sou · GRB396 · 2004-01-01 00:00:00 — Studerande är heller inte någon homogen grupp och det finns därför mycket som talar för att andra faktorer än socialgrupp har större betydelse för vilka effekter studiemedelssystemet har på möjligheten att påbörja högre studier. Som vi tidigare sett har ålder stor betydelse, dels för om man överhuvudtaget har studiemedel och dels för om man en- bart har bidrag. Detta samband står sig genom hela 1990–talet en- ligt tillgänglig statistik. Det finns några få enkätstudier över studiestödets betydelse för rekryteringen till fortsatta studier vilka redogörs för nedan. Tyvärr har dessa studier nu på nacken. Studiemedlets betydelse för övergången till högskolan SOU 1992:122 har genomfört enkätstudier av studiemedlets bety- delse för direktövergången till högskolan i tre riksrepresentativa stickprov av gymnasister födda , 1953 och 1963. I en senare enkätundersökning för har man vänt sig till högskolestude- rande för att undersöka rekryteringseffekterna av det studiemedelssystem som trädde i kraft och där studie- medelsbeloppet kraftigt höjdes. Resultatet från dessa undersökningar sammanfattas i tabell 4.4 nedan. En indelning i tre socialgrupper används i undersökningarna Socialgrupp I omfattar högre tjänstemän, större företagare m.fl., socialgrupp II omfattar tjänstemän på mellan– och lägre nivå, egna företagare samt jordbrukare och socialgrupp III omfattar kvalifice- rade och okvalificerade arbetare. Undersökningarna belyser inte studielånet och studiebidraget var för sig utan studiemedlet som helhet. Utbildningssubventionernas betydelse Bilaga 10 till LU 2003 Tabell 4.3 Andelen studerande från olika socialgrupper Anm: Tabellen visar andelen studerande från olika socialgrupper som förmodligen inte påbörjat högskolestu- dier om inte studiemedel funnits. Källa: SOU 1992:122. Sammantaget menar utredningen att studiemedlen över tiden kommit att spela en allt större roll för möjligheten att påbörja hög- re studier inom i stort sett alla socialgrupper. Effekten har varit störst i den lägsta socialgruppen och minst i den högsta, men diffe- rensen mellan grupperna har minskat. Studiemedlens betydelse för att minska snedrekryteringen vid övergång till högre utbildning skulle därmed ha minskat över tiden enligt utredningen. En för- till detta kan hänga samman med den ekonomiska utjäm- ning som skett mellan olika socialgrupper. Studenter har också i högre utsträckning än tidigare fått ta ett större ansvar för den egna ekonomin, oavsett föräldrabakgrund. Resultaten från dessa undersökningar måste dock tolkas med viss försiktighet eftersom det handlar om att jämföra en verklig situation att studera med studiemedel mot en hypotetisk att studera utan studiemedel. Så många andra studier finns dock inte att tillgå. Det hävdas ofta att ungdomar från familjer med lägre socioeko- nomisk standard är mindre benägna att skuldsätta sig. Lånebenä- genheten tycks dock ha ökat –talet sam- tidigt som snedrekryteringen minskat något. Det finns inte några tillgängliga studier som visar på att studiemedlet väsentligen påver- kar vare sig rekryteringen eller snedrekryteringen till högskolan. Detta beror sannolikt på att snedrekryteringen grundläggs i livet, innan valet till högskolestudier. Det kommer vi dis- kutera vidare i kapitel 7 i denna rapport. Det nya reformerade stu- diestödssystem som trädde i kraft , där bidragsdelen höjdes från till av det totala studiemedlet kommer då inte förändra detta. 