sou · GRB345 · 2004-01-01 00:00:00 — Tidigare studier av svenska multinationella företags verksamhet har i första hand undersökt vad som bestämmer mönstret för utlandsinvesteringar, samt frågan om utlandsinvesteringarna ersätter investeringar och arbetstillfällen i hemlandet.39 har flera studier inriktats på att undersöka de strukturella effekterna på hemlandet av de multinationella företagens verksamhet. En fråga som kommit att diskuteras är vilka verksamheter som de svenska multinationella företagen väljer att lokalisera till och vilka de väljer att flytta, samt vilka effekter detta har på tillväxt, arbetsmarknad och lönebildning.40 Effekterna av utlandsinvesteringar i har diskuterats bland annat i SOU (1989) och Modén (1998). Få av dessa studier har emellertid undersökt svenska och utländska multinationella företags verksamhet i i en integrerad analys.41 4.2De internationella företagens betydelse för svensk industri Innan vi analyserar vad multinationella företag gör i är det lämpligt att betona de internationella företagens stora betydelse för den svenska industrin. Svenska multinationella företag stod för av industrins sysselsättning och förädlingsvärde . Räknar vi också med de företag med utländsk ägarmajoritet som verkade i uppgick den multinationella andelen av sysselsättning, produktion och investeringar till . Den multinationella gruppens andelar av export och FoU är ännu större. Eftersom många mindre företag är under- leverantörer till multinationella koncerner är beroendet av inter- nationella marknader stort även hos den grupp som brukar kallas hemmamarknadsföretag. För näringslivet i sin helhet är de multinationella företagens andelar något lägre eftersom tjänste- sektorn internationaliserats i långsammare takt. 39SOU 1981:33, , B. [1982, 1989], och , M. [1989]. 40Några exempel är , T. [1993], , M. [1999], , M. & Kokko, A. [2000], Hakkala, K. & Kokko, A. [2000] samt , G. & Kokko, A. [2002]. 41Ett äldre undantag är SOU 1982:15. Vad gör internationella företag i ? Bilaga 6 till LU 2003 nationella företag sysselsatte av hela näringslivets arbetskraft, medan de utländska multinationella företagens andel var 19 procent.42 För den empiriska analysen som följer har vi inte tillgång till detaljerad information om hela näringslivet, men däremot omfattande statistik för alla industriföretag med mer än 50 anställda. Tabell 4.1 sammanfattar en mängd beskrivande statistik för dessa företag, uppdelat på svenska multinationella företag, företag med utländska majoritetsägare, samt nationella företag. Även om urvalet omfattar färre än 2000 företag täcker det ändå en stor del av landets industriproduktion: företagen i tabell 4.1 svarade för av den totala sysselsättningen i till- verkningsindustrin 1999. Eftersom vi saknar detaljerad information om svenska investeringar utomlands har vi definierat gruppen svenska multinationella företag enligt deras exportmönster: alla svenskägda företag med export till utländska koncernföretag räknas in i denna grupp. Detta kan leda till viss underskattning av antalet svenska multinationella företag, och motsvarande överskattning av gruppen nationella företag. Några observationer är särskilt intressanta. Först och främst bör det noteras att de svenska multinationella företagen dominerar på många områden, med nästan hälften av sysselsättningen och investeringarna, över hälften av exporten och av forskningsutgifterna. Det är dock anmärkningsvärt att av FoU-insatserna i den svenska tillverkningsindustrin nu genom- förs av utländska företag. Detta kan tolkas både som ett tecken på att är en lämpligt lokalisering för FoU, och som en bekräftelse på att den FoU som görs i är värdefull, eftersom många förvärvats av utländska investerare. är de svenska multinationella företagen fortfarande mera FoU-inriktade än utländska multinationella företag: i genomsnitt är FoU-utgifterna per anställd ungefär en fjärdedel högre i de svenska företagen. Icke-multinationella svenska företag har klart lägre FoU-andelar än de internationella företagen. 