sou · GRB321 · 2004-01-01 00:00:00 — En sådan jämförelseinkomst används för att utgöra ett tak innanför den allmänna regeln om 7,5 prisbasbelopp och kan även användas som jämförelse vid s.k. uppbyggnads- perioder. Jämförelseinkomsten kan nämligen ha en utfyllande funktion om företaget är i ett uppbyggnadsskede då reglerna med- ger en fiktiv inkomst som grund för SGI. Om egenföretagaren däremot under en följd av år deklarerat en lägre nettointäkt än jämförelseinkomsten så skall SGI som regel beräknas med ledning av de tre senaste årens taxering. Då SGI beräknas på den framtida inkomsten skall hänsyn tas till utvecklingen av företaget.4 När det gäller gränsdragningen mellan arbetstagare och egen- företagare ser RFV vissa problem med bl.a. uppdragstagare. Upp- dragstagare skall ses som arbetstagare om inte uppdraget ingår i en näringsverksamhet som uppdragstagaren bedriver. RFV hänvisar till skattemyndigheternas och domstolarnas praxis och bedömning 2 s. 35 ff, Sjukpenninggrundande inkomst, Vägledning 2002:4, RFV. 3 RAR 2002:2, till 3 kap. 2 § i AFL, RVF. 4 s. 48, Sjukpenninggrundande inkomst, Vägledning 2002:4, RFV. Tyngst väger den praxis som Riksskatte- verket utverkat gällande olika yrkeskategorier.5 av sjukdom, arbetslöshet, föräldraledighet, stu- dier m.m. finns regler om skyddad tid för SGI, vilket betyder att en person i vissa situationer kan ha rätt att behålla sin SGI trots att den inte arbetar. En allmän skyddstid gäller för alla oavsett anledning till arbetsavbrottet. SGI fastställs numera med få undantag när anledning finns, dvs. när en ersättning skall betalas ut eller vid ändrad inkomst . 5.1.2Vad skriver om konstnärer och beräkning av sjukpenninggrundande inkomst? Royaltyinkomst eller periodisk avgift för att materiella eller immateriella tillgångar utnyttjas kan ingå både i SGI-A och SGI–B. Royaltyinkomsten måste liksom annan inkomst uppfylla övriga villkor för SGI dvs. att inkomsten skall vara stadigvarande eller återkommande.6 I kapitlet 3.5 Arbetstagare eller egenföretagare? i RFV:s väg- ledning 2002:4 finns ett stycke med rubriken verk- samhet där man skriver att det saknas en vedertagen definition av begreppet kulturarbetare men att har ställt upp följande kriterier. 1.Ägnar sig åt skapande eller annat konstnärligt arbete. 2.Är yrkeskunnig inom sitt område. 3.Ägnar sig yrkesmässigt åt konstnärligt arbete. RFV skriver vidare att fritt utövande kulturarbetare som inte har en anställning anses som egenföretagare, med tillägget att de i dessa fall har en F-skattesedel. Deras inkomster skall därför hänföras till SGI-B. Om kulturarbetaren vid sidan av näringsverksamheten har uppdrag med en naturlig anknytning till näringsverksamheten så skall inkomsten tas upp i näringsverksamheten. Om det i arbets- avtalet inte anges att konstnären använder F-skattesedel blir inkomsten underlag för SGI-A vilket gör att personen kan få en blandad SGI. 5 s. 31 32, Sjukpenninggrundande inkomst, Vägledning 2002:4, RFV. 6 s. 33, Sjukpenninggrundande inkomst, Vägledning 2002:4, RFV. Det andra kapitlet i RFV:s vägledning om sjukpenninggrun- dande inkomst som direkt nämner konstnärer är kapitel 5.4 Jämförelseinkomst med underrubriken jämförelse- inkomst (s. 53). Här hänvisar RFV till det senaste domslutet i frågan där kammarrätten menat att inkomst- garanti [samt Författarfonds inkomstgaranti, utredningens anmärkning] för konstnärer kan utgöra jämförelseinkomst (KRNS dom 1204 2000).7 Garantin motsvarar ca (fem pris- basbelopp) . 