66 Ds 2000:19. Bilaga 10 till LU 2003 Studiehjälpen67 av begränsad betydelse för rekryteringen till gymnasie- skolan Studiehjälpens nära koppling till övriga familjepolitiska samhälls- stöd68 gör det svårt att klart se vilket syfte studiehjälpen egentligen har och därmed i vad mån detta syfte uppfylls. Studiehjälpen be- rördes inte heller av den reformering av studiestödet som trädde 2001. Det finns endast ett fåtal undersökningar av studiehjälpens bety- delse för rekryteringen till gymnasieskolan. I huvudsak handlar det om ett antal enkätundersökningar i mycket begränsade stickprov varför ansatsen och värdet av dessa undersökningar kan ifrågasät- tas. De flesta har dessutom på nacken. I SOU 1992:122 finns en sammanställning av de undersökningar som gjorts på området. Sammantaget visar resultaten från enkätundersökningarna att studiehjälpen på den gymnasiala nivån haft en begränsad betydelse för att öka rekryteringen totalt sett –talet. En större andel bland lägre socialgrupper uppger dock att de är studiehjälps- rekryterade. Eleverna ger också en större vikt till studiehjälpens betydelse än deras föräldrar. Även om underlaget är bräckligt drar utredningen slutsatsen att studiehjälpen har haft en viss betydelse för att motverka den sociala snedrekryteringen, speciellt till gym- nasieskolans 3- och 4-åriga linjer. Det är svårt att uttala sig om utvecklingen –talet. Det finns vissa tecken på att snedrekryteringen till studieförberedande program har minskat.69 Sannolikt har studiehjälpen inte haft någon effekt på snedrekryteringen till gymnasieskolans program –talet. är alla program 3-åriga. Studiehjälpen bör där- med inte spela någon roll vid valet mellan olika program. Möjligen att högre stöd kan spela roll för valet att fortsätta gymnasiestudi- erna fram till examen. Studiehjälpens roll och måluppfyllelse har setts över av en utred- ning som redovisade sin slutrapport i början av 2003.70 Enligt ut- redningen är studiehjälpen av begränsad betydelse vid ungdomars gymnasieval och för att motverka studieavbrott. 67Se faktaruta 4.1. Studiehjälp riktar sig till gymnasiestuderande under . 68Till de ekonomiska familjestöden brukar förutom studiehjälp räknas barnbidrag, bostads- bidrag till barnfamiljer, underhållsstöd, föräldraförsäkring, inkl. havandeskapspenning, barn- pension och vårdbidrag till funktionshindrade barn och bidrag till internationella adoptioner. 69Se kapitel 7 i denna rapport. Bilaga 10 till LU 2003 framgått påbörjar av en årskull gymnasiestudier , men det är alltför många som inte slutför dessa. Däremot menar utredningen att det extra tillägget71 har en viss betydelse för att motverka social snedrekrytering. Även om studiehjälpen inte påverkar vare sig snedrekryteringen eller rekryteringen till gymnasieutbildning i någon större utsträck- ning kan den ha en viss inkomstomfördelande effekt. Det extra tillägget vänder sig dessutom specifikt till ungdomar i inkomst- svaga hushåll och syftar till att öka dessa ungdomars möjligheter att bedriva studier. Den offentligt subventionerade utbildningen tar en stor del av samhällets resurser i anspråk som den syftar till att om- fördela resurser till hushåll med lägre ekonomisk standard. Utan en offentligt subventionerad grundskola och gymnasieskola skulle många familjer sannolikt inte ha råd att låta sina barn fullfölja des- sa. På kort sikt bidrar därmed utbildningssubventionerna till en jämnare fördelning. Det blir ett annorlunda resultat i ett längre per- spektiv i och med att en högre utbildning oftast leder till att man får en högre inkomst. Utbildningssubventionerna ökar då på livs- inkomsterna ytterligare. Inom de grupper som tar del av utbildningssubventionerna är det de som utnyttjar utbildningssystemet mest också de som drar mest fördel av subventionen. Detta innebär att subventionerna till högre utbildning blir snedfördelande i och med att de framför allt gynnar barn till högutbildade och höginkomsttagare. Studiestödet har sannolikt större betydelse i ett livscykelper- spektiv, jämfört med ett enskilt år, genom att det omfördelar till tiden som fattig studerande från tiden med god inkomst till följd utav utbildning. Studier av studiebidragets långsiktiga omfördel- ningsprofil visar däremot att det omfördelar från lågutbildade till högutbildade och från fattiga till rika. Så även om studiebidraget bidrar till en jämnare fördelning över ett enskilt år innebär det en ojämnare fördelning i ett längre perspektiv. Studiestödssystemet har många mål att uppfylla och studiestö- den