sou · GRB371d2 · 2004-01-01 00:00:00 — a)Punkt 4 skall ersättas med följande: Denna artikel skall inte tillämpas om ett av de företag som skulle ingå i den sammanställda redovisningen är ett bolag vars värdepapper är noterade på en reglerad mark- nad i en medlemsstat i den mening som avses i artikel 1.13i rådets direktiv /22/EEG av om investeringstjänster inom värdepappersområdet*. b)Punkt 5 skall utgå. 4.Artikel 7 ändras på följande sätt: a)I punkt 1 b skall andra meningen utgå. b)I punkt 2 a skall hänvisningen till artiklarna 13, 14 och 15 ersättas med en hänvisning till artiklarna 13 och 15. c)Punkt 3 skall ersättas med följande: Denna artikel skall inte tillämpas på bolag vilkas värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i någon medlemsstat i den mening som avses i artikel 1.13 i direktiv /22/EEG. 5.I artikel 11.1 a skall hänvisningen till artiklarna 13, 14 och 15 ersättas med en hänvisning till artiklarna 13 och 15. 6.Artikel 14 skall utgå. 7.I artikel 16.1 skall följande stycke läggas till: Medlemsstaterna får tillåta eller fordra att andra handlingar tas in i den sammanställda redovisningen utöver de hand- lingar som anges i första stycket. 8.I artikel 17.1 skall hänvisningen till artiklarna 3–10 ersättas med en hänvisning till artiklarna 3–10a. 9.Artikel 34 ändras på följande sätt: I punkt 2 b skall orden artiklarna 13 och 14. Utan inskränk- ning i vad som gäller enligt artikel 14.3 skall en förklaring ersättas med artikel 13, och en förklaring skall. * EGT L 141, , s. 27. Direktivet senast ändrat genom och rådets direktiv /87/EG (EGT L 35, , s. 1). I punkt 5 skall texten eller har utelämnats från denna enligt artikel 14 utgå. 10.Artikel 36 ändras på följande sätt: a)Punkt 1 skall ersättas med följande: Den sammanställda förvaltningsberättelsen skall minst innehålla en rättvisande översikt över utvecklingen och resultatet av verksamheten och av ställningen i de företag, betraktade som en helhet, som omfattas av den sammanställda redovisningen, tillsammans med en beskrivning av de väsentliga risker och osäkerhetsfaktorer som företagen står inför. Översikten skall vara en balanserad och fullständig analys av utvecklingen och resultatet av verksam- heten och av ställningen i de företag, betraktade som en helhet, som omfattas av den sammanställda redovisningen, i vilken hänsyn tas till verksamhe- tens storlek och komplexitet. I den utsträckning som behövs för att förstå utveckling, resultat eller ställning skall analysen innefatta både de finansiella och, där så är lämpligt, de icke-finansiella centrala resultatindikatorer som är relevanta för den aktu- ella verksamheten, inklusive information rörande miljö- och personalfrågor. Den sammanställda förvaltningsberättelsens analys skall, där så är lämpligt, innehålla hänvisningar till och ytterligare upplysningar om de belopp som tas upp i den sammanställda redovisningen. b) Följande punkt skall läggas till: Om en sammanställd förvaltningsberättelse krävs utöver en förvaltningsberättelse, får de två rappor- terna presenteras som ett enda dokument. När ett sådant dokument upprättas kan det vara lämpligt att särskilt betona de frågor som är väsentliga för de företag som ingår i den sammanställda redovis- ningen som helhet. 11.Artikel 37 skall ersättas med följande: 1.Företagens sammanställda redovisning skall granskas av en eller flera personer som godkänts av den medlemsstat vars lagstiftning moderbolaget lyder under för att utföra lagstadgad revision enligt rådets åttonde direktiv /253/EEG av om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper*. Den eller de personer som ansvarar för revisionen av den sammanställda redovisningen (nedan kallade: de lag- stadgade revisorerna) skall även uttala sig om den sam- manställda förvaltningsberättelsen överensstämmer med den sammanställda redovisningen för samma räken- skapsår eller inte. 2.Den lagstadgade revisionsberättelsen skall omfatta