sou · GRB360d5 · 2004-01-01 00:00:00 — Skogsindustrierna anser att fyraårsperioden ska ändras till 1995-1998 vilket på ett bättre sätt tar hänsyn till tidigt genomförda åtgärder. anser att den tid som valts bör göras avsevärt längre än den korta . avstyrker å det bestämdaste en tilldelning av utsläppsrätter baserad på fossila emissionsdata för 1998-2001 då det missgynnar alla som genomfört åtgärder för att minska koldioxidutsläppen tidigare. avstyrker en tilldelning till fossila bränslen baserad på åren 1998-2001 eftersom tidigare vidtagna åtgärder ej beaktats. Plast- & Kemiföretagen anser att ifall tilldelningen skall baseras på historiska utsläpp skall de fördelningsgrundande åren vara , helst 2000-2003. Organisationen stödjer även möjligheten att enbart välja vid exceptionella förhållanden, t ex vid stora underhållsstopp i petrokemisk industri. Verket för näringslivsutveckling anser att tilldelningen ej bör baseras på 1998-2001 eftersom det dels rådde en högkonjunktur då och dels att det rimligtvis borde ha genomförts reducerande åtgärder . finner att 1998-2001 är olämplig för skogsindustrins vidkommande och att andra halvan av 90-talet är mer representativ för utvecklingen av historiska utsläpp. gör bedömningen att skälen att kompensera aktörer för åtgärder är begränsade eftersom de genomförts av rena lönsamhetsskäl och inte sällan med finansiellt stöd från statens sida. i län instämmer i delegationens förslag att i det fall exceptionella förhållanden rådde för en anläggning skall verksamhetsutövaren kunna ansöka om att anläggningen får tilldelningen av utsläppsrätter baserad på en treårsperiod. anser att principen att få undanta vid exceptionella händelser är viktig. floatglas AB vill räkna som underlag beroende på en s k kallreparation 1999. Statskontoret anser att delegationen inte klarlagt att 1998-2001 skulle utgöra en genomsnittsperiod. i delar inte delegationens uppfattning att 1998-2001 delvis innebär att tidigare vidtagna åtgärder tas hänsyn till. Tilldelning baserad på historiska utsläpp Förslaget: Fördelningen till sektorer respektive anläggningar skall baseras på historiska aktiviteter. Följande instanser är positiva till förslaget (11 st): , , , , , Svensk Fjärrvärme, , i , (inkl ), Svensk Mineralindustri. Följande instanser har invändningar mot förslaget (12 st): , , , , , , , , i , Plast- & Kemiföretagen, och i . anser att en tilldelning baserad på historiska utsläpp är ett enkelt och transparent sätt att fördela utsläppsrätterna som kan vara lämpligt i ett första skede. bör olika typer av benchmarking- metoder för fördelningen av utsläppsrätter övervägas liksom auktionering. Sådana metoder skulle öka möjligheten att behandla befintliga och nya anläggningar lika och öka miljöstyrningen. tillstyrker principen att utsläppsrätterna skall baseras på historiska data. Det primära är att få till stånd ett fungerande system som sätter tak på utsläppen. STEM noterar att en utförlig motivering med utgångspunkt i delegationens studie av alternativa modeller saknas. Andra former av gratis tilldelning uppfyller på flera punkter bättre de kriterier som ställs på allokeringsplanen. STEM anser det inte vara tillräckligt motiverat varför benchmarking för energiomvandlingssektorn förkastats. Möjligheten att tillämpa internationell benchmarking för särskilda företag med stor internationell konkurrens utanför EU bör prövas. Kommerskollegiet välkomnar utredningens förslag att välja en tilldelningsmetod som är enkel, transparent, obyråkratisk och förutsägbar, något som torde vara fallet med en emissionsbaserad tilldelning av utsläppsrätter. tillstyrker de föreslagna principerna för gratis tilldelning av utsläppsrätter. , Svensk Fjärrvärme och anser att det är rimligt att utgå från gratis tilldelning baserat på historiska utsläppsdata. i bedömer att historiska utsläppsdata är lämpligast att använda för fördelning av utsläppsrätter mellan olika branscher eftersom det är svårt att utforma någon annan fungerande