42 ITPS [2002a, 2002b]. Bilaga 6 till LU 2003 Vad gör internationella företag i ? Tabell 4.1 Beskrivande statistik för internationella och nationella företag i den svenska tillverkningsindustrin 1999 (andel av totala antalet företag, %) (andel av total sysselsättning, %) Förädlingsvärde (MSEK) (andel av totalt förädlingsvärde, %) Export (MSEK) (andel av total export, %) FoU-utgifter (MSEK) (andel av samlade FoU-utgifter, %) Investeringar (MSEK) (per anställd) (% av anställda i företagsform) Produktivitet (förädlingsvärde/ Genomsnittlig årslön, högutbildade (per anställd) Genomsnittlig årslön, lågutbildade (per anställd) Anm.: Tabellen avser företag med mer än 50 anställda. Högutbildad personal avser personal med post- gymnasial utbildning. Källa: SCB, Finansstatistiken samt SCB, Regional arbetsmarknadsstatistik. Det är också noterbart att de utländska företagen uppvisar högre kapitalintensitet än de svenska multinationella företagen. En viktig anledning är att stora utländska investeringar gjorts i kapitalintensiva branscher, såsom massa och papper, läkemedel och bilindustri. Eftersom dessa branscher också har hög humankapitalintensitet är det inte överraskande att utlandsägda företag uppvisar högre arbetsproduktivitet än de svenska multi- nationella företagen – dessa, i sin tur, är mycket högre än värdena för de rent nationella företagen. Oavsett utbildningsnivå är den genomsnittliga årslönen högre för anställda i internationella företag. Vad gör internationella företag i ? Bilaga 6 till LU 2003 En aspekt av industristrukturen som inte framgår ur informationen i tabell 4.1 är beroendet av ett relativt litet antal stora företag. Även om det sammanlagt finns mer än en kvarts miljon företag i näringslivet domineras industrin av en handfull mycket stora företag. De 30 största industrikoncernerna står för mer än en tredjedel av industrins förädlingsvärde och merparten av exporten. Tiotalet koncerner svarar för av satsningarna på FoU.43 4.3Multinationella företags verksamhet i delar ofta upp tillverkningsindustrin i fem olika kategorier som definieras utifrån de enskilda branschernas faktorefterfrågan och andra produktionsegenskaper. De fem egenskaper som karakteriserar kategoriseringen är arbetskraftsbehov, råvarubehov, skalfördelar, grad av produktdifferentiering och FoU-insatser. Tabell 1 i appendix B till detta kapitel visar vilka svenska branscher (3-siffrors SNI92) som hör till var och en av de fem grupperna. För många branscher är grupperingen ganska klar, men det finns också gränsfall eftersom varje bransch bara kan ingå i en av grupperna. Trots det är uppdelningen användbar för att illustrera vilka produktionstillgångar och konkurrensfaktorer som är viktiga i olika delar av industrin. Diagrammen 4.1–4.3 illustrerar produktionsmönstret i svenska och utländska multinationella företag i . I diagram 4.1 visas hur de svenska multinationella koncernernas inhemska sysselsättning fördelades mellan de fem OECD- grupperna –1999. Diagram 4.2 visar samma information för företag med utländska majoritetsägare, medan diagram 4.3 innefattar de rent nationella företagen. 43 , U. [1999]. Bilaga 6 till LU 2003 Vad gör internationella företag i ? fördelat på fem industrigrupper 1990–1999 Källa: SCB, Finansstatistiken. fördelat på fem industrigrupper 1990–1999 Källa: SCB, Finansstatistiken. Vad gör internationella företag i ? Bilaga 6 till LU 2003 industrigrupper 1990–1999 Källa: SCB, Finansstatistiken. De svenska multinationella företagen har den största delen av sin sysselsättning i skalintensiv industri – även om andelen sjunkit ligger fortfarande en tredjedel av sysselsättningen i denna grupp, vars viktigaste produkter är motorfordon och pappersprodukter. Den största expansionen har skett i högteknologisk industri, som har nästa av sysselsättningen, medan förändringarna i de övriga industriernas andelar varit små. Ser vi till de olika industrigruppernas storlek är det klart att svenska multinationella företag