5.1.3Arbetstagande konstnärernas villkor i förhållande till reglerna för SGI-beräkning En stor del av arbetsmarknaden för konstnärer består av korta anställningar och uppdrag. Ett stort antal av dessa anställningar är kortare än 6 månader. RFV:s vägledning 2002:4 som kompletterar med resonemang runt begreppet avsikt att arbeta blir av avgörande betydelse för att dessa personers arbetsinkomst skall ingå i SGI. Annars kan resultatet bli att arbetande och skattebetalande per- soner, konstnär eller ej, med korta anställningar vars arbetsgivare (om löntagande) betalar sociala avgifter inte får ersättning från det system som de är med och finansierar. RFV skriver i vägledning 2002:4 (s.18 19) att praxis slagit fast att det är den framtida avsikten att arbeta som skall vägas in i bedömningen även om anställningen pågår . Denna praxis kommer från ett flertal domar i Försäkringsöverdomstolen. En person som enbart får kortare arbeten med perioder av arbetslöshet mellan men som står till arbetsmarknadens förfogande kan därmed få sin SGI fastställd. Det viktiga är att personen har som avsikt att arbeta. För frilansande arbetstagande konstnärer utan anställning vid SGI- beräkning skall utreda om det är sannolikt att den arbetstagande konstnären, liksom andra personer i samma situation, skulle ha fortsatt att arbeta om personen ifråga inte blivit sjuk, förälder osv. och att det skulle innebära en viss inkomst. Här kan problem uppstå om handläggaren använder sig av en definition av konstnärer som innefattar en kvalitativ aspekt. En person som arbetat som vikarierande lärare eller städare kan antagligen utan problem göra sannolikt för en handläggare om sin 7 s. 53, Sjukpenninggrundande inkomst, Vägledning 2002:4, RFV. vilja att fortsätta att ta fler vikarietjänster efter den första. En skådespelare måste kunna övertyga att han eller hon kommer att få roller och naturligtvis även vill ha det, dvs. att en teater eller regissör vill anställa honom eller henne. Handläggaren kan här hamna i en situationen att den skall bedöma den sökandes konst- närliga nivå. Det är inte ovanligt att konstnärer med blandad inkomst från egenföretagande och icke-konstnärligt arbetstagande liksom fri- lansande arbetstagare som har inkomst från konstnärliga anställ- ningar och kompletterade brödjobb har en högre inkomst från brödjobbet. Ett brödjobb är ett extraarbete som konstnären tar för att den inte enbart kan överleva på sin konstnärliga verksamhet. Brödjobben är ibland tillsvidareanställningar på deltid som sträcker sig över långa perioder men inte ofta rör det sig om korta anställ- ningsperioder. Dessa personers ekonomi är självklart beroende av att inkomsten från just brödjobbet kompenseras vid sjukdom eller vid nyttjande av föräldraförsäkringen. 5.1.4Egenföretagande konstnärernas villkor i förhållande till reglerna för SGI-beräkning SGI-B beräknas såsom ovan beskrivits på nettointäkten efter av- drag för kostnader, avgifter och eventuella avsättningar vid den skattemässiga inkomstberäkningen, men före skatt. Vissa egen- företagande konstnärsgrupper såsom bl.a. konsthantverkare och skulptörer har höga omkostnader i sin konstnärliga verksamhet vilket gör att de trots god försäljning har svårt att komma upp i en rimlig nettointäkt. Vid sjukdom eller nyttjande av föräldraför- säkringen får dessa personer låg ersättning men har ofta kvar de höga kostnaderna såsom ateljéhyra, avbetalningar på instrument, m.m. En konstnär kan rimligtvis inte anställa en vikarie för att sköta firman och på så sätt uppehålla intäkterna då produktionen är avhängig konstnären. Argumentet för att SGI skall beräknas efter avdrag är att det är arbetsgivar- och socialavgifter som finansierar socialförsäk- ringen, och grundtanken är att en inkomst som är avgiftspliktig ska vara förmånsberättigande.8 8 s. 67, Sjukpenninggrundande inkomst, Vägledning 2002:4, RFV. Ett flertal egenföretagande konstnärer har till utredningen redo- visat att de för att höja sin SGI vid en planerad graviditet väljer att inte göra de avdrag som den konstnärliga verksamhetens kostnader genererar. Resultatet blir en höjd föräldrapenning, men likväl finns kostnaderna kvar. Under ett uppbyggnadsskede av företaget kan SGI beräknas högre än vad egenföretagarens nettoinkomst visar. Jämförelseinkomsten får dock inte vara högre än för en jämförbar anställd person. använder sig som nämnts ovan då av en jäm- förelseinkomst. Syftet är hjälpa en ny företagare då vinsterna ofta är låga. Om det till exempel rör sig om