utgör också den viktigaste finansieringskällan för dagens stu- 71 Se faktaruta 4.1. Det extra tillägget är en form utav studiehjälp som beviljas efter ansökan till studerande från inkomstsvaga hushåll. Bilaga 10 till LU 2003 Det faktum att stöden är generella gör dem dock inte sär- skilt lämpliga som fördelningspolitiska instrument. är skillna- den mellan olika socioekonomiska grupper dessutom mindre än . kan det vara stora skillnader i finansiell ställ- ning mellan äldre och yngre studerande och studerande med och utan barn. Äldre utnyttjar stöden i mindre utsträckning som de också ofta har högre kostnader och kan- ske svårare att hinna betala tillbaka lånen. Det är svårt att finna direkta samband mellan (förändringar) i studiestöden och snedrekrytering till utbildning. Detta beror dels på att möjligheten att få studiestöd inte är kopplad till föräldrars eller sammanboendes inkomst och dels på att snedrekrytering san- nolikt grundläggs tidigare i livet (vilket också diskuteras i kapitel 3 och 7 i denna rapport). skulle sannolikt snedrekrytering- en vara påtagligt större om inget studiestöd fanns. Det är dock svårt att finna belägg för att senaste reformen av stu- diemedelssystemet, där bidragsdelen höjdes kraftigt, haft någon påtaglig effekt på vare sig snedrekryteringen eller rekryteringen till högre utbildning. I det korta perspektivet så är sannolikt den totala nivån på stödet viktigare än fördelningen mellan lån och bidrag. En övergripande slutsats från detta kapitel är att det är oklart om subventionerna i utbildningssystemet verkligen innebär en omför- delning från rika till fattiga. Detta gäller särskilt stöden till den högre utbildningen som ju är kraftigt subventionerad. Dessa resur- ser skulle därför sannolikt göra mer nytta ur fördelningssynpunkt om de användes tidigare i utbildningssystemet. 5Är regionala högskolor lösningen? Utbyggnaden och utlokaliseringen av högskolor till nya orter är framträdande åtgärder i statsmakternas strävan att uppnå en jäm- nare utbildningsnivå i befolkningen. Det finns även andra motiv än en breddad rekrytering bakom besluten att etablera högskolor på nya order. i denna rapport har vi också sett att satsade re- surser sannolikt skulle göra mer nytta ut fördelningssynpunkt om de användes tidigare i utbildningssystemet. Det kan troligen också förklara svårigheterna att åstadkomma en breddad rekrytering till högskolan om insatser sätts in på ett sent stadium i utbild- ningskedjan. 5.1Snabb expansion av regionala högskolor En av de stora förändringarna i den svenska högskolan – talet är det ökande antalet studenter. Enligt ökade antalet registrerade studerande från ca 200 000 till nära 320 000 mellan läsåren 1990/91–1999/00, dvs. en ökning med . Alla dessa är naturligtvis inte heltidsstuderande. Ökningen beror både på ökat antal nya studerande, expansion av högskolan till nya orter och på att vissa utbildningar har förlängts. Expansionen har framför allt gällt de mindre och medelstora hög- skolorna samt etablering av högskolor på nya orter. –talet gick av studenterna på högskolor och univer- sitet i någon av de tre storstadsregionerna samt , , och . Motsvarande siffra –talet var 60 procent.73 Expansionen har fortsatt och 72Högskoleverket [2002b]. Omräknat till helårsstuderande motsvarar denna förändring nära nog en fördubbling. 73Wikhall, M. [2001]. Är regionala högskolor lösningen? Bilaga 10 till LU 2003 byggdes högskolan ut med 100 000 nya utbildningsplatser i hela landet och det finns nu minst en högskola i varje län74. Flera motiv ligger bakom besluten att etablera högskolor på nya orter. Ett skäl är att attrahera studenter från studieovana miljöer och därmed minska snedrekryteringen till högre utbildning. Det finns också regionalpolitiska motiv där tanken är att de nya hög- skolorna ger upphov till positiva externa effekter genom att företag flyttar till högskoleregionen eller att studenternas idéer ger upphov till nya företag. Därmed skulle högskolorna kunna påverka den