sou · GRB315d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Intäkter kom- mer även från prenumerationer på nyhetstidningen 8 SIDOR och litteraturförsäljning. Stiftelsen disponerar anslaget 28:13 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur (Uo 17). Anslaget utgör av omsättningen och försäljningen . Uppgifterna baseras på ÅR. Materielen är lämnad av . har ingen egen produktion av läromedel men lämnar produktionsbidrag till olika projekt. –1999 råder stor osäkerhet. Den finns ingen formell sammanställning av lämnade bidrag diariefört på . Likaså saknas väsentliga uppgifter i akterna, exempelvis ansökningshand- lingar. Ansökt belopp har därför inte kunnat anges. Det råder även osäkerhet om vilka projekt som ska hänföras till gruppen läromedel för funktionshindrade eftersom varken syfte eller målgrupp fram- går av akterna. Beslut om eventuella projektmedel gjordes löpande av berörd handläggare. Det finns sammanställningar på beviljade projekt inklusive belopp och sökt belopp. har uppdrag att ombesörja tillgången till nationella prov för alla elever. produ- cerar på uppdrag av Liber nationella prov i punktskrift för grund- och gymnasieskolan. Liber svarar även för att vissa texthäften finns intalade på band. Kostnaden för texthäftena är inte särredovisad utan ingår i bidraget till . Observera att kostnaden för punktskriftsproven finns med som en intäkt för institutet. Det har inte gått att få kostnaderna för de nationella proven fördelade . I tabellen har kostnaden fördelats jämt över åren. Kostnaden har dock varierat något beroende på efter- frågan. SOU 2003:15 Bilaga 3 fördelning av produktionsbidrag (tkr) skolan, åk 531 skolan, åk 932 Finansiering(tkr) 25:2 Utveckling av skol- Produktionsstödet finansieras via budget för utveck- lingsarbete. Benämningen 1997–2000 är Utveck- lingsarbete och för Centralt initierat utvecklingsarbete. Finansieringen av de nationella proven har inte gått att få fram. Uppgifterna är hämtade från interna projektsammanställningar lämnade av för . För perioden –1999 har och bistått med hjälp att finna underlag för beräkningar. Perioden handlades ärendena löpande i stället för som . Det finns ingen sammanställning över beviljade bidrag från perio- 30Avser 1/1–30/6. 31Uppgifterna kommer från Liber. –2001 går siffrorna inte att specificera utan är uppskattade värden. är uppgifterna hämtade ur bokföringen. 32Uppgifterna kommer från Liber. –2001 går siffrorna inte att specificera utan är uppskattade värden. är uppgifterna hämtade ur bokföringen. 33Benämning på anslaget är Utvecklingsarbete. SOU 2003:15 Bilaga 3 den –1999 utan uppgifterna har sökts i respektive ärende. Akterna har varit så pass ofullständiga att det inte har gått att utläsa syftet, vilka belopp som sökts eller till vilken målgrupp projektet vänder sig. I flera fall har det inte gått att få fram beviljat belopp. Mot denna bakgrund måste uppgifterna till 1999 läsas med försiktighet. Uppgifterna från har lämnats av . 2.2.8Statens skolor för vuxna Verksamheten inom Statens skolor för vuxna (SSV) överfördes till den nybildade myndigheten centrum för flexi- belt lärande (CFL). SSV producerade inga läromedel. Till en mindre del användes medel för att anpassa vissa utbildningar till elever med funktionshinder. Det fanns dock ingen formell fördel- ning av medel för ändamålet. För perioden –2001 har Norr- uppskattningsvis lagt och på åtgärder för att göra undervisningen tillgäng- lig för funktionshindrade. Exempel på genomförda arbeten är, 1.en distanskurs, Svenska för barndomsdöva, har utvecklats 2.del av distanskurs, Engelska A, har utvecklats särskilt anpassad för olika funktionshinder 3.nätburen handledning för utbildningsanordnare angående anpassning av datorbaserat läromedel för funktionshindrade har tagits fram (/funktionsh/), för att öka till- gängligheten för alla till utbildning. 