sou · GRB353d6 · 2004-01-01 00:00:00 — Där fattas beslut om utbildningsplanen sedan frågan beretts i tandtek- nikerutbildningens programkommitté. För varje delkurs finns en kursansvarig som ansvarar för genomförandet av kursen och för examinationen. Munhålans struktur och sjukdomar Kursen Anatomi (termin 1/1,5 p) ger de studerande kunskaper om människokroppens anatomi med speciell inriktning mot huvudets anatomi. I kursen Tandanatomi (termin 1/3 p) sker en fördjupning i människotändernas anatomi. I kursen Histologi (termin 1/0,5 p) får de studerande kunskaper om cellen och dess allmänna upp- byggnad. Kursen Tandsjukdomslära (termin 2/2 p) ger de studerande kun- skaper om bettets anatomi och fysiologi, störningar i käkleder och käkmuskulatur samt kännedom om profylax och behandling av tandsjukdomar. Kursen Dentala material (termin 1-3 och 6/9 p) ger de studerande kunskaper om de material som används i munhålan, deras generella egenskaper kemiskt, fysikaliskt och mekaniskt. Här diskuteras ke- ramiska, polymera och metalliska material ingående samt deras be- teende i munhålan. Kursen Vetenskapsmetodik (termin 5/1 p) omfattar bland annat metodik inom odontologisk materialprövning. Praktik och samarbete i tandvårdsteamet I kursen Beteendevetenskap (termin 3/2p) får de studerande kun- skaper om psykologi, pedagogik och vetenskapsteori, bland annat med utgångspunkt i de behov av kunskaper som de har för att kunna samarbeta med övrig tandvårdspersonal. I utbildningen ingår Praktik på tandtekniska laboratorier under termin 4 (20 p) och termin 5 (10 p). I kursen Laboratorieadministration (termin 5/1 p) och Arbetsmiljö (termin 6/1 p) ingår kunskaper om de lagar som reglerar den medi- cintekniska branschen samt om det kvalitetssäkringsarbete som pågår på ett laboratorium. Kursen omfattar också hur arbetsmiljön ska vara utformad på ett laboratorium. På i utbildas tandläkare, tandhygie- nister och tandtekniker. Det övergripande ansvaret för hela verk- samheten på har fakultetsstyrelsen för den odontologiska institutionen. Där fattas beslut om innehållet i ut- bildningsplanen och kursplanerna. Ansvarig för genomförandet av grundutbildningen av tandtekniker är . Just nu genomförs en förändring av tandteknikerutbildningen som omfattar en revidering av utbildningsplanen och införande av det problembaserade lärandet på hela utbildningen (se nedan). De lokala målen är ännu inte fastställda, men några av de perspektiv som ligger till grund för utbildningens inriktning, mål och innehåll är att studenten ska ha tillräckligt goda kunskaper inom det materialvetenskapliga området för att kunna följa aktuell forskning kunna söka, bearbeta och tolka vetenskaplig information kunna ta ansvar för sin egen vidareutbildning och utveckling kunna ta ställning i etiska frågor, t.ex. användning av nya meto- der eller material samt kunna följa med i den snabba utveck- lingen av nya material och framställningsprocesser ha goda insikter i kvalitetsarbete och kvalitetssäkring ha ökad kunskap och förståelse för utvecklingen av samhällets krav på tandhälsovården och de olika intressenternas agerande. Problembaserat lärande (PBL) Problembaserat lärande (PBL) håller successivt på införas på tandteknikerutbildningen i . De som började sin utbildning får hela utbildningen med denna undervisningsmetod, medan de som läser på termin 3–6 får delar av sin utbildning upplagd enligt PBL. Utbildningen börjar med en introduktionskurs, som är gemen- sam för blivande tandläkare, tandtekniker och tandhygienister. Där introduceras de studerande till det problembaserade lärandet. Ge- nom den gemensamma undervisningen läggs en grund för ett fort- satt teamarbete i tandvården. Där får de studerande också lära sig att ha en helhetssyn på kunskap och att själva ta ansvar för sin egen vidareutveckling genom ett livslångt lärande. PBL är en inlärningsmetod som kräver ett aktivt deltagande av de studerande och utgår från situationer som de blivande tandtek- nikerna kommer att möta i sitt framtida yrkesliv. De teoretiska in- slagen i utbildningen ges i basgruppen, en studiegrupp med mellan sex och tio studerande och en handledare, en s k tutor. Undervisningen utgår från patientfall eller problem som intro- duceras av handledaren. Det blir sedan de studerandes uppgift att belysa dessa patientfall/problem ur så många synvinklar som möj- ligt. lämnar studiegruppen in frågor som man har svårt att