en webbdesigner med egen firma så är en jämförelseinkomst en webbdesigner anställd vid en webbyrå. Praxis och kommentarer till regler om jämförelseinkomst I mål nr 14740-99 i Länsrätten i argumenterar motparten att en bildkonstnär under sin upp- byggnadsperiod inte skall jämföras med en etablerad bildkonstnär utan med en nyetablerad. och länsrätten använ- der sig i målet av ett av ettåriga konstnärs- bidrag om plus skatt som jämförelseinkomst för års- inkomst. Detta är enligt min åsikt en okunnig användning då nivåerna på ettåriga konstnärsbidrag inte är satta efter tanken att konstnären enbart skall leva av stipendiet utan vara en komplette- rande inkomst. Länsrätten gör följande bedömning: En konstnär som bedriver verksamhet i eget företag kan enligt läns- rättens bedömning inte jämföras med en anställd konstnär vid bestäm- ningen av den försäkrade sjukpenninggrundande inkomst. Det är inte skäligt anta att X inkomst som egen företagare inom konstnärsbranschen kommer att uppgå till såsom hon själv uppskattat. Domen i länsrätten överklagades och gick vidare till Kammarrätten i mål nr 1204-2000. Kammarrätten menar att det inte finns någon anledning att som jämförelseinkomst använda det lägsta stipendiet utan går efter linje och rekommenderar att använda sig av högsta möjliga belopp. Kammar- rätten menar vidare att man i andra fall med andra yrkeskategorier inte ställer sig frågan om vederbörande verkligen kommer att uppnå inkomstnivån . Kammarrätten ändrar i sitt dom- slut underinstansernas beslut och bestämmer att bildkonstnären sjukpenninggrundande inkomst skall jämföras med Konstnärs- nämndens garantiinkomst för konstnärer. Enligt () är problemet med jämförelseinkomst under uppbyggnadsfasen vanligt när det gäller beräkning av SGI. Bild- och formkonstnärer med femårig högskoleutbildning bildar inte ovanligt familj efter utbild- ningen och vill då nyttja föräldraförsäkringen. Problemet enligt dem är att likvärdiga förhållanden leder till allt för olika bedöm- ningar av . KRO:s jurist uppger att ett 30-tal konstnärer sökt juridisk hjälp med försäkrings- kassan i denna fråga. Den s.k. uppbyggnadstiden, då en egenföretagare kan få en högre SGI än sin nettoinkomst, kan förlängas om det finns särskilda skäl och med särskilda skäl menas omständigheter som rör företaget inte företagaren. Godtagbara skäl finns om en jordbrukare som gör stora investeringar sänker nettoresultatet under eller ställer om från mjölkproduktion till köttproduktion. Ovanstående betyder att en egenföretagande konstnär som blir långtidssjuk eller tar ut av föräldrapenning inte kan få en förlängd uppbyggnadsperiod. Man kan svårligen separera den egenföre- tagande konstnären och den konstnärliga verksamheten. En egen- företagande författare kan t.ex. rimligtvis inte be någon annan författare skriva sina romaner under föräldraledigheten för att uppehålla och öka verksamhetens resultat. En annan aspekt är om inkomsten kommer någorlunda kontinuer- ligt eller . Ett arvode eller royalty betalas ibland ut som en stor summa. Tiden för arbetsinsatsen och betalningstill- fället behöver inte sammanfalla. Regeln om att inkomsten skall vara stadigvarande eller återkommande läggs även på dessa inkomster. Arbetet med att t.ex. skriva en roman är kontinuerligt, kanske tar det . Betalningen för samma arbete är däremot inte kontinuerlig. En upphovsmans inkomster generas ofta långt efter själva arbetsinsatsen, t.ex. en författares eller kompositörers verk kan generera upphovsrättsliga inkomster långt in . En längre periods sjukdom kan därför verka negativt på framtida inkomster. En romanförfattare arbetar på spekulation, dvs. först skrivs boken och sedan säljs den till ett förlag. Betalningen sker alltså efter utfört arbete och royalty och biblioteksersättning är en framtida inkomst . I dessa fall tydliggörs de begränsningar som kriterierna om stadigvarande och återkommande inkomst utgör i förhållande till konstnärlig verksamhet. RFV likställer i sin vägledning 2002:4 