re- gionala tillväxten. Ytterligare skäl är att de traditionella universite- ten inte har haft kapacitet att ta hand om det växande antalet stu- denter.75 Motiven är goda men det kan också finnas potentiella problem med alltför snabba volymökningar. Det kan till exempel uppstå brist på kompetenta lärare eller så kan vissa högskolor upplevas som mer attraktiva än andra. Kvaliteten kan därmed variera mellan högskolor vilket kan leda till att examen från olika högskolor vär- deras olika och att sysselsättningsmöjligheter och lön därmed på- verkas. Andelen studenter från arbetarhem varierar mellan olika högskolor Vad har expansionen av högskolan inneburit för olika studentgrup- per? Allmänt sett har högskolestudenterna blivit äldre. Den yngsta gruppen upp till har minskat medan gruppen ökat. Spridningen i ålder är större på de mindre och medelstora högsko- lorna. Både andelen unga studenter och andelen äldre är större än på de större universiteten och fackhögskolorna. Andelen studenter med arbetarbakgrund har också ökat vid fler- talet universitet och högskolor –talet. har an- delen studenter med föräldrar som tillhör gruppen högre tjänste- män minskat sin andel.77 Att andelen studenter från högre tjänstemannahem minskat kan delvis förklaras av själva expansionen av högskolan. När antalet studerande ökar så kraftigt som skett är det natur- ligt att rekryteringen sker ur grupper som inte varit så väl 74Regeringens proposition 2001/02:15. 75Se Regeringens proposition 1995/96:25, 1999/2000:4 och 2001/02:15. 76Högskoleverket [2002b]. 77Se vidare kapitel 3 i denna rapport. Bilaga 10 till LU 2003 Är regionala högskolor lösningen? Skulle högskolorna rekrytera studerande från arbe- tarhem i nivå med fördelningen i befolkningen som helhet för mot- svarande ålderskategorier så skulle andelen ligga omkring 35 pro- cent.78 Diagram 5.1 Nybörjare under vid större universitet/högskolor 2001/02 efter social bakgrund lantbruks universitet universitet Lärarhögsk. i tekniska högsk. Anm.: Social bakgrund i procent av samtliga med SEI-uppgift. Arbetare inkluderar facklärda respektive ej facklärda arbetare. Högre tjänstemän inkluderar tjänstemän på mellan nivå, lägre tjänstemän, lantbrukare och företagare. Källa: SCB [2002d]. 78 SCB [2002d]. Är regionala högskolor lösningen? Bilaga 10 till LU 2003 Som framgår av diagram 5.1 varierar andelen studerande med olika social bakgrund en del mellan de olika högskolorna. Handelshög- skolan i har lägst andel studenter med arbetarbakgrund, men andelen är även låg vid (), , och . Högst är andelen nybörjarstuderande med arbetarbakgrund vid de mindre och nyare regionala högskolorna. Skillnaderna mellan olika lärosäten måste dock tolkas med för- siktighet. Bortfallet för uppgift om social bakgrund såväl som för- äldrarnas utbildningsnivå har ökat och varierar mycket mellan olika högskolor. Detta till trots ser det ut att finnas en skill- nad i rekryteringen till olika lärosäten. Den sociala samman- sättningen bland de studerande är betydligt jämnare vid de mindre och nyare lärosätena än vid de etablerade universiteten och fackhögskolorna. Skillnaden i social sammansättning är stor mellan olika utbildningar En förklaring till skillnaden i social sammansättning bland de stu- derande vid olika högskolor hänger samman med olikheter i ut- bildningsutbudet. I och med de senaste årens expansion så har ut- bildningsutbudet vid de mindre och nyare högskolorna blivit mer varierat. Trots detta är flertalet mer prestigefyllda utbildningar, dvs. långa utbildningar och utbildningar som kräver höga betyg såsom läkarutbildning, juristutbildning och civilingenjörsutbildning, fort- farande inte alls eller endast i mycket liten utsträckning represente- rade vid de mindre och nyare lärosätena.79 Läkarutbildningen och andra långa utbildningar med starkt sö- kandetryck har hög representation från högre tjänstemannahem. På läkarutbildningen kommer från högre tjänste- mannahem och från arbetarhem. Ungdomar med arbetarbakgrund och lägre tjänstemanna- bakgrund är däremot väl representerade på kortare vård- och om- sorgsutbildningar, lärarutbildningar och högskoleingenjörsutbild- ningar Den sammantagna bilden blir därmed att få utbildningar har en socialt jämn rekrytering.80 79Högskoleverket [2002d]. 