finna entydiga svar på till ett seminarium, där diskuteras frå- gorna med experter inom kunskapsområdet. Termin 1–3 De första tre terminerna av tandteknikerprogrammet omfattar grundläggande kunskaper i biologiska och odontologiska ämnen med tyngdpunkt på dental materiallära och oral protetik. Här ingår kunskaper om munhålans normalanatomi, de perma- nenta tändernas anatomi samt huvud/hals-regionens anatomi och fysiologi, med tonvikt på käkled och munhåla. De studerande får kunskaper om sambandet mellan saliv, slemhinner, tänder och mi- kroorganismer och får lära sig att beskriva mekanismerna för in- flammationsutveckling i munhålan relaterat till dentala konstruk- tioner. De dentala materialen behandlas ur olika aspekter. Deras biolo- giska, fysikaliska och mekaniska egenskaper tas upp liksom sam- bandet mellan det kliniska behandlingsresultatet och deras sam- mansättning, egenskaper och hantering. De dentala materialens in- teragering i den orala miljön behandlas också. De studerande får lära sig betydelsen av att följa arbetsmiljöföre- skrifter, lagar och författningar liksom att ha ett vetenskapligt kritiskt förhållningssätt till odontologisk materialinformation. Termin 4–6 I utbildningen ingår två Praktikperioder (termin 4 och 5/40 p). De studerande ska självständigt söka sig en praktikplats på ett tand- tekniskt laboratorium. Dessa praktikperioder kan med fördel för- läggas utomlands. får de studerande uppgifter som de ska arbeta med . Uppgifterna om- fattar bland annat att läsa vetenskaplig litteratur om ämnen som berör arbetet . Uppgifterna redovisas via Internet. Den avslutande terminen omfattar kursen Tandteknikern i sam- hället (termin 6/20 p) och består av examensarbetet (10 p) och en avslutande delkurs (10 p). I den avslutande delkursen knyts erfa- renheterna ihop med den teoretiska ut- bildningen. Stor vikt läggs vid kvalitetstänkande. Vid i utbildas förutom tandtekniker också tandläkare och tandhygienister. Tandtekniker- programmet och tandläkarprogrammet har en gemensam introduk- tionskurs. Utbildningsplanen för tandteknikerprogrammet är fastställd av Styrelsen för utbildning vid efter god- kännande av för de odontologiska utbildning- arna. De lokala mål som gäller för tandteknikerprogrammet i : Tandteknikerutbildningen skall förbereda studenten för att självständigt kunna arbeta som tandtekniker i samverkan med det övriga tandvårdsteamet. Utbildningen skall därför ge de studerande grundläggande kunskaper och färdigheter i att framställa olika typer av laboratorietekniska konstruktioner liksom förmåga att bedöma och utvärdera kvaliteten på tandtekniska arbeten kännedom om orala sjukdomstillstånd, allmänna odontologiska behandlingsprinciper, profylax och hygien kunskaper i samhällsodontologi och insikt i psykologiska och ekonomiska aspekter på tandvården förutsättningar att medverka i en kontinuerlig kunskapsutveck- ling inom odontologisk laboratorievetenskap kunskaper om sambandet mellan den tekniska utvecklingen och dess relation till människans livsmiljö förmåga att arbeta självständigt och i samverkan med andra kunskaper om beteendevetenskap och kommunikation för att ge förutsättningar för samverkan med de olika yrkesgrupperna i tandvårdsteamet kunskaper om ett miljövänligt arbetssätt. Introduktionskursen (termin 1/3 p) omfattar en allmän orientering om studierna till tandtekniker. Ett avsnitt i kursen, Människan och samhälle, belyser psykologiska och etiska aspekter samt priorite- ringsfrågor inom vården. I introduktionskursen ingår också grund- kunskaper om tandbettet och tandanatomi. Munhålans struktur och sjukdomar Kursen Avtagbar protetik I-IV (termin 1–3, 5–6/22,5 p) ger kun- skaper om anatomi och fysiologi ur protetisk synpunkt. Inom den orala fysiologin får de studerande kunskap om munhålans normala fysiologi, men också om slemhinneförändringar. Kursen Oral histologi/patologi (termin 2/2 p) ger de studerande kunskaper om munhålans normala utveckling och uppbyggnad och en förståelse för patologiska tillstånd i de orala vävnaderna. Även här behandlas slemhinneförändringar. Kursen Dentala material I-IV (termin 1–3,5/10 p) ger de stude- rande grundläggande kunskaper om de dentala materialens till- stånd, egenskaper och tillämpningsområden samt ger insikter om krav på dentala produkter. De studerande ska lära sig att kritiskt värdera kommersiell och icke kommersiell information om dentala materials