begreppet kulturarbetare med konstnär med hänvisning till utan att hänvisa till något enskilt dokument. Vägledningen pekar även på tre kriterier för att bedöma om en person är konstnär, också de från samma källa. KNUFF-utredning har visat sig vara det citerade dokumentet. KNUFF-utredning menar att kulturarbetarbegreppet är vagt och inte allmänt veder- taget. Vidare säger man att definitionen i utredningen används som ett arbetsinstrument för en undersökning av gruppens ekonomiska situation och arbetsmarknad.9 Hela detta kapitel i RSV:s vägledning 2002:4 bör enligt min bedömning ses över. Användningen av kulturarbetare och konstnär som synonymer skapar allvarliga gränsdragningsproblem. För vidare resonemang i avsnitt 1.4 Konst- närsyrket. 9 s. 13, Fria kulturarbetare, , 1981. liksom andra myndigheter gör baserat på en rad fakta om individer avancerade bedömningar i sin myndighets- utövning. En individ som till yrket är konstnär skall såsom alla andra få sin rätt prövad, till i detta fall en SGI, efter en rad faktiska kriterier. RFV:s ovan beskrivna kriterier för konstnärer är en definition av kulturarbetare (konstnärer) som innehåller bl.a. en kvalitativ aspekt, vilket gör att bedömningen kan komma in på ett vanskligt område. En konstnärs yrkeskunnighet, är svårt att separera från konstnärlig kvalitet vilket i de allra flesta fall går ut- över handläggarens kompetens att bedöma. När bedömer konstnärens framtida inkomst borde personens avsikt att arbeta, eventuell utbildning och det faktum att personen ifråga har arbetat som konstnär ligga till grund för bedömningen. Försäk- ringskassan bör vara vaksam så att värderingar om personens konstnärliga kvalitéer i sin yrkesroll inte blandas in. Om försäk- ringskassan i det individuella fallet inte anser sig ha tillräcklig med information om konstnärens framtida inkomst skulle detta kunna avhjälpas genom att myndigheten upprättar en kontakt med en konstnärsorganisation eller ett framtida centralt kompetenscenter för konstnärer inom . Problematiken med egenföretagande konstnärers låga netton, vilka i sin tur ger låg ersättning i socialförsäkringssystemen baserade på förlorad arbetsinkomst, är som jag ser det svår att lösa. Tanken att använda företagets inkomst innan avdrag som bas ter sig svårt att argumentera för. En lösning vore att konstnären i sitt netto skulle få räkna in fasta kostnader som den tvingas betala även under en sjuk- eller föräldraförsäkringsperiod. Det skulle innebära att bevisbara kostnader i den konstnärliga verksamheten som inte reduceras trots uppehåll i verksamheten skulle påföras netto- inkomsten vid SGI-beräkning. Exempel på sådana kostnader kunde vara ateljéhyra, avbetalningar på maskiner och annat material. En helt annan lösning för egenföretagaren med ett lågt netto pga. höga kostnader i verksamheten är att istället reducera dessa via kultur- politiska stödåtgärder. Det finns enligt min mening användbara jämförelseinkomster för de flesta konstnärer. På scenområdet finns avtal mellan arbets- marknadens parter för statliga tjänster vid teatrar och orkestrar osv. Att använda och Författar- fondens inkomstgaranti som jämförelseinkomst är en rimlig lösning för konstnärer som inte kan hänvisa till kollektivavtal och lönestatistik. Garantin motsvarar ca (fem prisbas- belopp) och ges till konstnärer i alla konstnärskategorier varför efter ett beslut i kammarrätten om jämförelseinkomst enligt inkomstgarantin bör kunna användas för alla konstnärsgrupper. När egenföretagande konstnärer kan visa på faktiska omedelbara framtida inkomster såsom t.ex. ett stort utsmyckningsuppdrag bör inkomsten beaktas i bedömningen av SGI, något som RFV även menar görs. Rimlig hänsyn till egenföretagande konstnärers situation med den för konstnärer typiska långa infasningen i yrket borde vara att den s.k. uppbyggnadsfasen räknas till . I uppbyggnadsfasperioden borde man även bortse från den tid som den egenföretagande konstnären var sjuk eller nyttjat för- äldraförsäkringen. Konstnärsorganisationerna