är mest överrepresenterade i högteknologisk industri. I denna industrigrupp är deras sysselsättningsandel högre än deras andel av hela tillverkningsindustrins sysselsättning. I de utländska multinationella företagen har foku- seringen på skalintensiva och högteknologiska branscher (motor- fordon, pappersprodukter, läkemedel) ökat, men branscherna med differentierade produkter (främst verkstadsindustri) har tappat andelar. Utländska multinationella företag är överrepresenterade i industrigruppen med differentierade produkter. Även om det således finns skillnader mellan svenska och utländska multi- Bilaga 6 till LU 2003 Vad gör internationella företag i ? nationella företag är det inte helt klart att någon av grupperna är mer avancerad än den andra. De nationella företagen kan däremot antas ligga på en lägre teknologinivå. I denna grupp av företag har de arbetsintensiva branschernas (möbler, metallprodukter) andel ökat medan resurs- intensiva branscher (livsmedel, trä, massa, papper, järn och stål) tappat mark. Båda är ungefär lika stora, och konkurrerar med skalintensiva branscher om att ha den största andelen av företags- gruppens sysselsättning. Tar vi hänsyn till skillnaderna i de olika branschernas storlek står det klart att de nationella företagen är starkt överrepresenterade i arbetsintensiv industri. De hög- teknologiska branscherna har däremot en mycket liten andel av de nationella företagens sysselsättning, både i absoluta och relativa termer. Genom att undersöka de multinationella företagens produktions- beslut i en regressionsanalys kan vi närmare urskilja hur olika faktortillgångar och branschegenskaper påverkar produktions- mönstret. Eftersom vi kan inkludera alla 3-siffrors SNI92 branscher inom tillverkningsindustrin och undersöka effekten av flera olika produktionsfaktorer i en sådan analys kan vi också undvika de problem som grova branschindelning kan orsaka. För analysen nedan kommer vi att använda två olika beroende variabler. Den första betecknas BRANSCHxit och mäter bransch i:s andel av sysselsättningen i företagstyp x år t. Den andra beroende variabeln är TYPxit och mäter företagstyp x:s andel av bransch i:s totala sysselsättning år t. Vi fokuserar på fördelningen av sysselsättning, eftersom det finns färre felkällor i sysselsättnings- statistiken: alternativet vore att se på förädlingsvärde, men dessa data fluktuerar betydligt mycket mera . BRANSCHxit och TYPxit ska ses som komplement till varandra: medan den första varianten fokuserar på varje företagstyps egna produktionsmönster betonar den andra variabeln jämförelsen mellan de olika företagstyperna. Det är därför rimligt att förvänta sig att resultaten för de tre företagstyperna uppvisar större skillnader när vi använder den andra beroende variabeln, TYPxit. Eftersom varje företagsgrupp är relativt stor – grovt räknat har svenska multinationella företag Vad gör internationella företag i ? Bilaga 6 till LU 2003 av sysselsättningen medan de andra grupperna har var – kommer deras produktionsmönster till viss del att vara negativt korrelerade. Om svenska multinationella företag har av sysselsättningen i någon bransch kan varken ut- ländska företag eller nationella företag ha av sysselsättningen i branschen. Vi kommer därför att kombinera analyser av företagstypens andelar av olika branschers syssel- sättning med analyser av branschens andel av företagstypens totala sysselsättning. Vi antar att den beroende variabeln (BRANSCHxit eller TYPxit) bestäms av ett antal branschspecifika oberoende variabler som sammanfattas i vektorn Z enligt följande regressionsekvationer: (4.1) BRANSCHxit = a + bZit + e (4.2) TYPxit = a + bZit + e Företagstypen x kan vara svenska multinationella, utländska multinationella eller rent nationella företag, medan branschen i nu är någon av de 89 3-siffriga industribranscher som ingår i SNI92. Tidsperioden för analysen är 1990–1999 och vi har årliga data för alla variabler. De oberoende variablerna som kan ingå i vektorn Z identifieras