sou · GRB321 · 2004-01-01 00:00:00 — Rimlig hänsyn skall som nämnts också tas till att en arbetssökande kan vara förankrad inom det yrke som han eller hon är utbildad till eller etablerad inom genom regelbundna uppdrag eller anställningar. Detta gäller särskilt kulturarbetare. Utskottet instämmer även i dessa synpunkter. Däremot vill utskottet betona att utgångspunkten måste vara att ju längre en person är arbetslös, desto svagare anknytning får han eller hon normalt anses ha till sitt tidigare yrke. Utskottet vill också klargöra att reglerna inte får tillämpas på det sättet att vissa grupper i praktiken får en form av yrkesförsäkring. (s. 23) Arbetsförmedlingens tillämpning för kulturarbetare av nya regler i arbetslöshetsförsäkringen Regelverket i arbetslöshetsförsäkringen gäller i alla delar även för kulturarbetssökande. Det är i tillämpningen inom Arbetsförmed- lingens rutiner för individuella handlingsplaner och vid anvisning till aktivitetsgarantin som visst utrymme ges att ta hänsyn till speciella förhållanden för bl.a. kulturarbetare. Det är då viktigt att den arbetssökande får en likvärdig handläggning av sitt ärende oav- sett vilken arbetsförmedling hon eller han vänder sig till. I föreskrifter om individuella handlings- planer (beslutade ) sägs vad gäller att vidga sökområdet yrkesmässigt och geografiskt : Vid revideringen av handlingsplanen skall rimlig hänsyn tas till sökandes personliga förhållanden som ålder, hälsa och lokal bun- denhet på grund av familjeskäl. Rimlig hänsyn skall även tas till de särskilda behov som kan gälla för en person med projektanställning eller andra speciella anställningsförhållanden, liksom till villkor som gäller personer med upprepade perioder av arbetslöshet. Detta gäller bl.a. kulturarbetsmarknaden. Kulturarbetare och krav på vidgat sökområde För samtliga arbetsförmedlingar ska i tillämpningen av kraven på vidgat sökområde för kulturarbetare gälla att: Kulturarbetare som har regelbundna uppdrag eller anställningar inom sitt yrkesområde ska normalt inte tvingas byta yrke . Däremot ska yrkesbreddning, dvs. nära- liggande yrken och uppdrag som tillvaratar den enskildes kompetens, diskuteras liksom en vidgning av det geografiska sökområdet. En bedömning utifrån individens totala situation ska alltid göras och i förekommande fall ska den sökandes hem- förmedling samråda med Arbetsförmedlingen Kultur Media. Den som genom reguljärt arbete (inklusive allmänt och för- stärkt anställningsstöd) kan upparbeta ett nytt arbetsvillkor i försäkringen kan normalt sett anses ha regelbundna uppdrag eller anställningar. Stöd för arbetsförmedlingens bedömning återfinns i de av- gränsningskriterier för arbetsmarknadspolitiska program på kulturarbetsmarknaden som regeringen fastställde 1998 (se bilaga). AMS har när det gäller aktivitetsgarantin klargjort att 26 § Samråd bör ske med Arbetsförmedlingen Kultur Media och Arbetsförmedlingen Sjöfart när det gäller insatser inom ramen för aktivitetsgarantin med inriktning mot kultur- eller sjöarbetsmark- naden. Aktivitetsgarantin bör normalt inte riktas till de kulturarbetare, som har regelbundna uppdrag som de i huvudsak kan försörja sig på. Aktivitetsgarantin bör inte omfatta konstnärliga produkter eller motsvarande projekt. (allmänna råd (AMSFS 2001:2) om tillämpningen av förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspoli- tiska program, § 26). En kulturarbetssökande som närmar sig och av Arbetsförmedlingen bedöms kunna upparbeta ett nytt arbetsvillkor inom en förlängd ersättningsperiod, bör normalt inte anvisas till aktivitetsgarantin. De kulturarbetare som får del av aktivitetsgarantin bör vara: oetablerade långtidsinskrivna kulturarbetare som inte genom förmedlingens övriga insatser bedöms kunna finna ett reguljärt arbete eller en utbildning utanför kulturarbetsmarknaden långtidsinskrivna kulturarbetare som inte längre har regel- bundna uppdrag och som behöver aktivitetsgarantin för att kunna byta yrkesområde. I likhet med vad som gäller för övriga arbetssökande ska prioritera dem som är på väg att bli utförsäkrade. Aktivitetsgarantin kan också användas för långtidsinskrivna etablerade kulturarbetare som