efterfrågar en förutsägbarhet i be- dömning av SGI. fastställs SGI vid behov, när man t.ex. blivit sjuk eller vill begära föräldrapenning, vilket kan göra att individen inte till fullo förstår konsekvenserna av t.ex. avsättningar i en periodiseringsfond vid deklarationen. Reglernas konstruktion gör det närmast omöjligt att i förväg få veta sin SGI. Först när man blir sjuk eller vill nyttja sin föräldraförsäkring görs en utredning av ens fall på . Som sjuk eller som ny förälder har man kanske begränsade möjligheter att påverka utredningen och hävda sin rätt. Visserligen kan man hävda att det är meningslöst att fast- ställa en SGI i förväg eftersom den ändå skulle behöva omprövas vid behovstillfället, men det är uppenbart otillfredsställande att både individuella konstnärer och deras organisationer har svårt att göra en rimlig bedömning om vad ett beslut om sjukpenninggrun- dande inkomst skulle komma att bli. När SGI fastställs för konstnärer skall konstnärer bedömas såsom alla andra som genom arbete är försäkrade i . För att detta skall vara möjligt tror jag att det är nödvändigt att berörda myndigheter har ingående kännedom om de speciella arbetsvillkor som gäller på kulturarbetsmarknaden med företrädesvis korta och många anställningar/uppdrag samt är medvetna om att konstnärer ofta har korta brödjobb vid sidan av sin konstnärliga verksamhet. En hänsyn som regeringen uttalat i proposition 1996/97:3. Från rättssäkerhets- och kvalitetssynpunkt är det av vikt att handläggningen av fastställande av konstnärers SGI inte tar än en normal handläggning. För att detta skall göras möjligt skulle enligt min mening och på liknande sätt som AMS och kunna koncentrera sin kompetens och handläggning av konstnärernas ärenden. RFV och försäkringskassorna bör även förbättra sin information gentemot kulturområdet. 5.2.1Reglerna för sjukpenning och sjuklön Sjukpenning är en arbetsbaserad förmån för alla som arbetar i landet som anställd, uppdragstagare eller egenföretagare. Arbetets varaktighet, personens bostadsort eller medborgarskap saknar be- tydelse vid bedömningen av om en person anses arbeta i . För anställda gäller försäkringen från av anställ- ning, och för egenförtagare och uppdragstagare från den dag som arbetet påbörjas. Försäkringen upphör i regel att gälla efter den dag då arbetet upphört.10 Den som är anställd omfattas av sjuklönelagen. Enligt lagen (1991:1047) om sjuklön (SjlL) har arbetstagaren rätt att av varje sjukperiod behålla av sin lön och andra anställningsförmåner utom som är en karensdag. Om en anställd har flera arbetsgivare delas sjuklönen upp och beräknas i förhållande till respektive inkomst. Vid blandad inkomst från uppdrag/egenföretagande och anställning betalas ersättning i form av sjuklön och sjukpenning parallellt.11 Uppdragstagare och egenföretagare omfattas inte av sjuklöne- reglerna utan de får sjukpenning även för den första perioden. Problem med gränsdragningen kan uppstå när skall fastslå om en försäkrad är arbetstagare eller uppdragstagare. Enligt reglerna om SGI kan en arbetstagare tillgodoräkna sig vissa uppdragsersättningar men får sjukpenning först från och med den 11, Vägledning Nr 2002:8, RFV. 17-18, Vägledning Nr 2002:8, RFV. femtonde dagen om arbetstagaren inte kan visa att den skulle ha arbetat . Rätten till sjuklön enligt SjlL 3 § gäller från och med av anställningen. Är den avtalade anställningstiden kortare än en månad inträder dock rätten till sjuklön endast om arbetstagaren tillträtt anställningen och därefter varit anställd fjorton kalender- dagar i följd. anställningar hos samme arbetsgivare räknas med om tiden mellan anställningarna inte överstiger . En anställd som på grund av kvalifikationsvillkoren inte om- fattas av SjlL kan i stället omfattas av AFL.12 Om arbetsgivaren ifrågasätter arbetstagarens rätt till sjuklön finns en bestämmelse om sjuklönegaranti i 20 § SjlL som ger arbetstagaren rätt till ersättning från sjukförsäkringen som ekonomiskt skydd för