4.medverkan i Distums nätverk kring funktionshinder och distansutbildning, och därigenom visst bidrag till Distums Rapport 2:2001 Funktionshinder och distansutbildning. Rap- porten vänder sig till utbildningsanordnare och tar upp åtgärder för anpassning med hänsyn till olika funktionshinder, för att öka tillgängligheten till distansutbildning. 5.framtagning av ljudversion av läromedel i Samhällskunskap, för synskadade/blinda. avsätter inga öronmärkta medel till läromedels- produktion. har lämnat några bidrag till projekt som gränsar till läromedel. Bidrag har lämnats och framåt. Statens kulturråds bidrag till projekt som gränsar till läromedel (tkr) bund (SRF) Finansiering(tkr) 28:2 Bidrag till allmän har fått anslag till bidrag och andra insatser för att öka tillgängligheten till kulturlivet för funktionshindrade personer med för (28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationell kultur- utbyte och samarbete (Uo 17) anslagspost 4.4 Funktionshindrades deltagande i kulturlivet). Uppgifterna kommer från . Projekten har tagits fram med hjälp av . () består av sex skolenheter i , , , , och . Ett centralt kansli finns förlagt i . Det finns ingen direkt produktion av läromedel på skolorna. Det förekommer att sko- lorna köper eller utvecklar enstaka läromedel för att använda i undervisningen. Det finns däremot inget gemensamt tillvägagångs- sätt för hur denna typ av läromedel bokförs på respektive skol- enhet. Distum ska verka för utveckling av en IKT-stödd distansutbildning i . Det bedrivs inga speciella projekt inom området läro- medel för funktionshindrade. Efter genomgång av aktuella projekt har inget projekt gått att hänföra till området. har Distum genom en omorganisation en del fördes till det ny inrättade CFL. har gemensamt kansli med . arbetar enbart med produktion av dags- tidningar riktade till synskadade. Enligt är det troligt att en del av produktionen används i undervisning för bl.a. dyslek- tiker. Hur mycket går inte att säga eftersom nämnden inte har till- gång till prenumerationsregistren. Övrig produktion är andra typer av taltidningar. Uppgifterna kommer från ÅR och . lämnar bidrag till bl.a. Föreningen blinda. Anslaget 16:4 (Uo 9) Bidrag till viss verksamhet för perso- ner med funktions-hinder omfattade . En mindre del (6,) av anslaget finansierar bl.a. utgivning av tidningar för dövblinda som kan användas i under- visningssyfte. Uppgifterna kommer från SL och . arbetar i första hand med hjälpmedel för funktionshindrade, men har även drivit några läromedelsprojekt. De har också lämnat bidrag till kommersiella företag för vissa produktioner. SOU 2003:15 Bilaga 3 bidrag till olika projekt (tkr) Projekt inom området utveck- De flesta projekten är finansierade av Allmänna Arvsfonden och eller egen finansiering. Ett av projekten (– Förut- sättningar för Läs- och Skrivinlärning) är finansierat av . Allmänna arvsfonden som bildades har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Arvsfonden finansierar projekt inom ett flertal områden t.ex. arbete/sysselsättning, datateknik, brottsförebyggande, familjestöd, fritid/idrott. Endast ett fåtal projekt handlar direkt om läromedel för funk- tionshindrade. De flesta omfattar flera områden t ex utbildning, hjälpmedel och läromedel. hittades inget projekt som faller inom ramen för läromedel. 37För Övriga projekt har inget år för projektmedlen angetts. Bidragen har därför fördelats . Under Övriga projekt ingår olika funktionshinder. SOU 2003:15 Bilaga 3 Allmänna arvsfondens bidrag till projekt (tkr) Fonden finansieras dels genom att kvarlåtenskapen från dödsbon utan arvingar eller testamenterad egendom tillfaller fonden, dels genom fondens finansiella avkastning. Uppgifterna är hämtade ur Allmänna Arvsfondens projektkataloger –2001. Katalogerna redovisar projekt beviljade året innan. 2.3.2KK-Stiftelsen (och Kompetensutveckling) har som uppgift att stödja projekt som leder till utveckling av ny kunskap och kompetens. Projekt som har bäring på läromedel för funktionshindrade har återfunnits inom två programområden, IT och utbildning för funktionshindrade och Kommersiella läromedel. Projektmedel var ursprungligen avsatta för . Några projekt beviljades medel och några har beviljats ytterligare medel . Perioden –2000 som redovisas i tabellbilagan omfattar alla projekt som har koppling till läromedel. Ett fåtal projekt som inte har avslutats beräknas kosta . Det har inte gått att redovisa beviljade projekt . Totalt beviljade projektmedel från är . 