sou · GRB332d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Gruppen träder i verk- samhet efter beslut av generaldirektören. Den genomför möten regelbundet för att hålla uppe och utveckla kompetensen. Till sin hjälp har gruppen en krishandbok som innehåller bl.a. scenarier som berör ansvarsområde och handlingsplaner kopplade till de tänkta händelserna. Flera av scenarierna innefattar sådana moment som kan förekomma vid sabotage eller terror- handlingar. Kompetensutveckling sker också genom årli- ga beredskapsdagar som vänder sig till en bredare krets inom verket. Handlingsplanerna i krishandboken innehåller bl.a. särskilda uppgifter om samverkan. Vidare deltar i ett projekt inom för en utökad samordning och sam- verkan mellan berörda myndigheter och organisationer vid bekämp- ning av större utbrott av smittsamma djursjukdomar. vidtar åtgärder för en ökad IT-säkerhet för att bidra till ett säkert kommunikationssystem vid allvarliga händelser. 58Förordningen (2001:1259) med instruktion för . 59Uppgifterna i detta avsnitt bygger på underlag som lämnat till utred- ningen i skrivelse (utredningens dnr 5/02). För att öka säkerheten på dricksvattenområdet bedriver Livs- medelsverket utbildning gentemot kommunerna. är enligt instruktionen60 central förvalt- ningsmyndighet för frågor om skydd av människor, djur och miljö mot skadlig verkan av joniserande och icke-joniserande strålning (1 §). #skaffa sig noggrann kännedom om de risker som är förenade med strålning och med uppmärksamhet följa utvecklingen inom de biologiska strålningsverkningarnas och strålnings- fysikens områden (2 §, punkt 1), #ha beredskap för rådgivning till de myndigheter som är ansva- riga för befolkningsskyddet och räddningstjänsten, dels i fråga om det strålskydd som behövs om en olycka i kärnteknisk verksamhet inträffar inom eller utom landet, dels i fråga om sanering efter utsläpp av radioaktiva ämnen (2 §, punkt 7), #utföra de uppgifter i transportärenden som ankommer på behörig myndighet enligt rådets förordning (Euratom) nr 1493/93 av om transport av radioaktiva ämnen mellan medlemsstater och rådets direktiv /3/Euratom av om övervakning och kontroll av transport av radioaktivt avfall mellan medlemsstater samt till och från gemenskapen, om inte ärendet skall handläggas av annan myn- dighet enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet eller lagen (1991:341) om strategiska produkter (2 §, punkt 10), #vid ingripanden i en radiologisk nödsituation eller i fall då efterverkningarna av en tidigare nödsituation eller strålnings- verksamhet medför bestående bestrålning, beakta de principer som anges i rådets direktiv /29/Euratom av om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning, om inte dessa frågor ankommer på annan myndighet enligt räddningstjänstlagen (1986:1102 - 2 §, punkt 13 instruktionen). 60 Förordningen (1988:295) med instruktion för . har enligt förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap sär- skilda uppgifter och ett särskilt ansvar inom samverkansområdena Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radio- aktiva ämnen samt Skydd, undsättning och vård. Statens strål- skyddsinstitut har inom båda områdena ansvar för att planera och vidta förberedelser för att förebygga, motverka och begränsa iden- tifierad sårbarhet och risker (samverkansmyndighet, 4 §) samt vidta de förberedelser som krävs vid höjd beredskap (bevakningsmyndig- het, 8 §). skall vid utsläpp av radioaktiva ämnen från en kärnteknisk anläggning ge råd om strålningsmätningar samt samordna och biträda med strålskyddsbedömningar. är den myndighet i (Compe- tent Authority) som till förutbestämda utländska myndigheter och organisationer skall sända varselmeddelande (larm) och informa- tion vid kärnenergiolyckor och radiologiska nödsituationer i landet enligt de internationella och bilaterala avtal som ingått. Organisation, planering och förberedelser m.m. inför terroristattacker eller andra likartade extraordinära