tvisten. Sjukpenning ges inte i en sjukperiod (karensdag) och hel sjukpenning utgör av den fast- ställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365.13 För att få ersättning krävs att sjukdomen sätter ner arbetsförmågan med minst en fjärdedel. En försäkrad kan få hel, trefjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukpenning. En egenföretagare kan välja försäkring med tre eller trettio dagars karenstid. Om man inte väljer omfattas man av regeln om en karensdag. Om egenföretagaren väljer längre karenstid så sänks sjukförsäkringsavgiften i egenavgiften. var ordi- narie egenavgift (utan nedsättning) 31,, vid och vid . Sjukpenningen är antingen kalenderdagsberäknad eller tim/dag- beräknad. Kalenderdagsberäknad sjukpenning är av SGI delad med 365 och betalas som regel ut från och med den i en sjukperiod. Kalenderdagsberäknad sjukpenning betalas för oavsett om den försäkrade skulle ha arbetat eller inte. Tim-/dagberäknad sjukpenning är av SGI delad med antalet normalt arbetade timmar eller dagar . Schablonen för heltidsarbete är eller . Tim-/dagberäknad sjukpenning betalas som regel i en sjukperiod och bara för de dagar eller timmar som personen skulle ha arbetat om han eller hon inte blivit sjuk. 19, Vägledning Nr 2002:8, RFV. 13Lag (1962:381) om allmän försäkring, kap. 3, 4 § 1 2. En arbetslös person får kalenderdagsberäknad sjukpenning om den är inskriven som arbetssökande vid arbetsförmedlingen och beredd att ta arbete i den omfattning som motsvarar den beräknade SGI. För korttidsanställda som inte kvalificerar sig till sjuklön gäller reglerna om rätt till sjukpenning. utbetalas tim-/dagberäknad sjukpenning. Om man inte kan utreda hur den försäkrade skulle ha arbetat kan sjukpenning betalas ut med utgångspunkt från vad som anses skäligt i jämförelse med hur personen arbetat tiden innan sjukdomsfallet inträffade. En skälig jämförelseperiod kan enligt lagens förarbeten vara 3 månader. Från och med den i sjukperioden betalas kalenderdagsberäknad sjukpenning ut oavsett om den försäkrad skulle ha arbetat eller inte.14 5.2.2Sjukpenning i förebyggande syfte Medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering kan ge rätt till sjukpenning. Behandlingen eller rehabiliteringen måste syfta till att förebygga sjukdom, förkorta sjukdomstid eller helt eller delvis förebygga eller häva nedsättning av arbetsförmågan. Till medicinsk behandling och rehabilitering räknas vanlig sjukvård, sjukgym- nastik, syn- och hörselrehabilitering, arbetsterapi, utprovning av handikapphjälpmedel samt rådgivning och stödåtgärder. Behand- lingen måste ordineras av läkare och ingå i en plan som godkänts av . Reglerna om karensdag gäller inte sjukpenning i förebyggande syfte. Även efter det att den försäkrade återgått till arbetet men är i behov av medicinsk behandling för att förebygga återfall eller framtida arbetsoförmåga ersätts tiden för behandling med sjukpenning.15 Rehabilitering är både en bosättningsbaserad och en arbetsbaserad förmån som syftar till att den som drabbats av sjukdom ska få tillbaka sin arbetsförmåga och förutsättningarna att försörja sig själv genom förvärvsarbete. Rehabiliteringen planeras i samråd med den försäkrade och utgår från individens förutsättningar enligt 72 73, Vägledning Nr 2002:8, RFV. 49 50, Vägledning Nr 2002:8, RFV. 22 kap. 2 § i AFL. För en arbetstagare med flera arbetsgivare gäller att varje arbetsgivare har ansvar för rehabiliteringen, vilket dock kan ske i samarbete arbetsgivarna mellan. Om personen inte har en arbetsgivare, är arbetslös, egenföretagande eller studerande är det ansvar att en rehabiliteringsutredning görs.16 För att göra det möjligt att komma tillbaka till sitt arbete eller annat arbete kan rehabiliteringen bestå av arbetsträning eller utbild- ning, som bör vara avslutad . Arbetsgivaren är ansvarig för finansieringen av rehabiliteringen som sker inom eller i anslut- ning till den egna verksamheten eller för åtgärder som syftar till att personen är kvar i verksamheten.