i faktaruta 4.1 och omfattar olika branschegenskaper som kan förväntas påverka företagens lokaliseringsbeslut. Listan innehåller en kortfattad hypotes för den förväntade effekten av de olika variablerna samt en källhänvisning för statistiken. Tillv Tillväxt av branschens totala omsättning mellan år t och t-1. Hypotes: tillväxtindustrier tenderar att locka till sig mycket investeringar. Källa: SCB, Finansstatistiken/FS. Exp Exportandel av branschens totala försäljning. Hypotes: vertikalt organiserade multinationella företag dras till branscher med komparativa fördelar. Rent nationella företag förväntas vara mindre exportinriktade. Källa: SCB, FS. Högutb Andel av total lönesumma som går till anställda med postgymnasial utbildning. Hypotes: multinationella företag Bilaga 6 till LU 2003 Vad gör internationella företag i ? utnyttjar goda tillgång till utbildad arbetskraft. Källa: SCB, Regional arbetsmarknadsstatistik. lnFoU Naturliga logaritmen av andel utgifter till FoU som andel av branschens total omsättning. Hypotes: multinationella företag utnyttjar goda förutsättningar för FoU. Källa: SCB, FoU-statistiken. Vinst Vinst efter finansiella poster som andel av branschens omsättning. Hypotes; multinationella företag lockas till särskilt vinstgivande branscher. Källa: SCB, FS). lnkapital Naturliga logaritmen av kapitalstock (inkl. maskiner och byggnader) per sysselsatt i branschen. Hypotes: multinationella företag lockas till branscher med goda tillgång på fysiskt kapital. Källa: SCB, FS. El Elkostnad som andel av branschens omsättning. Hypotes: multinationella företag utnyttjar goda tillgång på billig elektricitet. Källa: SCB, FS. Råvara Kostnad för insats av råmaterial som andel av branschens omsättning. Hypotes: multinationella företag utnyttjar goda tillgång på råvaror som skog och mineraler. Källa: SCB, FS. Syftet med regressionsanalysen är att försöka finna svar på två frågor: Vilka branschegenskaper styr de multinationella företagens produktionsmönster i ? Finns det någon systematisk skillnad mellan de utländska och inhemska aktörernas positione- ring i ? Vi arbetar med en så kallad paneldatamodell för att kunna utnyttja så mycket som möjligt av den information som finns tillgänglig: detta tillåter oss att ta hänsyn både till nivå- skillnader mellan industrier och förändringar över tiden inom branscherna. Tabell 4.2–4.4 sammanfattar resultaten från regressionsanalysen. Den första tabellen fokuserar på de svenska multinationella företagens sysselsättningsmönster, den andra ser på utlandsägda företag, medan den tredje undersöker de nationella företagen. Vad gör internationella företag i ? Bilaga 6 till LU 2003 Tabell 4.2 Regressionsresultat svenska multinationella företag 1990–1999 SNI 92, 3-siffernivå -0,0152 -0,0194 -0,0138 (4,56)*** (4,53)*** (4,74)*** (-0,83) (-1,07) (-0,77) -0,0057 -0,0083 -0,0081 (4,10)*** (4,08)*** (4,23)*** (-0,27) (-0,40) (-0,39) (2,03)** (2,28)** (2,53)** (1,55) (1,25) (1,87)* -0,0005 (-0,12) (0,14) (0,35) (0,72) (0,43) (0,46) (2,54)** (2,56)*** (0,34) (0,01) -0,4705 -0,5330 (2,12)** (2,10)** (-1,22) (-1,41) -1,2956 -1,1910 (0,81) (0,81) (-1,48) (-1,47) -2,5484 -2,3707 (0,80) (0,60) (-2,13)** (-2,07)** -0,0035 (-0,70) (0,37) -0,0045 -0,1067 (-0,95) (-0,49) -0,1951 -0,1925 -0,1363 (-1,87)* (-1,93)* (-1,40) (0,08) (0,22) (0,30) -0,3593 -0,3510 -0,2698 -1,7739 (-3,34)*** (-3,45)*** (-2,73)*** (0,25) (0,32) (-0,38) -0,0238 (2,10)** (1,95)** (1,76)* (0,20) (0,28) (-0,03) -2,2224 -0,8713 -1,5351 (1,65)* (1,66)* (1,46) (-1,26) (-0,65) (-0,91) -0,0249 (4,77)*** (4,88)*** (4,31)*** (0,11) (0,13) (-0,28) -0,1042 (4,54)*** (4,68)*** (4,01)*** (-0,49) (0,05) (0,13) Hausman (p-värde) Anm.: Två typer av koefficienter presenteras i tabellerna med regressionsresultat. Den övre koefficienten för varje variabel är en random-effects estimator, som fångar upp variation både inom och mellan branscher. Den nedre koefficienten är en fixed-effects estimator som fångar upp variationen inom en bransch över tiden. I de fall random-effects estimatorn är valid är den att föredra, eftersom den utnyttjar all tillgänglig information i datasetet. Problemet är att den bygger på ett antagande om oberoende mellan det som ej kan förklaras (residualen) och icke observerade fixa branschegenskaper. Detta antagande håller inte i omkring en tredjedel av de modeller vi ser på. För att inte dra för långtgående slutsatser kan därför fixed-effect modellens estimat vara det vi i första hand fäster oss vid. Om båda modellerna ger samma prediktion stärker det vår analys, medan skillnader innebär att resultaten måste tolkas försiktigare. I de fall där Hausmantestet förkastar oberoende (p-värde < 0,05) passerar random-effectsmodellen inte ett av modellens statistiska grundantaganden för att erhålla konsistenta skattningar. Källa: Egna beräkningar. Bilaga 6 till LU 2003 Vad gör internationella företag i ? De tre första regressionsekvationerna i tabell 4.2 visar resultat från tre körningar där den beroende variabeln är BRANSCH och där vi inkluderar FoU, andel högutbildad personal och vinstkvot i olika kombinationer. Den primära orsaken är att vi framför allt vill studera hur FoU- och humankapitalvariablerna påverkar varandra. I tabellens tre sista kolumner utförs samma analys men med TYP som beroende variabel. Låt oss börja med att se på resultaten av regressionerna med BRANSCH som beroende variabel, dvs. branschens andel av de svenska multinationella företagens hemma- sysselsättning. Mönstret som framgår av analysen är relativt robust, och tyder på att branscher med relativt snabb tillväxt, hög exportkvot, stor andel högutbildad personal samt stort beroende av elektricitet och råvaror lockar till sig sysselsättning från svenska multinationella företag. För alla dessa variabler (utom export- kvoten) verkar sambandet gälla både för random-effects skattning- arna, som tar hänsyn till all variation i databasen, och för fixed- effects estimatorerna, som endast omfattar variationen över tiden. Med andra ord verkar en hög andel högutbildade leda till att branschen får en stor del av de svenska multinationella företagens sysselsättning, som en ökning i andelen högutbildad personal leder till fortsatt ökning i branschens andelar av de svenska multinationella företagens sysselsättning. Effekterna av branschens tillväxt, råvaruintensitet och elintensitet kan tolkas på motsvarande sätt. Dessa resultat är ungefär de förväntade. Det är dock förvånande att branscher med hög kapitalintensitet har en relativt låg andel av de svenska multinationella företagens syssel- sättning. En förklaring skulle kunna vara att kapitalet i dessa branscher i viss utsträckning ersätter arbetskraft, och att den skattade koefficienten inte skulle vara negativ om vi undersökt fördelningen av produktion snarare än sysselsättning. Det är också noterbart att vinsten inte verkar påverka sysselsättningsmönstret: vinstvariabeln är i princip aldrig signifikant, oavsett företagstyp eller regressionsmodell. Det mest anmärkningsvärda i de första kolumnerna är dock den icke-signifikanta effekten av FoU- intensitet. Trots de svenska multinationella företagens stora FoU- insatser finns ingen generell tendens att sysselsättningen skulle vara koncentrerade till särskilt FoU-intensiva branscher. En anledning är att FoU-investeringarna är relativt jämnt fördelade över många branscher, men även här är det möjligt att resultaten påverkas av att vi undersöker sysselsättningens fördelning snarare än fördelningen av produktion eller kapital. Vad gör internationella företag i ? Bilaga 6 till LU 2003 De tre sista kolumnerna i tabellen gäller regressioner med TYPxit som den beroende variabeln. Här undersöker vi således vad som bestämmer de svenska multinationella företagens andelar av olika branschers totala sysselsättning. Mönstret för dessa regressioner är mycket otydligare, vilket främst visar att de svenska multinationella företagens sysselsättningsmönster inte skiljer sig mycket från det generella mönstret i svensk industri. Den enda signifikanta av- vikelsen är en överraskande negativ effekt av branschen FoU- intensitet i fixed-effects skattningarna. De svenska multinationella företagen ökar alltså inte sina andelar av sysselsättningen i de branscher som uppvisar den största ökningen i FoU-intensitet. Mot bakgrund av de svenska företagens stora FoU-satsningar kan detta resultat förefalla mycket anmärkningsvärt. Det kan till viss del förklaras av den information som diskuterades i samband med tabell 4.1: utlandsägda bolag har expanderat särskilt kraftigt i kapital- och FoU-intensiva sektorer och de står nu för över en tredjedel av tillverkningsindustrins FoU-utgifter.44 Tabell 4.3 undersöker de utlandsägda företagens sysselsättnings- mönster, med samma struktur som föregående tabell. De tre första resultatkolumnerna ser på de olika branschernas andelar av sysselsättningen i utlandsägda företag, medan de tre sista kolumnerna undersöker dessa företags andelar av den totala syssel- sättningen i de olika branscherna. De starkaste resultaten i båda grupper av regressioner är signifikanta positiva effekter av kapital- intensitet och humankapitalintensitet. Utländska multinationella företag är koncentrerade till branscher med stora kapitalkrav och stort behov av högutbildad arbetskraft. Detta gäller både när vi ser på branschernas andelar av de utlandsägda företagens totala sysselsättning, och när vi undersöker de utlandsägda företagens an- delar av sysselsättningen på branschnivå. Den positiva koefficienten för utbildningsvariabeln tyder på att utländska företag lockas till industrier med riklig tillgång på humankapital, vilket är glädjande med tanke på stora investeringar i utbildning. Dessutom finns det vissa tecken på att utländska företag också har relativt stora andelar av el- och råvaruintensiva branscher. 44 För att kontrollera resultaten har vi också undersökt mönstret för de 30 största svenska multinationella företagens sysselsättning i –1998, med i stort sett samma resultat. Bilaga 6 till LU 2003 Vad gör internationella företag i ? Regressionsresultat utländska företag 1990–1999 SNI 92, 3-siffernivå -0,0072 -0,0085 -0,0054 (1,47) (1,47) (1,66)* (-0,74) (-0,87) (-0,55) (1,44) (1,45) (1,58) (-0,25) (-0,36) (-0,14) (0,69) (0,66) (0,75) (0,68) (0,67) (0,71) -0,0021 -0,0021 -0,0032 -0,0077 (-0,48) (-0,53) (-0,77) (0,71) (0,61) (-0,10) (2,64) *** (2,66)*** (3.32)*** (3,03)*** (1,88)* (1,90)*- (1,25) (0,89) -0,0162 -0,0018 -0,0823 (-0,57) (-0,07) -(0,15) (0,01) -0,0201 -0,0094 -0,1881 -0,0958 (0,69) (-0,34) -(0,34) (-0,18) (0,08) (0,03) -0,0005 (-0,09) (0,28) (2,32)** (2,30)** (2,63)*** (2,57)*** (2,02)** (2,71)*** (1,86)* (1,80)* (2,10)** (3,53)*** (2,74)*** (3,43)*** -0,0065 -0,0104 -0,0126 (-0,16) (-0,33) (-0,33) (1,25) (0,13) (1,16) -0,0169 -0,0164 –0,0157 (-0,39) (-0,50) (-0,38) (1,86)* (0,58) (1,75)* -0,0013 -0,0014 -0,0011 -0,0309 (-0,28) (-0,30) (-0,26) (0,86) (-0,36) (0,89) -0,027 -0,0026 -0,018 (-0,52) (-0,54) (-0,40) (2,17)** (1,02) (2,29)** Hausman (p-värde) Anm.: Se anmärkning till tabell 4.2. Källa: Egna beräkningar. Något förvånande ser vi att trots att utländska multinationella företag står för en stor andel av total FoU finns det inga tecken på att närvaron av utländska företag i en bransch leder till ökad FoU- intensitet, inte heller ser vi något samband mellan andelen utlandsägande och branschens tillväxt och exportintensitet. Det faktum att FoU-intensiteten inte verkar ha någon signifikant påverkan på de utländska multinationella företagens syssel- Vad gör internationella företag i ? Bilaga 6 till LU 2003 sättningsmönster har sannolikt samma förklaringar som mot- svarande observation för svenska multinationella företag. Dels är FoU-investeringarna relativt jämnt fördelade mellan industrier, dels kan sysselsättningen vara mindre koncentrerad till FoU- intensiva branscher än produktionen eller investeringarna. Tabell 4.4 Regressionsresultat nationella företag 1990–1999 SNI 92, 3-siffernivå -0,0178 -0,0156 -0,0188 (2,46)** (2,57) (2,49)**