biologiska effekter. Här ingår också information om toxiska ämnen i dentala material, liksom materialens biologiska effekter, vilka skyddsföreskrifter som gäller och hur materialen på- verkar miljön. Den teoretiska utbildningen integreras med prak- tiska övningar, laborationer och seminarier. Praktik och samarbete i tandvårdsteamet Kursen Beteendevetenskap (termin 2/2 p) ska ge de studerande för- ståelse och kunskap om människans beteende, både den enskilda människan och mer specifikt utifrån de olika yrkesgrupper som ingår i tandvårdsteamet. Den ger grundläggande kunskaper om psykologiska teorier, kommunikation, grupprocess och gruppdy- namik. Vissa delar av utbildningen är kliniskt integrerad med tandläkar- utbildningen för att öka kunskapen om tandvårdsteamets arbets- områden samt ge möjligheter till kommunikation över yrkesgrän- serna. I utbildningen ingår två perioder med Verksamhetsförlagd utbild- ning på ett tandtekniskt laboratorium (termin 4/17 p och termin 5/10 p). De studerande har möjlighet att förlägga delar av denna praktik utomlands. Utbildningsplan och kursplaner för tandteknikerutbildningen i är fastställda av fakultetsnämnden vid Odontologiska fakul- teten, som också har fattat beslut om de lokala målen för utbild- ningen. För att få kandidatexamen med tandteknik som huvudämne ska den studerande ha förvärvat kunskaper och färdigheter som utgör grund för tandteknikeryrket och för forskarutbildning vara förberedd för självständigt arbete som tandtekniker som medarbetare inom ett tandvårdsteam kunna medverka i en kontinuerlig kunskapsutveckling inom tandteknisk verksamhet. Enligt förslaget till ny studieplan för tandläkarprogrammet i planeras en ökad integrering mellan tandteknikerprogrammet, tandläkarprogrammet och tandhygienistprogrammet för att därige- nom öka kunskaperna om varandras arbetsområden. Munhålans struktur och sjukdomar Kursen Anatomi (termin 1/2 p) omfattar dels Allmän anatomi som ger grundläggande kunskaper om människokroppens uppbyggnad och funktion, dels Huvudets och halsens anatomi, som ger fördju- pade kunskaper om de strukturer som ingår i orala funktioner. Tandanatomi (termin 1/3 p) ger teoretiska kunskaper om tän- dernas och bettets anatomi och estetik, kopplat till praktiska öv- ningar i modelleringsteknik och modelleringsövningar. I kursen Histologi med cellbiologi (termin 2/2 p) får de stude- rande kunskap om cellens allmänna uppbyggnad och funktion, lik- som om utvecklingen av munhålans mjuk- och hårdvävnader samt dessa vävnaders histologi och cellbiologi. Klinisk oral fysiologi (termin 3/1,5 p) omfattar kunskaper om käk- och nacksystemets anatomi och funktion samt om belast- ningsskador och sjukdomar som kan leda till oförmåga att gapa, bita, tugga och svälja. I kursen Tandhälsovård termin 1/1,5 p) ingår kunskaper om karies och tandlossning och hur dessa infektionssjukdomar kan förebyggas. Här ingår också kunskaper om hur tandtekniska arbe- ten ska utformas för att underlätta upprätthållandet av god munhy- gien. Dentala material (termin 1–7/12 p) ger de studerande teoretiska kunskaper i hållfasthetslära, metallografi, polymerkemi och läran om keramer. Det betyder en fokusering på indirekta dentala mate- rial. Kursen behandlar de dentala materialens sammansättning, dess korrosion och hur de påverkar munhålemiljön, deras biologiska effekterna inklusive yrkesmässig exponering för komponenter i tandtekniska material. Den omfattar också certifiering av dentala material, hur den går till, regler för certifiering och vad den innebär. I kursen ingår också kvalitetssäkring av dentala material och regler för bland annat spårbarhet. Utbildningen omfattar också Praktik (termin 5–6/) på ett tandtekniskt laboratorium, antingen privat eller inom folktand- vården. Termin 6 omfattar också ett examensarbete (10 p) där mål- sättning är att den studerande ska läsa, analysera och utvärdera vetenskaplig information. I Samhällsorienterande kurs (termin 1 och 6/3 p) ingår bland annat kunskaper om hur tandvårdsförsäkringen är uppbyggd och hur den påverkar tandteknikerns arbetsmarknad och arbetssituation. Den ger översiktlig kunskap om tandsjukdomars utbredning och allvar- lighetsgrad. Här ingår också kännedom om hur tandvården är organiserad och finansierad samt direktiv och samhälleliga regler för tandvård i allmänhet och verksamheten på ett tandteknikerlabo- ratorium i synnerhet. roll i tandvården behandlas.