föl- jande: a)En inledning som minst skall innehålla identifika- tionsuppgifter för den sammanställda redovisning som omfattas av den lagstadgade revisionen, till- sammans med den föreställningsram för den finans- iella rapporteringen som följts när denna har utarbetats. b)En beskrivning av den lagstadgade revisionens omfattning i vilken minst skall anges vilka revisions- standarder som har tillämpats vid den lagstadgade revisionen. c)Ett revisorsuttalande i vilket klart skall anges de lag- stadgade revisorernas uppfattning om huruvida den sammanställda redovisningen ger en rättvisande bild i enlighet med den föreställningsram för den finansi- ella rapporteringen som följts och, när det är till- lämpligt, huruvida den sammanställda redovisningen uppfyller de lagstadgade kraven. Av revisorsberättel- sen skall framgå om den lämnades utan reservation, med reservation, med avvikande mening eller, om de * EGT L 126, , s. 20. lagstadgade revisorerna inte kunnat uttala sig, ett uttalande i revisionsberättelsen om att tillräckligt underlag för ett uttalande saknas. d)En hänvisning till varje förhållande som de lagstad- gade revisorerna fäst särskild uppmärksamhet på utan att det föranlett att revisionsberättelsen lämnas med reservation. e)Ett revisorsuttalande om förenligheten eller bristen på förenlighet mellan den sammanställda förvalt- ningsberättelsen och den sammanställda redovis- ningen för samma räkenskapsår. 3.Revisionsberättelsen skall dateras och undertecknas av de lagstadgade revisorerna. 4.Om moderföretagets årsbokslut bifogas den samman- ställda redovisningen, får den lagstadgad revisionsberät- telse som krävs enligt denna artikel kombineras med varje lagstadgad revisionsberättelse om moderföretagets årsbokslut som krävs enligt artikel 51 i direktiv /660/EEG. 12.I artikel 38 skall följande punkt 7 läggas till: Punkterna 2 och 3 skall inte tillämpas på bolag vilkas värdepapper är noterade på en reglerad marknad i en medlemsstat i den mening som avses i artikel 1.13 i direktiv /22/EEG. Direktiv /635/EEG ändras härmed på följande sätt: 1.Artikel 1.1 och 1.2 skall ersättas med följande: Artiklarna 2, 3, 4.1, 4.3–6, 6, 7, 13, 14, 15.3–4, 16–21, 29– 35, 37–41, 42 första meningen, 42a–f, 45.1, 46.1–2, 48–50, 50a, 51.1, 51a, 56–59, 61 och 61a i direktiv /660/EEG skall tillämpas i fråga om de institut som avses i artikel 2 nedan, om annat inte föreskrivs i det här direktivet. Artiklarna 35.3, 36–37 och 39.1–4 i det här direktivet skall inte tillämpas på tillgångar och skulder som värderas i enlighet med avsnitt 7a i direktiv /660/EEG. 2.När det i direktiven /660/EEG och 83/349/EEG hän- visas till artiklarna 9, 10 och 10a (balansräkning) eller i direktiv /660/EEG till artiklarna 22–26 (resultaträk- ning), skall hänvisningarna anses gälla artikel 4 och 4a (balansräkning) respektive 26–28 (resultaträkning) i det här direktivet. 2.Artikel 4 skall ändras på följande sätt: a)Första meningen skall ersättas med följande: Medlems- staterna skall föreskriva följande uppställningsform för balansräkningen. Som ett alternativ får medlemsstaterna tillåta eller fordra att kreditinstitut använder den upp- ställningsform för balansräkningen som anges i artikel 4a. b)[Gäller ej den svenska versionen: termen avsättningar kvarstår i punkt 6 under rubriken och eget kapital]. 3.Följande artikel skall införas: I stället för den uppställningsform för balansräkningspos- terna som anges i artikel 4 får medlemsstaterna tillåta eller fordra att kreditinstitut eller vissa kategorier av kreditinstitut tillämpar en uppdelning av posterna med hänsyn till deras art och med hänsyn till deras relativa likviditet, förutsatt att den information som förmedlas minst är likvärdig med den som annars krävs enligt artikel 4. 