genom kompe- tenshöjande insatser inom aktivitetsgarantin bedöms få förut- sättningar att inom rimlig tid återigen kunna upparbeta ett nytt arbetsvillkor inom sitt yrkesområde. Sådana insatser kan vara särskilt anordnade aktiviteter, bl.a. inriktade på att i vissa fall underhålla och utveckla kulturutövarnas yrkeskompetens och deras kontaktnät på kulturarbetsmarknaden. De avgränsningskriterier för arbetsmarknadspolitiska program på kulturarbetsmarknaden som tidigare nämnts är även i detta sammanhang ett stöd i Arbetsförmedlingens bedömning för vem som ska räknas som etablerad kulturarbetare (se bilaga). Arbetsförmedlingen Kultur Media och intern och extern samverkan Inom finns Arbetsförmedlingen Kultur Media med särskild kompetens att tillgodose de etablerade kultur- arbetarnas och deras uppdragsgivares behov av arbetsförmedling. Arbetsförmedlingen Kultur Media är också internkonsulter till övriga arbetsförmedlingar i handläggningen av kulturarbetare. Sam- råd ska alltid ske när det gäller arbetsmarknadspolitiska program på kulturarbetsområdet, inklusive insatser inom aktivitetsgarantin. Samverkan med parterna sker dels i AMS Kulturarbets- delegation, dels i de regionala samrådsgrupperna för kultur- och mediaområdet. För denna information svarar , AMS Förmedlings- enhet, och , AMS Försäkringsenhet. Ansvariga: , AMS Förmedlingsenhet och , AMS Försäkringsenhet, 113 99 . N1999/3743/8 Fastställande av avgränsningskriterier för arbetsmarknadspolitiska åtgärder på kulturarbetsmarknaden Regeringen beslutar att de avgränsningskriterier, som finns för- tecknade i bilaga till detta dokument, skall gälla vid bedömningen av placeringen av arbetssökande till kulturarbetsmarknaden i åtgärder. Regeringen gjorde i propositionen (1997/98:87) om konstnärernas villkor bedömningen att åtgärder bör vidtas för att begränsa de oetablerade konstnärernas tillgång till såväl aktiva som passiva arbetsmarknadsåtgärder med riktning mot kulturarbetsmarknaden i syfte att komma till rätta med den rådande obalansen och över- etableringen på denna marknad. Därvid informerades om regeringens avsikt att ge AMS i uppdrag att vidta sådana åtgärder. Regeringen beslutade med anledning därav om ett särskilt uppdrag till AMS i syfte att fullfölja och utvärdera regeringens ambitioner i detta avseende. En del av regeringens uppdrag till AMS har varit att delta i en av regeringen initierad arbetsgrupp bestående av företrädare för , , , Statens kul- turråd och . Arbetsgruppens uppgift har varit att förse regeringen med underlag avseende avgränsningskriterier för vilka som skall ha möjlighet att erhålla arbetsmarknadspolitiska åtgärder med riktning mot kulturarbetsmarknaden. Arbets- gruppens underlag ligger till grund för detta beslut. Konstnärliga och Litterära yrkesutövares har under bered- ningen av ärendet beretts tillfälle att lämna synpunkter på avgräns- ningskriterierna. Kopia till , Fi/Ba Konstnärliga och () Bilaga till regeringsbeslut N1999/3743/8 Fastställande av avgränsningskriterier för arbetsmarknads- politiska åtgärder på kulturarbetsmarknaden Innan en övergripande arbetsmarknadspolitisk bedömning av för- väntade effekter av insatt åtgärd görs skall arbetsförmedlingen vid upprättandet av den individuella handlingsplanen beakta att 1.åtgärder ej får utgöra förutsättning för verksamhetens drift eller vara av sådan omfattning att undanträngningseffekter upp- står, 2.åtgärder ej får bidra till nyetableringar inom kulturområdet, 3.samråd skall ske med , 4.samråd skall ske med berörda konstnärsorganisationer, 5.åtgärd skall vara i samklang med de kulturpolitiska målen. För att en arbetssökande skall erhålla arbetsmarknadspolitisk åtgärd med riktning mot kulturarbetsmarknaden skall man vid för- medlingskontoret göra en bedömning om den sökande är etablerad på denna marknad utifrån följande kriterier. För samtliga konstnärsgrupper gäller följande: den sökande skall ha fullgjort en för yrket lämplig högre konst- närlig utbildning. Saknar den sökande högre konstnärlig utbildning, eller har förflutit sedan avslutad utbildning, skall följande gälla. Bild- och formkonstnärer (ex. skulptör, målare, fotograf, konst- grafiker, formgivare, konsthantverkare): Den sökande skall under tre av ha uppfyllt ett flertal av nedanstående kriterier: erhållit statligt, kommunalt, landstingskommunalt eller annat enskilt konstnärsstipendium eller erhållig uppdrag om offentlig utsmyckning eller deltagit i utställning på konstmuseum eller konsthall eller inköpts av offentligt finansierat museum, eller annan offentlig institution eller på annat sätt påvisat att den sökande är etablerad på den konstnärliga arbetsmarknaden. Scen- och filmkonstnärer (ex. koreografer, dansare, skådespelare, regissörer): Sökande inom denna grupp skall huvud- sakligen ha ägnat sin yrkesverksamma tid åt yrket genom åter- kommande professionella engagemang och andra aktiviteter som påvisar att den sökande är etablerad inom yrkesområdet. Tonkonstnärer (ex. kompositörer, tonsättare, utövande musiker och sångare inom klassisk och underhålls musik): Sökande inom denna grupp skall huvud- sakligen ha ägnat sin yrkesverksamma tid åt yrket genom återkom- mande professionella engagemang och andra aktiviteter som påvisar att den sökande är etablerad inom yrkesområdet. Övriga konstnärer (ex. författare och dramatiker): Sökande inom denna grupp skall ha ägnat sin yrkesverksamma tid åt yrket genom återkommande aktiviteter som påvisar att den sökande är etablerad inom yrkesområdet. Domaine public payant en upphovsrättsligt anknuten ersättning till skapande och utövande konstnärers pension Upphovsrättslagen reglerar bl.a. rätten till ersättning åt upphovs- män och utövande konstnärer för användningen av deras verk och prestationer. Upphovsrätten har emellertid inskränkningar, delvis av olika art. Den reglerar bl.a. vad som är fritt utnyttjande av konstnärliga verk, dvs. det upphovsrättsliga skyddet är begränsat i tiden. Användningen av ej längre skyddade verk och prestationer har i en europeisk tradition kommit att betecknas med det franska uttrycket domaine public. Upphovsrätten till konstnärliga och litterära verk upphör efter upphovsmannens död; liksom upphovsrätten för utövande konstnärers prestationer upphör efter verkets första offentliggörande. Ett diskuterat förslag i flera europeiska länder handlar om att införa en ersättning för utnyttjandet i domaine public, dvs. det som rättsligt betraktats som fritt. Detta förslag har benämnts domaine public payant och är ett förslag till reform som diskuterats i flera EU-länder. Domaine public syftar således t.ex. på skönlitterära verk, romaner, dikter, dramatik där upphovsrätten inte längre gäller – enligt EU-direktiv år efter upphovsmannens död. Det kan gälla bildkonstverk där den s.k. droit de suit upphört att gälla. Det kan handla om utövande konstnärers upphovsskydd som inte gäller efter framträdandet. Detta förslag till reform innebär att användningen av verk eller prestationer som befinner sig i denna fria domän ska beläggas med en avgift som inte går till individuella upphovsmän och utövare. Den blir istället, efter den individuella skyddstidens slut en gemensam resurs för nu levande och verksamma konstnärer. Denna konstnärspolitiska resursförstärkning var tänkt som stöd för allt- ifrån unga konstnärer till pensionsförstärkningar åt äldre konst- närer. Förslaget lades för övrigt som en proposition 1962 av den kristdemokratiska regeringen i , men genomfördes aldrig. Administrativt var det tänkt att denna rättighet skulle handhas av de institutioner som hanterar den individuella upphovsrätten i den mån sådana existerade. är väl försörjt med en institutionell struktur på detta område. I finns (Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå), (Svenska Artisters och Musikers ), BUS (Bild- konst Upphovsrätt i ), COPYSWEDE ( sluter avtal på nya medieområden) m.fl. För exempelvis författare är situationen den att royalty-hanteringen sker mellan författare och förlag på en individuell basis, men förlagen har en rutinmässig hantering av royaltyn som utan större problem kan tillämpas i ett system för domain public payant. De resurser som skapas via dessa organisationer skulle sedan enligt den modell som diskuterats i överföras till en fond/instans som delvis representerar konst- närerna själva. I kunde det vara naturligt att ge detta upp- drag till och Författarfonden. En reform liknande domaine public payant är naturligtvis i allt väsentligt en kulturpolitisk/rättslig uppgift. Anledningen till att jag tar upp förslaget till diskussion är att jag ser det som en möjlig finansiering för det kanske mest angelägna trygghetsområdet näm- ligen förbättringar av pensionerna för de konstnärer som hamnar utanför stora delar av de system som skyddar flertalet andra på arbetsmarknaden. De resurser en sådan reform skulle skapa kan naturligtvis användas på fler områden. Vad skulle domaine public payant kunna inbringa? Den tyska utredningen som i sin kalkyl utgår från en royalty avgift som är av vad som överslagsmässigt gäller för upphovs- rättsliga användningar, uppskattar intäkterna till . är tio gånger så stort till invånarantal. Om man antar proportionalitet kanske man kan gissa att beloppen i Euro i blir kronor i . Rent spekulativt kunde således en domain public payant kunna inbringa . Mycket återstår givetvis att utreda i denna sak, vilket inte är min uppgift. En hel del finns emellertid gjort bl.a. i den tyska utredning, som här delvis åberopats och som utförts av det tyska Medie- förbundet, som organiserar skriftställare, artister och andra ut- övande konstnärer. (Kunstler Gemeinschaftsrecht: Industrie- gewerkschaft Medien; 1998.) Förteckning över organisationer och personer utredningen samtalat med Konstnärliga och () () , projektledare, Stiftelsen , musiker, arrangör, projektledare 1.Att samla och sprida kunskap om skadlig inverkan och framgångsrik rehabilitering. 2.Fördelningseffekter av miljöpolitik. Bilaga 11 till . Dämpningsregel för fastighetsskatten och sänkt arvsskatt. 4.Behandling av personuppgifter inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten. 5.Förändringar i tingsrättsorganisationen. En utvärdering av sammanläggningar av tingsrätter 1999–2001. 6.Kännande varelser eller okänsliga varor? 7.Åldersgränser och ersättnings- etablering. 8.Bokpriskommissionens andra del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter II. 9.Skatt på handelsgödsel och bekämp- ningsmedel? 10.Trygga medborgare – säker kommuni- kation. Förslag till gemensamt radio- kommunikationssystem för skydd och säkerhet. 11.System för samordnad krisinformation. 12.Beskattningen av utomlands bosatta. 13.AHA – utredningsinstitut och mötes- plats. 14.Principer för ett moderniserat solvens- system för försäkringsbolag. 15.Läromedel – specifik –. 16.Mansdominans i förändring. Könsfördelning i ledningsgrupper och styrelser. 17.Diskriminering av invandrarföretagare i . En empirisk studie av små- företagskonkurser . 18.Ett diplomatiskt misslyckande. Fallet och den svenska utredningsledningen. 19.Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer – framtida huvudman. 20.Fördelningspolitikens mål och medel. Bilaga 8 till . 21.Konstnärerna och trygghetssystemen. Förändringar i tingsrättsorganisationen. En utvärdering av sammanläggningar av tingsrätter 1999–2001. Diskriminering av invandrarföretagare i . En empirisk studie av små- företagskonkurser . Ett diplomatiskt misslyckande. Fallet och den svenska utredningsledningen. System för samordnad krisinformation. Att samla och sprida kunskap om skadlig inverkan och framgångsrik rehabilitering. Åldersgränser och ersättningsetablering. AHA – utredningsinstitut och mötesplats. Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer – framtida huvudman. Fördelningseffekter av miljöpolitik. Bilaga 11 till . Dämpningsregel för fastighetsskatten och sänkt arvsskatt. Skatt på handelsgödsel och bekämpnings- medel? Beskattningen av utomlands bosatta. Principer för ett moderniserat solvenssystem för försäkringsbolag. Fördelningspolitikens mål och medel. Bilaga 8 till . Läromedel – specifik –. Kännande varelser eller okänsliga varor? Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter II. Konstnärerna och trygghetssystemen. Behandling av personuppgifter inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten. Trygga medborgare – säker kommunikation. Förslag till gemensamt radiokommunika- tionssystem för skydd och säkerhet. Mansdominans i förändring. Om ledningsgrupper och styrelser.