtydiga och inte i alla avseenden likalydande. LångEn- utredningen har dock sett det som värdefullt att hellre söka spegla denna mångfald än att av de olika framtidsbilderna skapa en egen och enhetlig. Mångfalden speglar också att det, av naturliga skäl, är fundamentalt svårt att göra säkra förutsägelser av hur framtiden kommer att te sig. Till exempel bör man vid betraktandet av de i kapitlet refererade framtidsbilderna ha i åtanke att de i allmänhet Bilder av framtidens energisystem utgår från att exempelvis djupgående internationella konflikter eller stora globala katastrofer inte kommer att ske, dvs. inte väger in skeenden som skulle få stor betydelse om de inträffade, men vars sannolikhet kan anses vara förhållandevis liten. Mot bakgrund av de framtidsbilder som presenterats finns skäl att peka på några aspekter som vi utifrån utredningens utgångs- punkter bedömer som särskilt relevanta att beakta: Jämfört med många andra delar av samhället är energisystemet förhållandevis trögrörligt. Ett tecken på det är att, som fram- gått av avsnitt 6.1.2, projektet konstaterar att energianvändningen blir ganska likartad oav- sett om man väljer projektets revolutionära eller evolutionära scenario. bör man ha i åtanke att energisystemet består av olika delar och branscher, och att graden av trög- rörlighet sannolikt varierar. Som framgått av den historiska genomgången i kapitel 2 var fjärrvärmen nästan helt beroende av olja, medan andelen olja i fjärrvärmens bränslesammansättning är . Detta talar för att värmesystemet kan gå relativt snabbt att ställa om (åtminstone vad beträffar vilka bränslen som används), medan det sannolikt tar att ställa om transportsystemet och, i synnerhet, elsystemet. Svensk elproduktion är trots allt i hög grad beroende av de storskaliga och kostsamma investeringar som gjorts i vattenkraft och kärnkraft. I anslutning till föregående punkt bör även sägas att energi- systemet inte bara bör ses som ett tekniskt system. I vidare bemärkelse kan man tala om ett sociotekniskt system, som utöver den tekniska hårdvaran även består av institutionell mjukvara i form av ägarförhållanden, organisationsstruktur samt lagar och regelverk.15 Som t.ex. visats av utvecklingen efter att den svenska elmarknaden öppnades 1996 kan den här typen av institutionella förhållanden förändras snabbare än det förhållandevis trögrörliga tekniska systemet. En omställning av energisystemet kommer att behöva ske, i likaväl som globalt. Till detta bidrar bl.a. att de fossila bränslena är ändliga (i synnerhet oljan är en relativt begränsad tillgång), att kärnkraften skall fasas ut (åtminstone med nu- 15 Se Kaijser (1994). Bilder av framtidens energisystem varande teknik och i ), samt att utsläppen av växthus- gaser skall reduceras med hänsyn till klimatet. Det svenska energisystemet har i ökande grad påverkats av internationalisering. Detta gäller i synnerhet för elsystemet – i andra delar (bl.a. beträffande tillgången på fossila bränslen) har energisystemet präglats av interna- tionellt beroende. Internationaliseringstendensen kan antas komma att förstärkas . Ett energisystem som helt bygger på förnybara energislag, dvs. i vilket energibehoven inom samhällets olika sektorer helt täcks av klimatmässigt hållbara produktionsformer, kan inte antas bli en realitet ens . Projektet har visat att det svenska energisyste- met på lång sikt () torde kunna anta relativt olikartade utvecklingsbanor, beroende på vilka vägval som görs och . Avgörande är t.ex. om man i frågan om energisystemets utveckling väljer att betona klimataspekterna eller ekonomisk utveckling.16 Eventuellt kan det behövas någon form av övergångslösning från dagens fossil- och kärnbränsledominerade energisystem till framtidens energisystem helt byggt på förnybara energislag (t.ex. en sådan bro med ökat utnyttjande av naturgas som Nordleden pekar på, se avsnitt 6.2.1). En sådan övergångs- lösning skulle kunna se ut på många olika sätt, beträffande sådant som t.ex. vilka tekniker den skulle omfatta, dess tidsmässiga utsträckning, respektive om den i huvudsak skulle bygga på en storskaligt implementerad övergångsteknik som sedan byttes mot den/de långsiktigt uthålliga eller mera skulle bygga på att olika förnybara energislag gradvis införs, etc. För svensk del beror också behovet av övergångslösningen, och dess karaktär, mycket på hur länge kärnkraften i praktiken blir kvar. Några stora teknikgenombrott, som radikalt skulle ändra ovan- stående