4.I artikel 26 skall följande punkt läggas till: Genom avvikelse från artikel 2.1 i direktiv /660/EEG får medlemsstaterna tillåta eller fordra att alla kreditinstitut, eller vissa kategorier av kreditinstitut, överlämnar en resultatrap- port i stället för de uppställningsformer för resultaträkningen som anges i artiklarna 27–28, förutsatt att den information som förmedlas genom en sådan rapport minst är likvärdig med den som annars krävs enligt dessa artiklar. 5.Artikel 43.2 f skall utgå. Direktiv /674/EEG ändras på följande sätt: 1.I artikel 1 skall punkterna 1 och 2 ersättas med följande: Artiklarna 2, 3, 4.1, 4.3–6, 6, 7, 13, 14, 15.3–4, 16–21, 29– 35, 37–41, 42, 42a–f, 43.1 punkterna 1–7 samt 9–14, 45.1, 46.1–2, 48–50, 50a, 51.1, 51a, 56–59, 61 och 61a i direktiv /660/EEG skall tillämpas i fråga om företag som avses iartikel 2 nedan, om annat inte föreskrivs i det här direk- tivet. Artiklarna 46–48, 51 och 53 i det här direktivet skall inte tillämpas på tillgångar och skulder som värderas ienlighet med avsnitt 7a i direktiv /660/EEG. 2.När det i direktiven /660/EEG och 83/349/EEG hänvisas till artiklarna 9, 10 och 10a (balansräkning) eller idirektiv /660/EEG till artiklarna 22–26 (resultaträk- ning), skall hänvisningarna anses gälla artikel 6 (balans- räkning) respektive 34 (resultaträkning) i det här direkti- vet. 2.Artikel 4 skall ersättas med följande: Artikel 4 1.Detta direktiv skall tillämpas på den sammanslutning av försäkringsgivare som benämns Lloyds. I detta direktiv skall både Lloyds och Lloyds syndikat anses vara för- säkringsföretag. 2.Med undantag från artikel 65.1 skall Lloyds i stället för de sammanställda redovisningar som krävs i direktiv /349/EEG utföra samlade redovisningar. Samlade redovisningar skall utföras genom kumulation av alla syndikatredovisningar. 3.I artikel 6 skall under Skulder och eget kapital, punkt E, titeln för andra risker och kostnader ersättas med . 4.Artikel 46 ändras på följande sätt: a)I punkt 5 skall följande mening läggas till: Medlemsstaterna får bevilja undantag från detta krav. b)Punkt 6 skall ersättas med följande: Den eller de metoder som tillämpats på varje invest- eringspost tillsammans med de belopp de resulterat i skall anges i noterna till redovisningen. 5.Följande artikel skall införas: 1.Om tillgångar och skulder värderas i enlighet med avsnitt 7a i direktiv /660/EEG skall punkterna 2–6 i denna artikel tillämpas. 2.De investeringar som redovisas som tillgångar under D skall uppges till sina verkliga värde. 3.Om investeringar redovisas till inköpspriset skall deras verkliga värde uppges i noterna till redovisningarna. 4.Om investeringar redovisas till sina verkliga värden skall deras inköpspris uppges i noterna till redovisningarna. 5.Samma värderingsmetod skall tillämpas för alla invester- ingar som ingår i någon post som tas upp under en arabisk siffra eller redovisas som tillgångar under C I. Medlemsstaterna får bevilja undantag från detta krav. 6.Den metod eller de metoder som tillämpas för varje investeringspost skall uppges i noterna till redovisning- arna, tillsammans med de belopp de resulterat i. 6.Bilagan skall utgå. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv . De skall genast underrätta kommissionen om detta. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat utfärda. Detta direktiv träder i kraft som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Konflikter mellan IAS och ÅRL Konflikter mellan IAS och ÅRL ........................................... Definitionen av dotterföretag.................................... 2.3Uppdelning av tillgångar i AT och OT i Klassificering av redovisningsposter ......................... Alternativa termer för icke-kortfristig .................. Effekter av byte av redovisningsprincip .................... Rättelse av fel i tidigare års räkenskaper.................... 2.8Värdering av omsättningstillgångar enligt lägsta 2.9Definitionen av verkligt värde vid värdering av 2.10Beräkning av anskaffningsvärdet för varulager 2.11 Värdering av anläggningstillgångar............................ 