38Under har inga projekt definierats som läromedel. 39Det finns ingen redovisning för . Fonden finansieras genom finansiell avkastning från kapital som har sitt ursprung i de gamla löntagarfonderna. Projektsammanställningen baserar sig på projektlistor som är publicerade på . Information har även lämnats av samt . För att belysa brukarnas engagemang i arbetet med att anpassa, utveckla och/eller producera läromedel för funktionshindrade har några stickprov bland intresseorganisationerna genomförts. Alla typer av funktionshinder är inte representerade utan syftet är att se om det finns anledning att studera organisationerna vidare. Organi- sationer har valts utifrån två kriterier, de ska representera olika funktionshinder de ska vara så stora att de kan bedriva eller uppdra åt någon annan att bedriva läromedelsproduktion. SRF har ingen egen produktion av läromedel. Bidraget som SRF får från Sisus används för att anpassa läromedel till punktskrift och talböcker. Tjänsterna köps från bl.a. . Föreningen har inget engagemang inom läromedelsproduktion HRF jobbar inte med någon egen anpassning, utveckling eller pro- duktion av läromedel. Det finns dock ett nära samarbete med i . , och , UH. , ungdomar och vuxna (FUB) Förbundet arbetar inte själva med läromedel. Däremot hjälper de andra organisationer, exempelvis lokalföreningar att söka pengar från Allmänna Arvsfonden, , Specialpedagogiska Insti- tutet och . 2.4.5Förbundet och Skrivsvårigheter (FMLS) har förbundet arbetat med ett projekt under namnet IT-kompetens tillgänglig för funktionshindrade med läs- och skrivsvårigheter. Syftat är att visa läromedelsproducenter ett sätt att utveckla läromedel i DAISY-format. Projektet finansie- rades av Allmänna Arvsfonden med totalt ca och redovisades . och Ungdomar (RBU) RBU har producerat tre egna skrifter . Dessa riktar sig i första hand till föräldrar till rörelsehindrade barn. Skrifterna är information/kunskapsförmedling om vilka krav föräldrarna ska kunna ställa på bl.a. skolan. Produktionen av läromedel för funktionshindrade läggs till en del ut på förlag eller andra producenter. Utöver den statsfinansierade produktionen förekommer även en viss produktion på rent kom- mersiell grund. Kapitlet behandlar denna produktion hos några av förlagen/producenterna. producerar läromedel i form av talböcker och punktskriftsböcker. har de även initierat ett projekt för produktion i DAISY-format. Utöver uppdrag från TPB och SRF producerar de även åt bl.a. . Beloppen i ned- anstående tabell avser kommersiell produktion åt förlag. Beloppen avser endast masterproduktioner. 40Uppgifterna är osäkra. 41Uppgifter har inte tagits fram för året. Produktionen har finansierats via olika förlag. Inläsningstjänst är den andra stora privata producenten av läro- medel för funktionshindrade. Inläsningstjänst arbetar på samma sätt som , dels med statsfinansierad produktion, dels med kommersiell produktion. Det har inte gått att får fram upp- gifter från . har ingen produktion eller tillhandahåller inte läromedel för funktionshindrade. De har lämnat rättigheter till Inläsnings- tjänst AB att läsa in deras produktion men det sker då på önskemål från exempelvis en lärare. Finansieringen sker inte via . har ingen större kommersiell produktion av läromedel för funktionshindrade. De har ett samarbete med bl.a. vad gäller § 14 läromedel. påpekar att förlaget producerar läromedel på olika nivåer, exempelvis för dem som är normalläsande, överläsande och för dem som har svårare att läsa. De producerar även inläsningar på kassett/CD för språkundervisning. Förlaget har inte specificerat kostnaderna för sin produktion av läromedel för funktionshindrade i sin bokföring