händelser i Sverige61 och har genomfört en översyn av befintliga beredskapsplaner med avseende på terrorangrepp mot kärntekniska anläggningar i . Bered- skapsövningar med terroristscenario har genomförts vid flera av anläggningarna. och har tillsammans med tullen startat en studie för att undersöka möjlig- heten att använda känsligare mätinstrument för att identifiera even- tuella illegala transporter av radioaktiva ämnen. är expertmyndighet när det gäller plötsligt uppkommande hot och händelser med joniserande strål- ning och radioaktiva ämnen (N-händelser). För detta ändamål har inrättat den nationella strålskyddsbered- skapen som aktiveras genom Tjänstgörande strålskyddsinspektör (). Begäran om akut experthjälp eller larm om inträffad N- händelse sker alltid genom SOS Alarm. 61 Uppgifterna i detta avsnitt bygger på underlag som lämnat till utredningen i skrivelse (utredningens dnr 5/02). Nuvarande organisation m.m. SOU 2003:32 beredskap och skall svara på sökning från SOS Alarm . Beroende på händelsen ger TSI råd direkt eller aktive- rar TSI relevant expertis och lämpliga mätresurser inom den natio- nella strålskyddsberedskapen. Den nationella strålskyddsberedskapen har en central expert- grupp vid som börjar träda i funktion på begäran av TSI. För kärnkraftolyckor har SOS Alarm en särskild larmrutin som aktiverar hela den centrala strål- skyddsberedskapen och Statens kärnkraftinspektions beredskap direkt och samordnat. Strålskyddsberedskapen upprätthålls natio- nellt genom att upprättat avtal eller överenskommelser om expertkompetens och/eller mätresurser med (), Total- , Försvarsmakten, universitetens radio- fysikavdelningar i , , , , och , samt kärnkraftverken i , , och Forsmark. Aktivering av dessa resurser sker på order från . Statens strålskydds- institut och upprätthåller alltid nära samarbete i beredskapsfrågor. Den svenska strålskyddsberedskapen är i huvudsak inriktad mot att lindra konsekvenser av olyckor vid svenska kärnkraftverk. Beredskapen bygger på ett långtgående samarbete mellan berörda myndigheter och den prövas i ledningsövningar. Beredska- pen mot konsekvenser i av utländska olyckor är mer begränsad. samverkar med / Säkerhetspolisen och med andra myndigheter i en referensgrupp där kriminell användning av radioaktiva ämnen och joniserande strålning behandlas. När det gäller terroristhotet sker samverkan främst med /Säkerhetspolisen. Inom den nationella strålskyddsberedskapen har Statens strålskydds- institut återkommande samverkansmöten med bl.a. Statens kärn- kraftinspektion, , , , , , , , länsstyrelserna i kärnkrafts- länen, de lokala säkerhetsnämnderna, Totalförsvarets forsknings- institut och . Härtill kommer kontakter med universiteten och olika företag inom kärnteknikbranschen. Det utländska samarbetet rör i stor utsträckning den ordinarie kärnenergiberedskapen och bygger ofta på överenskommelser och avtal av olika slag. Effekterna av terrorism med radioaktiva ämnen har tidigare nästan inte alls behandlats internationellt, men har fått något ökad uppmärksamhet. Inom området strålskyddsbered- skap i allmänhet samverkar regelbundet med strålskyddsmyndigheterna i , , och . Inom Statens strålskyddsinstituts internationella utveck- lingssamarbete () sker regelbundna kontakter med mot- svarande myndigheter i , , , , , och . deltar i det internationella arbetet inom FN:s internationella atomenergiorgan , OECD-länder- nas kärnenergiorgan , den internationella strålskyddskommis- sionen ICRP och det samarbete som sker inom EU. Till detta kommer det personliga kontaktnät som medarbetare på skapat med kolleger i länder i , , och m.fl. är enligt sin instruktion62 central för- valtningsmyndighet med uppgift att övervaka dels säkerheten vid kärnteknisk verksamhet, dels genomförandet av den forskning och utveckling och det program för bl.a. sådana frågor som avses i 11 och 12 §§ lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (1 § instruktionen). följa utvecklingen på