2.11.1Materiella och immateriella anläggningstillgångar (utom förvaltningsfastigheter) ................................ 2.12 Avskrivning av materiella anläggningstillgångar....... 2.13Den ekonomiska livslängden för en immateriell 2.14Undantag från kravet på upprättande av 2.15Hur andelar i och förvärv av dotterföretag, intresseföretag och joint tas upp respektive räknas in i koncernredovisningen ............ Förvärv av dotterföretag.......................................... 2.15.3Andelar i dotterföretag, intresseföretag och joint I denna bilaga redovisas de konflikter som finns mellan ÅRL och gällande IAS och som måste elimineras för att en tillämpning av IAS skall bli möjlig för alla företag. För de noterade företagens koncernredovisning innebär inte ÅRL något problem (möjligen med något undantag) eftersom IAS-förordningen tar över lagen. Företagen kan alltså bortse från eventuella konflikter mellan ÅRL och IAS när denna redovisningshandling upprättas. För årsredovis- ningen i noterade företag samt för års- och koncernredovisningen i icke-noterade företag måste dock konflikterna undanröjas. Med konflikter avses endast sådana skillnader eller olikheter mellan IAS och ÅRL som medför ett direkt hinder mot en tillämp- ning av IAS, oavsett om IAS-regeln är tvingande eller dispositiv. Detta medför att sådana skillnader som beror på att svensk lagstift- ning t.ex. anger mer eller mindre omfattande upplysningskrav i förhållande till IAS eller reglerar frågor som varken omfattas av eller strider mot IAS inte behandlas i denna bilaga. Vidare uppstår inte någon konflikt i den mening som avses här mellan en IAS och en bestämmelse i ÅRL om sistnämnda bestämmelse till sin karaktär är dispositiv. Eftersom bestämmelserna i till stor del härrör från EG-direktiven och därför endast kan ändras inom direktivens ramar, är våra förslag även beroende av förhållandet till EG-direkti- ven. För att vidga direktivens ramar och undanröja föreliggande oförenligheter mellan IAS och direktiven har det s.k. modernise- ringsdirektivet antagits. Det förtjänar dock att påpekas att vår utredning inte har till uppgift att föreslå på vilket sätt modernise- ringsdirektivet i dess helhet bör genomföras i svensk lagstiftning. Förutom EG:s fjärde och sjunde bolagsrättsliga direktiv, moder- niseringsdirektivet, svensk lagstiftning, förarbeten och litteratur baserar sig framställningen på främst följande material: IAS 1–41 inklusive föreslagna ändringar inom IASB:s Improvements project m.m., undersökning av överensstämmelsen mellan IAS 1–41 och gemenskapens redovisningsdirektiv, rekommendationer (RR 1–29) GAAP 2001, A Survey of National Accounting Rules Bench- marked against International Accounting Standards, utgiven av bl.a. KPMG, En jämförelse mellan IAS och rekommen- dationer, nr 55/02, samt Nya redovisningsprinciper – på väg mot IAS 2005, Stock- holmsbörsen. 2.Konflikter mellan IAS och ÅRL Definitionen av dotterföretag i överensstämmer inte till sin ordalydelse med motsvarande definition i IAS 27. I de fall där ett företag betraktas som dotterföretag utan att moderföretaget innehar majoriteten av rösterna i företaget krävs nämligen enligt 1 kap. 4 § ÅRL att moderföretaget äger andelar i den juridiska personen. Enligt IAS 27 p. 6 skall däremot ett företag anses som ett dotterföretag om det kontrolleras av ett moderföretag, oavsett om moderföretaget äger andelar i det eller inte. Med kontroll avses här rätten att utforma ett företags finansiella och operativa strategier i syfte att erhålla fördelar från verksamheten. I rekommendation Koncernredovisning (RR 1:00 bilaga 1) gör rådet bedömningen att beskrivningen av bestämmande inflytande (kontroll) enligt IAS väl går att förena med ÅRL:s definition av koncernbegreppet. Rekommendationen följer därför de definitioner och den begreppsapparat som tillämpas i IAS. I RR 1:00 p. 4 definieras dotterföretag som ett företag över vilket ett annat företag (moderföretaget) har ett