fördelningsprincip. (inkl ) accepterar utredningens förslag men hoppas att förutsättningar finns inför kommande handelsperioder så att en tilldelning kan ske som baseras på internationell benchmarking eller bästa teknik. Svensk Mineralindustri tillstyrker förslaget med tilldelning baserat på historiska data. Benchmarking är svår att genomföra eftersom tillförlitliga data inte finns tillgängliga inom branscherna. kanske detta kan avhjälpas genom det arbete som delvis påbörjats inom ramen för IPPC-direktivet för att ta fram relevanta dokument. framhåller att en tilldelning som baseras på specifika utsläpp kombinerad med internationell benchmarking skulle vara mer ändamålsenlig än det nu liggande förslaget. Det skulle ge industrin möjlighet att växa och begränsa utsläppen på ett kostnadseffektivt och konkurrensneutralt sätt. Svenskt Näringslivs uppfattning är att utredningen inte tillräckligt analyserat de möjligheter som direktivet ger att välja en sådan lösning. anser att benchmarking ska kunna användas där relevanta data föreligger. Tillgängliga data från IISI, International and , och från andra källor visar att benchmarking är möjlig inom denna sektor. föreslår att tilldelningen till malmbaserade stålverk baseras på planerad produktion multiplicerade med medelvärdet för specifikt utsläpp per ton producerat stålämne i . De som ligger bättre än medelvärdet får fria utsläppsrätter som kan användas för expansion och de som ligger sämre måste utsläppsrätter köpas, processeffektiviseringar göras eller investeringar i ny teknik. För varje ny period fastställs ett nytt medelvärde baserat på tillgänglig statistik inom handelssystemet. uppger att en tilldelning baserat på historiska data leder till en allvarlig snedvridning av konkurrensläget och föreslår istället en modell baserad på internationell benchmarking. Ett alternativ är en benchmarking endast inom EU (som ). En sådan borde vara relativt enkel att göra eftersom EU:s direktiv föreskriver inrapportering av emissioner . Skogsindustrierna uppger att delegationens förslag inte speglar en anläggnings energi- eller koldioxideffektivitet. Skogsindustriernas uppfattning är att tilldelningen bör baseras på det specifika utsläppet av koldioxid. Utredningens förslag ger svenska massa- och pappersbruk en konkurrensnackdel eftersom de specifika utsläppen är väsentligt lägre än i kontinentala bruk. Skogsindustriernas förslag är att den tilldelade mängden utsläppsrätter fås genom att multiplicera genomsnittligt specifikt utsläpp med en antagen produktion för . Skogsindustrierna bedömer att denna tilldelningsmetod skulle innebära att tilldelningen till massa- och pappersindustrin skulle behöva ökas med 0,3 Mton till 2,5 Mton. och anser att tilldelningen skall baseras på specifika utsläpp för de bränslerelaterade utsläppen för att ta hänsyn till den internationella konkurrensen utanför EU. stålprodukter medför låga koldioxidutsläpp vilket är skäl för att svenska gruvföretag inte påläggs kostnader som inte tillämpas för konkurrenterna. och anser att tilldelningsmetoden endast belönar företag som eldar fossila bränslen och etablerar en princip att ekonomiskt bestraffa företag som frivilligt gått före med satsningar för att minska utsläpp. Svebio föreslår, framförallt för energisektorn, en tilldelning baserad på levererad eller tillförd energi (benchmarking) oaktat om fossila eller förnybara bränslen använts, baserat på data . anser att en modell bör utvecklas som inte misskrediterar de som gjort effektiviseringsåtgärder eller gått över till förnybara bränslen. i anser att man trots tekniska svårigheter bör pröva att knyta utsläppsrätter till utsläppsmängd i relation till produktionsmängd. Eftersom det främst är i internationell jämförelse det är viktigt att premiera energieffektiva verksamheter bör i det fortsätta arbetet också försöka få genomslag för ett sådant synsätt inom övriga EU. Plast- & Kemiföretagen anser att en tilldelning baserad på historiska utsläpp hämmar expansion genom att investeringar för ökad produktion fördyras när expansiva produktionsenheter tvingas köpa utsläppsrätter. Det har skett en kraftig produktionsutveckling inom föreningens Föreningen anser fortsatt att principen ska vara att utgå från specifika utsläpp och företagen får ange vilken produktionsvolym de förutser för 2005-2007. I princip kommer den maximala utsläppsnivån överensstämma med miljötillståndet. Benchmarking inom respektive processområde enbart i är inte görligt då det i i princip endast finns unika anläggningar. skulle man kunna använda sig av bästa möjliga teknik (BAT) när fler processbeskrivningar inom IPPC-arbetet framtagits. vill förorda tilldelning utifrån specifika utsläpp förutsatt att det kan utformas likformigt och inte strider mot intentionerna i EU:s direktivförslag. Bl a för skogsindustrierna skulle det kunna ge en effektivare styrning än en tilldelning baserad på absoluta utsläpp. i bedömer det som mycket angeläget att tilldelningsmetoden beaktar de ansträngningar som de svenska företagen redan gjort för att minska utsläppen av koldioxid så att konkurrensen mellan inhemska och utländska företag snedvrids. Möjligheten att för vissa branscher användas sig av benchmarking bör närmare undersökas av utredningen. anser att en tilldelning på historiska utsläpp kan komma att försvåra eller förhindra nyetablering men att effekterna beror i hög grad på vilka villkor som tillämpas vid tilldelning till nyetablerade företag. anser att benchmarking är svår att genomföra inom branschen eftersom kalksten från olika brott har egna speciella och varierande egenskaper som påverkar bränsleförbrukningen vid bränning av kalk. Verket för näringslivsutveckling anser att ett tilldelningssystem borde innebära att tilldelning av utsläppsrätter till nya effektivare anläggningar innebär att befintliga anläggningar som konsekvens får mindre tilldelning. Följande instanser yttrar sig positivt om alternativet att auktionera ut utsläppsrätter (9 st): , , Verket för näringslivsutveckling, , , , , i och . anser att möjligheten att utnyttja en auktion , riktad till antingen nya anläggningar eller de svenska aktörerna i handelssystemet, bör utredas. STEM anser också att möjligheten för att tillämpa en större auktion än vad direktivet anger bör undersökas. STEM menar att en auktion stimulerar också aktörerna i högre grad till att bedriva teknisk utveckling mot utsläppsreducerande teknik jämfört med om utsläppsrätterna tilldelas gratis. anser att möjligheterna till auktionering bör utnyttjas för att öka miljöstyrningen och effektiviteten i handelssystemet. I det fortsatta arbete med fördelningsplanen bör det utredas på vilket sätt detta skall kunna ske. Verket menar att de flesta problem som uppkommer vid allokeringen skulle kunna undvikas om ett system med handel med utsläppsrätter baseras på en auktionering i stället för fri tilldelning. Verket för näringslivsutveckling anser att möjligheten till auktion bör utnyttjas fullt ut. anser att av den totala kvoten skall auktioneras ut för att ge signalen om att detta bör vara den självklara principen och för att få praktisk erfarenhet av denna metod. SNF menar att handelssystemet måste utgå från den vedertagna principen om att förorenaren skall betala vilket garanteras genom auktionsförfarande vid själva fördelningen av utsläppsrätterna. anser att ett auktionsförfarande skulle göra utsläppsrättshandelssystemet trovärdig och väl fungerande. anför att rätterna kan delvis fördelas genom ett auktionsförfarande. anser att bör verka för att så stor andel som möjligt av utsläppsrätterna inom EU:s handelssystem auktioneras ut för att främja effektivitet och tillväxt. i menar att ett auktionsförfarande hade inneburit en tydlig kostnad för utsläppen och en fortsatt samhällelig intäkt. anser att tilldelningen av utsläppsrätter bör göras genom regelbundet återkommande auktioneringar, där staten får intäkterna. Priserna på rätterna kan förväntas stiga i takt med minskade kvoter och tillväxtens ökade energibehov, även om ny teknologi kan vara energibesparande. Systemet bör inte gynna de som inledningsvis fick stora tilldelningar, t ex p g a avsaknad av effektivisering, eller de finansiella aktörer som inledningsvis kunde få kontroll över stora mängder utsläppsrätter på andrahandsmarknaden. saknade i utredningen en diskussion om ett alternativ med auktionsförfarandet och dess fördelar. Hänsyn till tidiga åtgärder vid tilldelning Förslaget: vidtagna åtgärder (early action) beaktas delvis genom att den genomsnittliga utsläppsmängden används vid fördelningen. i anser att tilldelningsperioden kan komma att medföra nackdelar i konkurrensen mellan företag som tidigt genomfört utsläppsminskningar och andra. ser det som olyckligt att företag som varit tidigt ute med effektiviseringar måste köpa utsläppsrätter, medan de som ännu inte gjort förbättringar kan göra snabba och billiga åtgärder för att sedan sälja utsläppsrätter. i framhåller att förbättringar genom tillämpning av resurssnål teknik måste värderas vid fördelning av utsläppsrätterna. i bedömer det som mycket angeläget att man vid valet av metod för tilldelning av utsläppsrätter beaktar de ansträngningar som svenska företag redan har gjort för att minska utsläppen av koldioxid. konstaterar att utredningen genom valet av tilldelningsprincip inte tagit hänsyn till tidiga åtgärder som skett innan referensperioden – 2001. STEM gör bedömningen att det inte finns några starka skäl till att vid allokeringen kompensera aktörer för åtgärder vidtagna . anser att det är av stor vikt att i de kommande förhandlingarna arbetar för att landet skall få en väl tilltagen andel av det totala antalet utsläppsrätter, inte minst för att säkerställa att svenska företag som tidigt infört energieffektiv och koldioxidsnål teknik gynnas. anser att utredningen inte tillräckligt analyserat de möjligheter som handelsdirektivet ger att välja en tilldelning som baseras på specifika utsläpp kombinerad med någon form av internationell jämförelse. Organisationen menar ett en sådan tilldelningsgrund skulle vara ett relevant sätt att hantera frågan om tidiga åtgärder. Även i anser att man bör överväga möjligheterna att närmare knyta utsläppsrätter till specifika utsläpp. Eftersom det främst är i internationell jämförelse det är viktigt att premiera energieffektiva verksamheter bör i det fortsatta arbetet också försöka få genomslag för ett sådant synsätt inom övriga EU. Även Plast- & Kemiföretagen och Skogsindustrierna förordar en tilldelning baserad på specifika utsläpp. Utsläpp relaterade till utbytbara respektive icke utbytbara insatsvaror Förslaget: Utsläpp relaterade till icke utbytbara råvaror skall behandlas i särskild ordning. Positiva till förslaget (11 st): Länsstyrelserna i , och , , geologiska undersökning, , , , i , och Mineralullsindustrin. Invändningar mot förslaget (6 st): , , , Svensk Fjärrvärme, och . i bedömer att en särbehandling av icke-utbytbara utsläpp är rimlig, men att utsläppsrätten endast bör omfatta utsläpp som sker vid tillämpning av bästa möjliga teknik. i ställer sig positiv till en uppdelning av utsläppen. i instämmer också i förslaget om uppdelning av utsläpp. anser att en uppdelning kan vara rimlig i sig, liksom att man använder olika allokeringsmetoder för de olika utsläppstyperna. Verket anser däremot inte att det är rimligt att en frikostig allokering till icke-utbytbara utsläpp kan ske utan att det får konsekvenser i form av begränsningar i andra delar av den handlande sektorn. geologiska undersökning delar uppfattningen att icke-utbytbara utsläpp skall behandlas i särskild ordning. , , , i och stödjer förslaget att göra skillnad mellan bränslebaserade utsläpp och icke- utbytbara råvarurelaterade utsläpp. anser emellertid att gruppen icke-utbytbara utsläpp måste utökas om andra utsläpp än energirelaterade skall ingå i handelssystemet. Mineralullsindustrin stödjer uppdelningen och förordar att några ytterligare utsläpp skall definieras som utsläpp relaterade till icke-utbytbara råvaror. ställer sig tveksamt inför uppdelningen av koldioxidutsläpp i sådana som härrör från råvaror respektive från förbränning av fossila bränslen. KI menar därför att utsläppen i princip bör likabehandlas vid tilldelning av utsläppsrätter. anför att vad som räknas som icke-utbytbara utsläpp inte är konsekvent i betänkandet. STEM pekar på att det kan uppstå svårhanterliga effekter till följd av uppdelningen i olika kategorier utsläpp och att det är förenat med stora osäkerheter. Svensk energi, Svensk fjärrvärme och anför att man för att slippa ett system med specifika regler för icke-utbytbara utsläpp skulle kunna nyttja opt-out för företag särskilt utsatta för internationell konkurrens. anser att utbytbara respektive icke-utbytbara utsläpp skall behandlas lika. Det kan då också vara lämpligt att kostnaden för utsläppsrätter inkluderas och medräknas vid tillämpningen av skattenedsättning för energiintensiv industri. är negativt till att sektorer behandlas olika, men bedömer trots det att uppdelningen i utbytbara respektive icke-utbytbara utsläpp kan vara rimlig. Hantering av nya deltagare Delegationens förslag: Nya deltagare behandlas olika beroende på dels som tillstånd enligt handelsdirektivet erhålls, dels om anläggningen fått ett första tillstånd att släppa växthusgaser eller fått ett gammalt tillstånd förnyat. När det gäller en anläggning som fått ett första tillstånd bedöms det framtida behovet av utsläppsrätter på grundval av en benchmarkinganalys eller bästa möjliga teknik. När det gäller det en anläggning som fått ett gammalt tillstånd förnyat på grund av en utvidgning av verksamheten görs en uppdelning i icke-utbytbara råvarurelaterade koldioxidutsläpp och i bränslerelaterade utsläpp. När det gäller bränslerelaterade utsläpp hänvisas nya deltagare som fått sitt tillstånd förnyat på grund av en utvidgning av verksamheten till andrahandsmarknaden för utsläppsrätter. Delegationen bedömer att den framtida marknaden för utsläppsrätter kommer att göra det möjligt för nya deltagare att köpa bedömt behov av utsläppsrätter för att täcka bränslerelaterade utsläpp. När det gäller icke-utbytbara råvarurelaterade koldioxidutsläpp föreslås nya deltagare få utsläpps i förhållande till regeringens bedömning av det framtida behovet för att täcka berörda anläggningars behov av icke-utbytbara råvarurelaterade koldioidutsläpp. i bedömer att hanteringen av nya deltagare behöver förtydligas och att det är en fördel om nya anläggningar som tas i drift och som omfattas av systemet ingår redan i den första fördelningsplanen. vid konstaterar att det inte framgår av betänkandet hur nya verksamhetsutövare skall kunna få möjlighet att släppa ut inom bubblan. anser att det borde säkerställas att det vid utdelningen av utsläppsrätter används kriterier som inte missgynnar nyetablering på den svenska marknaden, särskilt om nya företag använder nyare, miljövänlig teknik. anser att principen att basera tilldelningen av utsläppsrätter på historiska volymer kan komma att försvåra eller förhindra nyetablering. menar att det är oklart om de verk som huvudsakligen avses i kategorin nya anläggningar kommer att få tillstånd tidigare än och därmed bli berättigade till en tilldelning. menar att det är angeläget att en tillräcklig mängd utsläppsrätter avsätts för nya deltagare, så att risker för begränsning av Företag som har fått miljötillstånd för en utvidgning eller nyinvestering bör således i princip vara garanterade en tilldelning av utsläppsrätter, oavsett när anläggningen tas i drift. Denna uppfattning delas av Plast- & Kemiföretagen. föreslår ett antal förtydliganden när det gäller nya deltagare. Den nationella tilldelningsplanen skall inkludera dels verksamheter som varit i drift 1998 – 2001 och dels sådana som antingen tagits i drift efter eller som planeras att tas i drift t.o.m. den första periodens utgång . Fördelningsplanen skall bygga på anmälan från berörda företag. Anläggningar som tagits i drift efter och därmed saknar historiska data tilldelas utsläppsrätter baserat på benchmarking eller bästa teknik. Nya deltagare erhåller utsläppsrätter för tillkommande råvarurelaterade utsläpp motsvarande de utsläpp som kan nås vid tillämpning av bästa teknik. Nya deltagare erhåller med undantag från vad som stadgas om utsläpp orsakade av nya lagliga krav inga utsläppsrätter för tillkommande bränslerelaterade utsläpp. I det fall lagstiftningen innebär att verksamhetsutövaren måste ändra produktionsförhållanden eller bygga nya anläggningar för att möta nya lagstadgade krav som leder till utökade koldioxidutsläpp skall utövaren tilldelas utsläppsrätter motsvarande denna ökning. Hänsyn till internationell konkurrens anser att frågan om industrins konkurrenskraft bör behandlas i ett sammanhang där man också beaktar de reformer av energiskattesystemet som sannolikt blir aktuella i samband med introduktionen av handel med utsläppsrätter. anser att ytterligare överväganden behöver göras när det gäller hur man skall värna särskilda företag med stor internationell konkurrens utanför EU. STEM menar att buffertar i allokeringsplanen kan vara problematiska och menar att ett intressant alternativ för företag med stor internationell konkurrens vore att utnyttja opt-out till 2007 för att ta fram underlag för en internationell benchmarking. anser att det svenska beslutet om utsläppsmål redan i sig innebär ett starkt stöd till näringslivet i våra konkurrentländer och motsvarande produktion i bör inte dessutom straffas för att de redan nu använder koldioxidsnål teknik. framhåller att mindre än hälften av världens stålproduktion sker i länder med åtaganden enligt Kyotoprotokollet och menar att en i förväg bestämd storlek på bubblan kan innebära en icke konkurrensneutral situation för stålindustrin. anser att benchmarking skall kunna användas där relevanta data föreligger. Även anför dessa synpunkter. framhåller att ett kraftigt höjt elpris, som ett införande av handelssystemet enligt utredningen troligen kan leda till, skulle kunna få avgörande effekter för enskilda anläggningars möjlighet att konkurrera internationellt. Därför menar organisationen att noggranna analyser måste göras av vilka effekter ett högre elpris kan komma att medföra för företag och branscher, innan beslut fattas om slutlig tilldelning. Plast- & Kemiföretagen, , , för orter med energiintensiv industri och framhåller elprisernas stora betydelse för industrins konkurrenskraft. Vidare förordar att utsläppsrätter skall delas ut baserat på specifika utsläpp för de bränslerelaterade utsläppen. Detta är speciellt viktigt med hänsyn till den internationella konkurrensen utanför EU. Om de svenska företagen påläggs kostnader som inte belastar konkurrenterna försämras konkurrenskraften. Vidare menar föreningen att det skall vara möjligt att få tilldelning av utsläppsrätter för produktförändringar. delar Svenska Gruvföreningens uppfattning om tilldelningen av bränslebaserade utsläppsrätter och dess vikt för industrins konkurrenskraft. Vidare menar att det bör eftersträvas att fler länder omfattas av marknaden för utsläppsrätter. Detta gör systemet mer konkurrensneutralt på den internationella marknaden. Att på kort sikt inkludera de projektbaserade mekanismerna (JI, CDM) är ett steg i rätt riktning. FöretagarFörbundet anser att det behövs en fördjupad utredning kring hur olika alternativ för handeln med utsläppsrätter i förhållande till miljöskatter och nationella mål för växthusgaser inverkar på småföretagens konkurrensvillkor nationellt och internationellt. anser att bör skärpa sin tillsyn över andra länders tilldelning och statistik för att svensk industri inte skall missgynnas, i stället för att genomföra en generös tilldelning i . Hänsyn till EU:s statsstöd och konkurrensregler poängterar att fördelningen av utsläppsrätter skall ske på ett sätt som varken strider mot EU:s statsstöds- och konkurrensregler eller WTO:s avtal om subventioner och utjämningsåtgärder. anser att delegationens förslag med särskilda