80SCB [2002d]. Bilaga 10 till LU 2003 Är regionala högskolor lösningen? Diagram 5.2 Nybörjare från arbetarhem 1993/94 och 2001/02 på program mot yrkesexamen Källa: SCB [2002d]. När det gäller utvecklingen över tiden har det skett en viss föränd- ring av den sociala sammansättningen inom de flesta utbildningar. Detta gäller särskilt utbildningar som leder till yrkesexamen, där andelen nybörjare från högre tjänstemannahem minskat och ande- len från arbetarhem ökat /94 till 2001/02.81 Största minskningen av andelen från högre tjänstemannahem har skett på utbildningarna till grundskollärare i årskurs 4–9, sjukgym- nast, sjuksköterska och apotekare medan andelarna från övriga grupper ökat och speciellt då från arbetarhem. 81 SCB [2002d]. Är regionala högskolor lösningen? Bilaga 10 till LU 2003 Utbildningen till högskoleingenjör byggdes ut kraftigt vid slutet av 1990–talet. som andelen studerande från arbetarhem på den utbildningen ökade. Även civilingenjörsutbildningen har byggts ut relativt kraftigt, men där har det inte skett några större förändringar i den sociala snedrekryteringen. Detsamma gäller för läkarutbildningen som haft i stor sett oförändrat rekryteringsmönster under den aktuella peri- oden. Sammanfattningsvis har snedrekryteringen visserligen minskat på flertalet utbildningar men för de längsta utbildningarna och på utbildningar som kräver de högsta betygen har endast mindre för- ändringar skett. Andelen studenter från arbetarhem är generellt sett också högre på utbildningar som är kortare än 120 poäng och där inträdeskraven inte är så höga. Om man ser till olika ämnesinrikt- ningar har förändringen av den sociala sammansättningen varit minst inom det tekniska området. Däremot kan en viss ökning av deltagande från arbetarhem inom juridik/samhällsvetenskap, un- dervisning och vård/omsorg noteras.82 5.2Avståndets betydelse för olika studerandegrupper Förväntningarna om att de mindre och nyare högskolorna ska re- krytera studenter från bredare befolkningsgrupper grundar sig på antagandet om att närheten till högre utbildning är av särskilt stor betydelse för dem från icke-akademiska hem. Det finns ett antal studier som undersökt vilken betydelse ut- byggnaden av högskolan till nya orter haft för snedrekryteringen och tillströmningen till den högre utbildningen. Nedan redogörs för ett urval av dessa studier. Liten effekt på snedrekryteringen Dryler (1994)83 har försökt besvara frågan om rekryteringen av personer från arbetarhem påverkats av etableringen av nya högsko- lor för riket som helhet samt i de orter där nya högskolor etable- rats. Studien baseras på data från Folk- och bostadsräkningarna samt Universitets- och högskoleregistret och täcker personer i åld- 82Se bl.a. SCB [2002d] och [2002d]. 83Dryler , H. [1994]. Bilaga 10 till LU 2003 Är regionala högskolor lösningen? rarna 17–för perioden –1990. De orter som studeras är , och där nya högskolor etablerades –talet och i början på 1970–talet. Resultaten från studien indikerar att etableringen av de nya hög- skolorna inte påverkat snedrekryteringen i etableringsorten. Barn från arbetarhem och lägre tjänstemannahem verkar därmed inte vara mer känsliga för avståndet till studieorten än barn från andra socialgrupper. Snedrekryteringen för landet som helhet har heller inte påver- kats. Detta skulle ha kunnat vara fallet om de nya högskolorna i studien förlagts till orter med en stor andel individer från arbetar- hem. Slutsatsen från studien är därmed att de nya högskolor som etablerades på 1970–talet inte haft någon utjämnande effekt på den sociala snedrekryteringen till högre utbildning, vare sig regionalt eller lokalt. Wikhall (2001)84 studerar om rekryteringen till högskolan rent allmänt är högre i regioner med god tillgänglighet till högre utbild- ning jämfört med regioner där tillgängligheten är låg. Vidare stude- ras hur tillgängligheten till högre utbildning påverkar individers val att påbörja studier. Studien baserar sig på register- och individdata och sträcker sig från /84 till /99. Wikhall kan i studien inte belägga att den sociala snedrekry- teringen skulle ha minskat i någon större utsträckning till följd av den regionala utbyggnaden av högskolan. Det är visserligen fler som påbörjar en högskoleutbildning i regioner där tillgängligheten till högre utbildning är god men närheten till universitet och hög- skolor tycks inte vara särskilt mycket viktigare för de från icke– akademiska hem än för personer med annan bakgrund. I stället tycks preferenserna för olika typer av utbildningar ha större bety- delse än avstånd för olika socialgruppers rekryteringsmönster. De grupper som gynnats mest av att den högre utbildningen spridits över landet är de allra yngsta och de något äldre studenterna. Yngre studenter väljer ofta att påbörja sina studier nära föräldrahemmet. Även studenter som studerar vid sidan av arbetet uppskattar när- heten. (2001)85 undersöker om tillgängligheten på högre ut- bildning påverkar individens beslut att påbörja utbildning och om denna påverkan i så fall skiljer sig åt för individer med olika social 84Wikhall, M. [2001]. 85Eliasson, K. [2001]. Är regionala högskolor lösningen? Bilaga 10 till LU 2003 Data utgörs av 800 000 personer i åldern 19–som påbörjade högskolestudier . Liksom tidigare studier finner att sannolikheten att skriva in sig vid universitet eller högskola ökar signifikant med till- gängligheten på högskoleutbildning. Dessutom ökar sannolikheten att påbörja studier där man bor med tillgången på utbildning i när- regionen. Men till skillnad från tidigare studier tycks närheten till utbildning dessutom betyda mer för utbildningsbesluten hos indi- vider från mer studieovana miljöer. De empiriska resultaten från studie indikerar därmed att en fortsatt regional utbygg- nad av den högre utbildningen skulle kunna ha effekt på den sociala snedrekryteringen. men avståndet till studieorten har viss betydelse I en studie har och undersökt vilken betydelse avståndet till en högskola har för sannolikheten att på- börja högre utbildning. Studien fokuserar på den allmänna rekryte- ringseffekten av den regionala utbyggnaden av högskolan och inte på den sociala snedrekryteringen. Data innehåller information om 10 000 personer födda . Enligt resultaten finns ett negativt signifikant samband mellan avståndet till högskola och sannolikhe- ten att påbörja en utbildning. Effekten är dock liten vilket tyder på att avstånd inte är den viktigaste faktorn bakom individens utbild- ningsbeslut. I en annan studie av liten annan typ undersöker Gartell och Reg- nér (2002)87 bl.a. om det finns skillnader i geografisk rörlighet mel- lan personer som studerar vid olika lärosäten. Studien baseras på alla personer som tog examen och 1994 samt personer med minst 120 poäng . I studien framgår att de studerande helst vill studera i hemlänet eller vid en högskola som ligger nära upp- växtorten. De flesta högskolor har också en mycket lokal rekryte- ring av studenter. Endast avviker med en bred rekrytering från hela landet. Författarna menar därmed att etableringen av hög- skolor i eller nära bostadsorten medfört att många människor sökt och påbörjat en högskoleutbildning som annars inte skulle ha gjort det. 86Kjellström, C. & , H. [1999]. 87Gartell, M & , H. [2002]. Bilaga 10 till LU 2003 Är regionala högskolor lösningen? Utifrån tillgängliga studier verkar den regionala utbyggnaden av högskoleutbildningen inte ha minskat den sociala snedrekrytering- en till högre utbildning i någon större utsträckning. Utbildningsni- vån i regionerna har visserligen höjts men i förhållande till den kraftiga regionala utjämning av utbildningsplatser som faktiskt skett har effekten på snedrekryteringen varit marginell.