bestämmande inflytande. Med bestämmande inflytande avses en rätt att utforma ett företags strategier i syfte att erhålla ekonomiska fördelar. Bestämmelsen i 1 kap. 4 § ÅRL har sin motsvarighet i artikel 1 i det sjunde direktivet. Punkten 2 i artikel 1 infördes dock aldrig i ÅRL. Enligt punkt 2 i artikeln får, utöver i de fall som anges i punkt 1, en medlemsstat kräva att ett företag skall upprätta koncernredovisning om moderföretaget har ett ägarintresse enligt artikel 17 i det fjärde direktivet i ett dotterföretag, och a) moder- företaget faktiskt utövar ett bestämmande inflytande över dotter- företaget eller b) moderföretaget och dotterföretaget står under moderföretagets gemensamma ledning. Anledningen till att punk- ten 2 a) inte infördes i ÅRL var att bestämmelsen ansågs ligga nära den i svensk rätt upphävda sekundärregeln, medan punkten 2 b) kunde avvaras eftersom den ansågs delvis omfattad av artikel 1.1 c vilken genomfördes i 1 kap. 4 § första stycket 4 ÅRL och i övrigt inte borde bli föremål för någon lagstiftningsåtgärd (se Redovis- ningskommitténs betänkande SOU 1994:17 s. 171). Enligt artikel 17 i det fjärde direktivet är ägarintressen sådana andelar i andra företags kapital, oavsett om andelarna representeras av värdepapper eller inte, som genom att skapa en varaktig förbin- delse med dessa andra företag är avsedda att främja den egna verk- samheten. Artikel 17 har inte heller införts i ÅRL främst med anledning av att en definition av intresseföretag borde anknyta till rösträttsinne- hav och inte till kapitalandel (prop. 1995/96:10 del II s. 115 f.). Genom det s.k. moderniseringsdirektivet utmönstras kravet i artikel 1.2 i det sjunde direktivet på att ett ägarintresse skall före- ligga. Som skäl anges att det har utvecklats bolags- former för särskilda ändamål (Special Purpose Entities, SPE) som utformats för att i praktiken skapa ett dotterföretag utan att detta uppfyller kraven i artikel 1. Kravet i direktivet på att ett ägar- intresse skall föreligga har därför inte längre ansetts lämpligt. Vidare ändras lydelsen av led a) i artikeln till företaget (moder- företaget) har befogenhet att utöva, eller faktiskt utövar ett bestämmande inflytande eller kontroll över ett annat företag (dotterföretaget). Mot bakgrund av kommissionens resonemang skulle det för svenskt vidkommande kunna vara en källa till konflikt mellan IAS och ÅRL att ÅRL:s definition av koncernbegreppet inte har någon öppning för moderföretag som inte äger andelar i dotterföretag men som (trots detta) ändå har ett bestämmande inflytande över företaget. har t.ex. i allmänna råd till Redovis- ningsrådets rekommendation om koncernredovisning RR 1:00 (FFFS 2001:19, 7 kap. 1 §) uttalat att rekommendationens defini- tioner av moder- och dotterföretag mot bakgrund av ÅRL 1 kap. 4 § inte kan tillämpas i de fall moderföretaget inte äger andelar i den juridiska personen. Av tydlighetsskäl bör därför i ÅRL införas en bestämmelse grundad på artikel 1.2 i det sjunde direktivet, i den lydelse den får genom moderniseringsdirektivet. En eventuell konflikt mellan IAS och ÅRL kan avlägsnas om en bestämmelse motsvarande den genom moderniseringsdirektivet reviderade artikeln 1.2 i det sjunde direktivet införs i ÅRL. Enligt 2 kap. 4 § första stycket punkt 3 b) ÅRL skall värderingen av olika poster göras med iakttagande av rimlig försiktighet, vilket bl.a. innebär att hänsyn skall tas till alla förutsebara och möjliga förluster och ekonomiska förpliktelser som är hänförliga till räken- skapsåret eller tidigare räkenskapsår. Bestämmelsen ger uttryck för den s.k. försiktighetsprincipen och innebär bl.a. att klassificering och värdering av skulder, avsättningar och andra ekonomiska för- pliktelser skall ske med försiktighet. Bestämmelsen i ÅRL motsvaras av artikel 31 i det fjärde direk- tivet. Vid Kontaktkommitténs undersökning av överensstämmel- sen mellan IAS och EG-direktiven fann att definitionen av