kärnenergiområdet, i synnerhet beträffan- de säkerhetsfrågor, utreda frågor om och ta initiativ till åtgärder för att höja säker- heten hos kärntekniska anläggningar, ha beredskap för teknisk rådgivning till myndigheter ansvariga för befolkningsskyddet om en olycka i kärnteknisk verksamhet inträffar inom eller utom landet (2 § instruktionen). har enligt förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap särskilda uppgifter och ett särskilt ansvar inom samverkansområdena Tek- 62 Förordningen (1988:523) med instruktion för . nisk infrastruktur, Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemi- kalier och radioaktiva ämnen samt Skydd, undsättning och vård. Verksamheten skall syfta till att förebygga och motverka sprid- ning av radioaktiva ämnen och bedrivas såväl vid svåra påfrest- ningar som vid höjd beredskap. Organisation, planering och förberedelser m.m. inför terroristattacker eller andra likartade extraordinära händelser i Sverige63 Statens kärnkraftinspektions beredskap är uppbyggd för att hantera incidenter och olyckor i kärnteknisk verksamhet. Statens kärn- kraftinspektions beredskapsplanering inbegriper ett brett spektrum av händelser, oavsiktligt eller avsiktligt iscensatta. Sålunda är terroristhändelser en integrerad del i beredskapsplaneringen. Ton- vikten i Statens kärnkraftinspektions beredskap är lagd på reaktor- olyckor och rådgivning fram till dess att beslut om beredskaps- åtgärder kan baseras på radiologiska mätdata efter utsläpp. Utifrån de krav som ställs på som myndighet kan de operativa målen för Statens kärnkraftinspektions beredskapsverksamhet sägas vara att !under normal drift och i samband med vissa driftstörningar ge anläggningsinnehavaren möjlighet att när som helst komma i kontakt med behörig beslutsfattare på för information och besked i säkerhets- frågor av omedelbar betydelse för den fortsatta driften vid anläggningarna, !vid ett beredskapsläge ge närmast berörd myndighet/läns- styrelse och råd och information om teknisk hotbild, !aktivt bidra till att allmänhetens och mediernas informations- behov tillgodoses, !vid en utländsk olycka följa händelseförloppet och i samverkan med berört lands säkerhetsmyndighet informera sig om orsakerna till olyckan samt, om behov finns, även fungera som rådgivare mot berörd säkerhetsmyndighet, 63 Uppgifterna i detta avsnitt bygger på underlag som lämnat till utredningen i skrivelse (utredningens dnr 5/02). !inom ramen för beredskapsverksamheten påbörja utredning av inträffade händelser, både inhemska och utländska, och bedöma behov av eventuella åtgärder vid övriga verk samt besluta härom. Statens kärnkraftinspektions kompetensbehov fokuserar på huvud- uppgiften att lämna råd om teknisk hotbild vid händelser i kärn- teknisk verksamhet, avsiktligt eller oavsiktligt iscensatta. Vid händelser som förorsakar beredskapslägen används Statens kärnkraftinspektions ordinarie kompetens. De experter som har förmåga att genomföra aktuella analyser m.m. finns förtecknade samt är utbildade och inövade. Arrangemang finns för inkallelse av Statens kärnkraftinspektions egen personal. Regelbunden systematisk kompetens- och bemanningsanalys görs. Utbildning och övning sker regelbundet med sikte på att snabbt och effektivt kunna vidta erforderliga åtgärder, lämna stöd till områdesansvariga myndigheter, samverka med övriga aktörer och handha informationsfrågor. Vidare bidras aktivt till en effektiv och realistisk övningsverksam- het och tillhörande systematik i utbildningsverksamheten. Här- utöver lämnas bidrag till den utbildningsverksamhet som bedrivs inom hela kärnenergiberedskapen. har i det ordinarie säkerhetsarbetet omfattande kontakter med systermyndigheter och internationella organisationer. Så även på beredskapsområdet. Hit hör samverkan internationellt med IAEA64, Nordic Emergency Preparedness Group65 och bilaterala parter66 samt nationellt inom AgNBC, samverkansområdet Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen, Krisberedskapsmyndig- heten och andra svenska berörda myndigheter, inklusive polisen. 65En permanent arbetsgrupp för radiologisk och nukleär beredskap under generaldirektörer- na för de nordiska ländernas säkerhets- och strålskyddsmyndigheter. 66De länder som har slutit avtal med om varning och informationsutbyte vid nuk- leära och radiologiska olyckor, dvs. de nordiska länderna samt , och . Särskilt om erfarenheterna från händelserna Till följd av terrorattackerna i har haft kontakter främst med de kärn- tekniska anläggningarna, , Rikskriminal- polisen, Säkerhetspolisen och . Statens kärn- kraftinspektion har härvidlag försäkrat sig om att de kärntekniska anläggningarna vidtar nödvändiga åtgärder, inklusive planeringen vid en förändrad hotbild. har vidare tillsammans med genomfört en översyn av befintliga beredskapsplaner med avseende på terrorangrepp eller hot om sådana. Vid flera av anläggningarna har beredskapsövningar genomförts där scenariot varit terroristangrepp. Statens kärnkraft- inspektion följer upp utfallet av dessa övningar. har vidare med chefen för kriminalpolisen och de kärntekniska anläggningarna ingående gått igenom åtgärder i anläggningarnas fysiska skydd samt haft löpande kontakter med Säkerhetspolisen om eventuella förändringar i hot- bilden. har med stöd av genomfört ett projekt för dimensionering av det fysiska skyddet vid kärnkraftverk. Denna studie kommer tillsam- mans med Säkerhetspolisens kommande hotbildsanalys att utgöra en grund för Statens kärnkraftinspektions reviderade föreskrifter på området. har också inlett en översyn av bygg- nader etc. som är väsentliga för säkerheten med anledning av flyg- krascher. har dessutom informerat sig om förutsättningarna och beslutsgången för att införa flygrestriktioner. Detta med syftet att dokumentera praxis samt klargöra besluts- ordningen för restriktioner. Statens kärnkraftinspektions intresse för detta bottnar inte i avsikten att rekommendera införandet av sådana utan att ha kunskap i frågan och dokumentera den. är en central förvaltningsmyndighet för till- synen över finansiella marknader, kreditinstitut och det enskilda försäkringsväsendet. Under inspektionens tillsyn står 2 500 företag och försäkringsmäklare. De företag som inspektionen bevakar betalar en tillsynsavgift till staten. Myndighetens uppgifter och organisation regleras i förordningen (1996:596) med instruktion för Finansinspektionen.67 I 2 § anges att de övergripande målen för verksamhet är att bidra till det finansiella systemets stabilitet och effektivitet samt att verka för ett gott konsumentskydd. har bl.a. till uppgift att utöva tillsyn i enlig- het med vad om anges i lag eller annan författning. Tillsynen skall ytterst gagna allmänhetens intressen och bidra till att upprätthålla förtroendet för den finansiella sektorn. Vidare skall följa och analysera utvecklingen inom verksamhetsområdet samt rapportera till regeringen om inspektionen bedömer att instabilitet i finanssektorn riskerar att negativt påverka det svenska finansiella systemets funktionssätt. I uppgiften ingår att identifierar och analyserar utvecklingstendenser på finansmarknaden samt bedömer det eko- nomiska läget i de enskilda företagen, branscherna och på finans- marknaden i sin helhet. granskar också risker och kontrollsystem i de finansiella företagen samt övervakar att företagen följer lagar, förordningar och andra regler. En annan uppgift som har enligt 2 § är att den skall meddela föreskrifter samt handlägga förvaltningsärenden i enlighet med lag eller annan författning. Exempelvis krävs tillstånd av för att driva en verksamhet som erbjuder finansiella tjänster. Inspektionen utreder också misstankar om insiderbrott och otillbörlig kurspåverkan. Den ingriper mot företag som missköter sig och kan ytterst dra in deras tillstånd. I inspek- tionens uppgifter ingår också att utforma regler för bl.a. ekonomisk redovisning i finansiella företag. Bland övriga uppgifter kan nämnas att skall medverka i internationellt samarbete som rör inspektionens verk- 67 Organisationen föreslås radikalt förändrad i betänkandet Framtida finansiell tillsyn, SOU 2003:22, men detta påverkar knappast de här aktuella frågorna. samhetsområde samt fullgöra sina uppgifter enligt förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap. generaldirektör är chef för myndigheten och styrelsens ordförande. Inspektionens verksamhet är uppdelad på sex enheter, Strategi & Analys, Försäkring & Fonder, , Marknadsplatser, Kommunikation och Administra- tion. När det gäller kompetens och beredskap inför omfattande terrorist- attentat och andra likartade extraordinära händelser är Finans- inspektionens tillsyn av att börser, banker, Värdepappercentralen m.fl. har tillfredsställande skydd av särskilt intresse. Dåvarande generaldirektören vid har belyst händelserna från ett finansiellt och för- säkringsmässigt perspektiv.68 Han anförde avslutningsvis att terror- attacken i visade på den kraftiga växelverkan som finns mellan finansiella risker och säkerhetspolitiska risker, samt tillade att detta samband måste bli föremål för en professionell riskanalys och en beredskapsplanering för den finansiella sektorn. har vid sammanträffande med utredningen upplyst att flera övningar har förekommit. Enligt inspektionens uppfattning är det ganska lätt att slå ut den kommunikation som ligger till grund för betalningssystemet. genomfördes scenarioövningar med de stabilitets- viktiga finansinstituten. redovisade resultatet av övningarna i rapporten mot IT- risker. Inspektionen konstaterade sammanfattningsvis att de enskilda aktörerna inom den finansiella sektorn hade som affärsdrivande verksamheter var och en för sig en relativt god motståndskraft mot IT-risker. Skulle emellertid ett mer omfattande och samhällshotan- de scenario realiseras, t.ex. genom ett välplanerat terrorattentat i syfte att skada det svenska finansiella systemet, hamnar detta enligt utanför vad de enskilda aktörerna i de flesta fall planerat för. Denna typ av scenario skulle kunna medföra stora 68 En ny säkerhetspolitisk miljö för finanssektorn, anförande av generaldirektör vid the 2001 (promemoria ). påfrestningar på den finansiella sektorn. I rapporten föreslås bl.a. att det tas fram olika riktlinjer för samverkan mellan aktörer inom den finansiella sektorn avseende händelser där centrala marknads- aktörer helt eller delvis slås ut. Vidare anges att bör göra beskrivningar och preciseringar av särskilt prioriterade frågor inom IT-säkerhetsområdet sett ur ett samhälleligt perspek- tiv, förslagsvis genom allmänna råd för informationssäkerheten inom den finansiella sektorn. Arbetet med att genomföra förslagen pågår . har också uppgifter inom sådana områden som åtgärder mot penningtvätt, frysning av betalningar och liknan- de. En fråga som fick särskild aktualitet efter terroristattentaten i var frysning av terroristers tillgångar. Inom EU reglerade en förordning redan detta vad gällde vissa terrorister med anknytning till , men frågan kom upp på nytt när man i fryste vissa personers tillgångar. beslutade att tre organisationer och tre personer i , som var uppsatta på s.k. terrorlista, skulle omfattas av FN:s sanktioner mot tali- banerna m.fl. EG-Kommissionen beslutade att nämnda organ och personer skulle sättas upp på en komplette- rande lista och således omfattas av EU:s sanktioner mot talibanerna m.fl.69 Genom lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. är det numera straffbart att samla in, tillhandahålla eller ta emot pengar eller andra tillgångar i syfte att dessa skall användas, eller med vetskap om att de är av- sedda att användas, för att begå särskilt allvarlig brottslighet (jfr avsnitt 3.10). har framhållit att den praktiska tillämpningen av lagen bör underlättas genom att regler införs som underlättar informationsutbyte mellan myndigheter samt mellan myndigheter och finansiella institut. Enligt 10 kap. 5 § lagen (1992:543) om börs- och clearing- verksamhet får regeringen vid krig, krigsfara eller andra onormala förhållanden besluta att all handel vid en börs eller en auktoriserad 69 EG-Kommissionens förordning (EG) nr 2199/2001 som trädde i kraft . marknadsplats skall avbrytas. I brådskande fall får sådant beslut meddelas av börsen eller marknadsplatsen efter samråd med Finans- inspektionen. Börsens eller marknadsplatsens beslut, som får avse högst , skall underställas regeringen. Utredningen har haft kontakt med Stockholmsbörsen som anser att denna reglering är riktig så till vida att det principiellt sett inte bör ankomma på börsen själv utan på regeringen att besluta om stängning vid onormala förhållanden. Från Stockholmsbörsens sida har man hänvisat till att börsen var utsatt för en ganska stark press från vissa håll att avbryta handeln på samma sätt som New York- och Nasdaq-börserna. I efterhand framstår ställ- ningstagandet att låta handeln fortsätta som riktigt. Det är emeller- tid viktigt att man på förhand tänker igenom i vilka situationer som det är befogat att avbryta handeln. Erfarenheter från inhemska och internationella civila katastrofer, olyckor och brott, inte minst , har visat att möjligheterna till kommunikation mellan flera aktörer är avgörande för framgång i räddningsarbete och andra ingripanden. Även i var- dagsarbetet ger ett gemensamt nät möjligheter till förebyggande arbete, rationalisering och utveckling av samarbetet. Regeringen har framhållit att väl fungerande radiokommunika- tion för polisen och andra samhällsviktiga verksamheter är av stor betydelse. Det fortsatta arbetet inom området bör enligt regeringen inriktas på att få till stånd ett gemensamt nationellt radiokommu- nikationssystem. Systemet bör byggas ut successivt med inriktning på att åstadkomma ett landstäckande system (prop. 2002/03:1, ut- giftsområde 4, s. 64). Frågan om ett gemensamt radiokommunikationssystem för de svenska public safety-myndigheterna (polis, brandkår, ambulans m.fl.) har utretts i flera omgångar. Efter det att några myndigheter arbetat med frågan på eget initiativ tillsatte regeringen den första utredningen . Flera utredningar har förespråkat ett basnät för trygghet och säkerhet med s.k. Tetrastandard. Tetra (Terrestrial Trunked Radio) är en särskild europeisk standard för mobil radiokommunikation som tagits fram för public safety-myndigheternas behov. I Tetra- standaden finns ett antal specialfunktioner utöver de vanliga funk- tionerna i de allmänna mobilsystemen, bl.a. möjlighet till priorite- ringar, nödlarm, snabb uppkoppling och kryptering. Tetra- standarden är inte avsedd att användas för en masskommunikations- marknad. Ett av de främsta skälen till att ett landstäckande gemensamt radiokommunikationssystem ännu inte införts i , är att finansieringen av ett sådant system inte har kunnat lösas. Polisen är en av de aktörer som har brådskande behov av ett nytt nationellt radiosystem. Regeringen beslutade att de ekonomiska förutsättning- arna för och konsekvenserna av ett gemensamt radiosystem för polisväsendet, den kommunala räddningstjänsten och hälso- och sjukvården skulle klargöras (dir. 1997:92). En särskild utredare tillkallades med uppgift att utreda och lämna förslag på teknisk lösning, samverkansformer och en lösning av ägarefrågorna. Utred- ningen om ett gemensamt radiosystem, UGR, avlämnade i decem- ber 1998 sitt betänkande Ett tryggare – Ett gemensamt system för mobil kommunikation (SOU 1998:143). En av utred- ningens slutsatser var att Tetrastandarden uppfyllde uppställda krav för radiokommunikation för de samhällsviktiga verksamheterna, medan GSM, standarden för det dominerande systemet för allmän mobiltelefoni i , inte gjorde det. De krav som nämndes var bl.a. effektiva gruppsamtal, snabb uppkoppling, möjlighet till direkttrafik mellan terminaler eller basstationer (om andra delar av infrastrukturen slagits ut) och prioritering av användare. Vidare nämndes högt ställda krav på säkerhet och skydd, t.ex. mot avlyss- ning.