framtidsbedömningar, bedöms vara osannolika på åtminstone 10 . Det finns dock tekniker som kan medföra en sådan radikal förändring på , och kanske 16 Naturligtvis är det dock för enkelt att beskriva det som att vi har att välja mellan klimat eller ekonomisk utveckling. I praktiken handlar det om att båda dessa aspekter (och även andra) måste tillgodoses på ett acceptabelt sätt. Bilder av framtidens energisystem även i ett kortare perspektiv om kostnaden för teknikerna kan sänkas snabbare än förväntat. Ett exempel är avskiljning och lagring av koldioxid, som för övrigt också är en teknik som torde kunna ändra synen på önskvärdheten av fossila bränslen, i synnerhet kol. Energieffektivisering i alla led i energisystemet, från tillförsel till användning, är väsentligt för omställningen av systemet. Energipriserna torde komma att stiga under de närmaste 10 20 åren, på grund av bl.a. ökad knapphet på olja och mer internationaliserade marknader (framför allt beträffande el). Förutsättningarna för att introducera relativt sett dyrbara för- nybara alternativ förbättras därmed. Satsningar på EFUD är ett styrmedel som kan antas påskynda Dock torde EFUD ha liten betydelse för energisystemets förändring på åtminstone 10 . Andra styrmedel med syfte att bl.a. skapa incitament för inve- steringar (såsom skatter, allmänna ramvillkor för företagande, olika former av stöd, etc.) är viktigare. Vilka konsekvenser får dessa iakttagelser för EFUD och statens ambitioner att styra densamma, dvs. för de frågeställningar har att behandla? Bland annat följande slut- satser torde kunna dras: Insatser för forskning, utveckling och demonstration utgör rimligen en viktig förutsättning för att möjliggöra en långsiktig omställning av energisystemet. Såväl FoU som omställning av energisystemet tar dock tid. Det gäller därför att ha rätt förväntningar och inte tro att en viss mängd resurser som sätts in i EFUD snabbt skulle kunna ge en systemomställning. Att andra styrmedel kan vara viktigare än satsningar på EFUD bör beaktas. Dels bör olika styrmedel vara rimligt harmonise- rade med varandra. Dels finns kanske områden där inte mer EFUD är lösningen, utan där andra åtgärder främst bör vidtas? Med hänsyn till den ovan gjorda iakttagelsen att energisystemet bör ses som ett sociotekniskt system, dvs. något vidare än att endast omfatta den tekniska hårdvaran, kan finnas skäl att bredda EFUD till att omfatta mer av policy- och styrmedels- forskning, forskning om statens roll i omställningen, forskning Bilder av framtidens energisystem om omvärldsförändringar o.d. Med sådan kunskap torde det bl.a. vara lättare att förstå hur satsningar på EFUD kan fås att bättre harmoniera med andra styrmedel. I syfte att få bättre överblick över gjorda insatser kan också finnas skäl att göra flera forskningsöversikter, sammanställningar över vad som gjorts inom EFUD:s olika områden, systemstudier med heli- kopterperspektiv m.m. Med hänsyn till energieffektiviseringens vikt för omställningen av energisystemet bör värdet av FoU-insatser med sådan in- riktning understrykas. Att säga exakt hur framtiden kommer att bli är naturligtvis omöjligt, och som framgått av kapitlet finns också många olika åsikter om hur framtidens energisystem kan komma att se ut. Som underlag för att formulera en vision för omställningen av energisystemet finns det därför enligt mening skäl att initiera ett brett analysarbete kring vad som är det/de mest troliga utvecklingsscenariot/-na för energisyste- met. I ett sådant analysarbete är det väsentligt att få med en mångfald av olika aktörer. 7Resultatutvärdering av EFUD program Enligt direktiven skall göra en fördjupad analys av de resultat som uppnåtts inom ramen lång- siktiga energipolitiska program. Som underlag för detta har utred- ningen bl.a. uppdragit åt det brittiska konsultföretaget . att utvärdera resultaten av det långsiktiga energipolitiska pro- grammet.1 Uppdraget har avsett energirelaterad forskning, utveck- ling och demonstration (EFUD) inom programmet, men däremot inte energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser. I detta kapitel återges huvuddragen i Technopolis resultat- utvärdering. Som underlag för arbetet har Technopolis bl.a. genom- fört en stor enkät bland projektledare som fått stöd från program- met (resultaten från enkäten refereras i avsnitt 7.1), gjort en metautvärdering av tidigare gjorda utvärderingar som tittat på delar av programmet och låtit en panel av internationella experter analysera programmets innehåll och sammansättning (avsnitt 7.2), samt analyserat programmets administration (avsnitt 7.3). Techno- polis slutsatser sammanfattas i avsnitt 7.4. I avsnitt 7.5 redovisas sammanfattande kommentarer. 7.1Technopolis enkät till projektledare Technopolis har genomfört en skriftlig enkätundersökning bland projektledare i projekt som givits stöd via långsiktiga energipolitiska program. Undersökningen genomfördes under perioden december 2002 till februari 2003.2 Som framgått av kapitel 3 kan det totala antalet projekt som bedrivits inom ramen långsiktiga energipolitiska pro- 1Uppdraget har redovisats i rapporten of the Programme 1998 2004 (). 2Som kommer att framgå av kapitel 8 gjordes en gemensam enkät av Technopolis och . Resultatutvärdering av EFUD program gram 2002 grovt uppskattas till ca 1 700 1 900, fördelat på ca 1 300 1 400 för (), ca 230-250 för (), ca 100 200 för Formas och ca 40 60 för . Technopolis enkät skickades ut till projektledare för sammanlagt 1 214 projekt. Totalt inkom 562 användbara enkätsvar, med föl- jande fördelning mellan de olika myndigheterna: 429 svar avsåg projekt finansierade av , 79 avsåg Vetenskaps- rådet, 34 avsåg Formas och 20 avsåg . I rapporten bedömer Technopolis att det urval av enkätsvar som inkommit är represen- tativt för helheten.3 Något över hälften av projekten () pågick vid tiden för enkäten enligt projektledarna. av projekten hade officiellt avslutats, men visst utvecklingsarbete pågick fort- farande. I av fallen indikerade projektledaren att pro- jektet var helt avslutat, dvs. inget vidare utvecklingsarbete pågick eller var planerat. De flesta projekten lanseras som treåriga. Trots det indikerade omkring en fjärdedel av projektledarna att insatserna sträckte sig eller längre. av projektledarna menade att insatsen omfattade en period . Inte sällan ser projekt- ledarna således de avgränsade treårsprojekten som delar av en sam- ordnad långsiktig insats, där varje treårsperiod är att betrakta som en mer eller mindre direkt fortsättning på tidigare utförd forsk- ning. Att de tillfrågade anser att insatserna inom det långsiktiga forskningsprogrammet ofta handlar om en fortsättning på tidigare insatser illustreras också av figur 7.1 nedan. 3 Det bör noteras att en del av de projekt som avser Formas i enkäten initierades av före- gångaren . Såvitt förstått har efter ombildningen till Formas projekturvalsprocessen delvis förändrats, mot mer betoning på akademisk forsk- ning och mindre på marknadskoppling. Möjligen innebär detta att vissa av de resultat som redovisas inte är helt representativa för dagens projektstock vid Formas. Resultatutvärdering av EFUD program I vilken mån är projektet en följd av tidigare utförd FUD inom samma organisation (n=550)4 7.1.2Projektformulering och motiv för projektet De tillfrågade projektledarna ombads uppge var idén till projektet ursprungligen uppstått. I av projekten formulerades idén inom den organisation som var huvudansvarig för projektet – i fyra femtedelar av dessa fall formulerades idén av huvudorga- nisationen ensam och i en femtedel av fallen tillsammans med andra intressenter. I övriga av fallen hade projektidén inte genererats av den grupp som utförde arbetet utan av någon utom- stående, ungefär jämnt fördelat mellan personer i industrin, de fyra forskningsfinansierande myndigheterna och forskare vid universi- tet/forskningsinstitut. Vidare ombads projektledarna att klassificera ett antal tänkbara motiv för att utföra projekten enligt skalan mycket viktigt, ganska viktigt respektive inte viktigt. Svaren avseende detta framgår av figur 7.2 nedan. 4 n=550 betyder att informationen i figuren bygger på svar avseende 550 projekt. Resultatutvärdering av EFUD program Motiv för att utföra projekten (n=547) Utveckling av nya eller förbättrade metoder och verktyg1 Säkra finansiering för utförande av ytterligare FoU inom 2 samma kompetensområde Skapa nya partnerskap och nätverk3 Säkra finansiering för utförande av FoU inom nya 4 områden Utveckling av nya eller förbättrade produkter, processer 5 Få tillgång till kompletterande källor till kompetens och 6 expertis Demonstration av nya eller förbättrade produkter, 7 processer eller tjänster Förbättra sitt rykte/image9 Kommersialisering av forskning genom t.ex. 10 avknoppning Production of patentsand licenses11 Som framgår av figuren var de viktigaste motiven för att delta i det långsiktiga programmet att utveckla nya eller förbättrade metoder och verktyg, att säkra finansiering för att utföra FUD-insatser inom befintliga kompetensområden och att forma nya forsknings- nätverk och forskningssamverkan. Minst viktiga motiv enligt de tillfrågade projektledarna var att sträva efter att söka patent eller sälja licens på sin idé eller andra aktiviteter starkare förknippade med kommersialisering. Det bör dock poängteras att figur 7.2 visar den samlade motiv- bilden för projektledare från såväl universitet och högskolor som Resultatutvärdering av EFUD program Av samtliga projekt som myndigheterna finansierat har fler än hälften letts av industriföreträdare.5 En annan bild än i figur 7.2 ges om man särstuderar svaren från projektledare från nä- ringslivet. De tre motiv som av dessa sades vara viktigast var i) att utveckla nya eller förbättrade metoder och verktyg, ii) att utveckla nya eller förbättrade produkter, processer och tjänster, samt iii) demonstration av nya eller förbättrade produkter, processer eller tjänster. I enkäten ombads projektledarna att beskriva karaktären på sitt projekt längs en skala från grundforskning i ena änden till demon- stration i den andra. Figur 7.3 nedan visar resultaten. Observera att projektledarna i enkäten ombads att svara längs en sjugradig skala, och att de icke namngivna staplarna i denna figur och i de kom- mande figurerna 7.4 och 7.5 endast är mellansteg på denna skala. Fördelning av projekt längs innovationskedjan (n=547) Som framgår av figuren är det vanligaste svaret att det handlar om tillämpad forskning. Av naturliga skäl skiljer sig dock svarsbilden mellan projekt som leds av företrädare för den akademiska världen och industriledda projekt, se figur 7.4 nedan. 5 Technopolis anger att fördelningen av projektledare i samtliga projekt är industri- företrädare och företrädare för universitet/institut. Resultatutvärdering av EFUD program Fördelning längs innovationskedjan per typ av projekt- ledare Industri (n=235) Universitet /forskningsinstitut (n=312) Fördelningen längs innovationskedjan skiljer sig också mellan pro- jekt som finansierats av de olika myndigheterna (se figur 7.5 nedan). Som kan förväntas är projekt finansierade av Vetenskaps- rådet fokuserade mot grundforskning, medan övriga myndigheter uppvisar en större spridning. Resultatutvärdering av EFUD program Fördelning längs innovationskedjan per myndighet FORMAS (n=27) STEM (n=422) Resultatutvärdering av EFUD program VR (n=78) I en klar majoritet av de tillfrågade projekten () har sam- verkan skett mellan minst två olika organisationer. Figur 7.6 visar andelen projekt som involverar samverkan mellan de tre huvud- grupperna industri, universitet/forskningsinstitut och statliga organ eller branschorganisationer. Samverkan inom projekt (n=562) Resultatutvärdering av EFUD program Som kommentar till figur 7.6 kan också sägas att enkäten visade att strax över hälften () av den samverkan som finns mellan organisationer har etablerats års långsiktiga energipolitiska programs ramverk. Samverkansrelationerna existe- rade således inte innan de aktuella projekten kom till stånd. I undersökningen försökte Technopolis även få en bild av vilken typ av samverkan det rörde sig om. (Se figur 7.7). Typ av samverkansform (n=514) I enkäten undersöktes också i vilken grad den finansierande myn- digheten betonade samverkan i dialogen med presumtiva projekt- ansökare, eller som en del av sin information om det långsiktiga programmet. Ungefär hälften av projektledarna () angav att den finansierande myndigheten betonat att samverkan var mycket viktigt, medan angav att samverkan diskuterats i kontakten med myndigheten men inte varit utslagsgivande och angav att samverkan inte diskuterats eller ansetts mindre viktigt. Resultatutvärdering av EFUD program Att samverkan betonats av myndigheten var klart vanligare i projekt som finansierats av , och For- mas (i samtliga dessa fall angav över hälften av projektledarna att samverkan hade betonats) än i projekt som finansierats av Veten- skapsrådet (där motsvarande siffra var en fjärdedel). 7.1.5Vikten av slutprodukter/resultat Som framgår av figur 7.8 nedan menar de tillfrågade projektledarna att i en bedömning av hur väl projekten lyckats så är publicering i vetenskapliga tidskrifter och böcker de viktigaste slutresultaten. Figuren visar också att mer industriinriktade resultat från projekt (t.ex. nya processer, tillämpningar eller produkter) totalt bland de tillfrågade bedömdes som mindre viktiga.