avsättning i IAS 37 p. 72, som gäller avsättningar för omstrukturering, inte är förenlig med fjärde direktivet, efter- som regeln i IAS förhindrar att avsättningar görs för poster för vilka avsättningar krävs enligt artikel 31.1 c bb och artikel 31 d i direktivet. Enligt punkt 72 i IAS 37 får en avsättning för omstruk- turering endast göras om den rapporterande enheten har en detalje- rad, formell plan för omstruktureringen och har offentliggjort sina avsikter senast på balansdagen. Detta innebär enligt Kontaktkom- mittén t.ex. att om ett företag klart har fastställt att en av dess två fabriker måste läggas ned för att reducera kostnaderna men inte har beslutat vilken av fabrikerna det skall gälla, är en avsättning för nedläggningskostnaderna inte tillåten enligt IAS 37, även om avsikten att lägga ned en fabrik har offentliggjorts. På samma sätt skulle IAS 37 inte medge en avsättning för omorganisation och avgångsvederlag om ett företags styrelse före balansdagen beslutar om en omorganisation av företaget (som medför uppsägningar) och beslutet offentliggörs först efter balansdagen (men innan räkenskaperna godkänts), medan en sådan avsättning skulle krävas enligt artikel 31 i fjärde direktivet. Enligt direktivet skulle således ett styrelsebeslut tyda på en möjlig förlust. Det är därför enligt svårt att se hur förbudet i IAS 37 skall kunna förenas med kravet i artikel 31.1 c bb att hänsyn måste tas till alla förutsebara risker och möjliga förluster. I syfte att underlätta tillämpningen av IAS 37 ändras därför genom moderniseringsdirektivet bl.a. terminologin i artikel 31.1 c bb i fjärde direktivet på så sätt att lydelsen hänsyn måste tas till alla förutsebara risker och möjliga förluster ersätts av hänsyn måste tas till alla skulder. Vidare införs en ny punkt 1 a i artikel 31 enligt vilken medlemsstaterna får tillåta eller kräva att även alla för- utsebara och möjliga förluster beaktas. Nämnas bör att inte ansett sig förhindrat att införa en bestämmelse i rekommendationen Avsättningar, ansvars- förbindelser och eventualtillgångar, RR 16 p. 14, som motsvarar den ifrågasatta regeln i IAS 37 p. Det kan diskuteras om detta är en konflikt i den mening som avses i denna bilaga eftersom bestämmelsen i ÅRL inte är klar och enty- dig till sin innebörd. Bestämmelsen ger utrymme för olika tolk- ningar, varav tolkning enligt IAS 37 kan vara en. För att undanröja varje tveksamhet i frågan om IAS 37 är förenlig med ÅRL eller inte bör dock terminologin i 2 kap. 4 § ÅRL ändras på motsvarande sätt som i moderniseringsdirektivet. I ÅRL bör dock inte det nuvarande ledet alla förutsebara och möjliga förluster och ekonomiska för- pliktelser ersättas av alla skulder eftersom förpliktelser är ett vidare begrepp än skulder, och täcker in både skulder, avsättningar och ansvarsförbindelser. En lämplig lydelse blir därför alla eko- nomiska förpliktelser. 2.3Uppdelning av tillgångar i AT och OT i balansräkningen Enligt 3 kap. 3 och 4 §§ samt bilaga 1 ÅRL skall tillgångar indelas i omsättningstillgångar (OT) och anläggningstillgångar (AT) i balansräkningen. Enligt IAS 1 p. 53 kan företagen välja mellan att indela tillgångar i current och non-current eller att indela dem på annat sätt, i huvudsak efter deras likviditet. ÅRL drar gränsen mellan vad som är anläggnings- och omsätt- ningstillgångar genom att definiera vad som förstås med anlägg- ningstillgång. Därmed förstås sådana tillgångar som är avsedda att stadigvarande brukas eller innehas i verksamheten. Annan tillgång anses som omsättningstillgång (se 4 kap. 1 §). Av 5 kap. 10 § ÅRL framgår att en fordran som är omsättningstillgång kan ha en för- fallodag som ligger längre fram i tiden än 12 månader. I IAS 1 p. 57 har gränsen istället dragits genom att definiera vad som avses med omsättningstillgångar (kortfristiga tillgångar). Alla andra tillgångar anses som icke-kortfristiga. An asset should be classified as a current asset when it: