sou · GRB364d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Vårt framlagda förslag får om det genomförs konsekvenser för som har att registrera arbets- tagarmedverkan i europabolagets bolagsorgan. Kravet på registre- ring är närmast en följd av den bolagsrättsliga regleringen i för- ordningen om europabolag men just arbetstagarnas medverkan är resultatet av det inflytande för arbetstagarna, vilket regleras i det direktiv, som vårt förslag avser att genomföra. Vår bedömning är att sagda konsekvens inte kommer att medföra några ökade admi- nistrativa svårigheter eller kostnader för Patent- och registrerings- verket. Förslaget har inga konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Inte heller för den brottsförebyggande verksamheten kan vi se några konsekvenser. Några regionalpolitiska konsekvenser kan förslaget inte antas få. För småföretagen har vi gjort en konsekvensanalys, vilken i huvudsak innehåller följande bedömningar. Vårt betänkande avser endast att särskilt reglera rätten till arbets- tagarinflytandet i den nya bolagsformen europabolag. Förslaget berör således inte de bolagsrättsliga aspekterna. Reglernas syfte är att säker- ställa en rätt till information och samråd i frågor av gränsöverskridan- de karaktär som är av särskilt intresse för de anställda. Regleringen avser även att säkerställa att rätten till inflytande i europabolagets tillsyns- eller ledningsorgan i så stor utsträckning som möjligt mot- svarar den form av inflytande de anställda tidigare hade i de bolag, som bildar europabolaget. Utredaren bedömer att förslagen i betänkandet kommer att beröra små företag i begränsad omfattning. Regleringen måste genomföras för att uppfylla ett EG-direktiv. Några alternativ till lagstiftning har vi inte funnit. Den planerade lagstiftningen kan tänkas innebära att ett småföretag, som av någon anledning skall ingå i ett europabolag, behöver känna till regleringen om arbetstagarinflytandet och lämna föreskriven information till de anställda. komplicerad och kan möjligen åtminstone teoretiskt innebära behov av experthjälp för det fall ett småföretag blir berört. Några kapital- krävande investeringar eller omfattande uppgiftsskyldigheter kommer inte enligt vår bedömning att bli följden. Inte heller påverkas små- företagens produktionsmöjligheter. Kostnaderna måste bedömas, om det alls blir några, som ytterligt små och antas inte påverka små- företagens likviditet. Den administrativa hanteringen kan inte heller bedömas bli påverkad i någon betydande omfattning. Någon konkur- renssnedvridning kan inte väntas bli följden av förslaget. Kontrollen av efterlevnaden av reglerna kommer huvudsakligen att skötas av berörda arbetstagare och bolagens ledningar själva. Sank- tionerna för brott mot reglerna är i huvudsak skadestånd, vilket överensstämmer med principerna i svensk arbetsrätt. Reglernas giltighetstider styrs av EG-direktivet, som anger att en uppföljning av reglerna och dessas tillämpning skall göras från genomförandet. Några tidsbegränsningar avseende giltighetstid eller ikraftträdande av lagstiftningsförslaget i småföretagens intresse är inte möjliga att göra. Även om det ginge skulle det inte behövas. Speciella informationsinsatser kan komma att behövas men torde då tillhandahållas av bransch- eller arbetsgivarorganisation. I utredningsarbetet har parterna på arbetsmarknaden varit repre- senterade i en referensgrupp. Några synpunkter av särskild betydelse för just små företag har inte framförts eller redovisats. av , , och Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag ger inget besked om vad som skall gälla för det fall arbetstagarrepresentanterna inta fullgör sitt ansvar att bilda den förhandlingsdelegation som anges i direktivet. Detta är en allvarlig brist i direktivet som måste bero på ett rent förbiseende. Frågan är av fundamental betydelse för att förordningen om europabolag och direktivet skall kunna hållas samman som det är tänkt. Det är naturligtvis helt uteslutet att en passivitet att bilda förhandlingsdelegationen skulle kunna leda till att europabolag inte kan bildas. Vi menar att denna fråga är av sådan vikt att den bör behandlas mer ingående än vad som skett i utredningens betänkande. Det är också viktigt att ha en upp- fattning om hur denna fråga skulle kunna lösas. Vi vill understryka att den måste lösas vid implementering och att den således inte kan överlämnas till avgörande i rättstillämpningen med den tidsutdräkt det skulle medföra. Mot denna bakgrund anser vi att avsnitt 4.4.3 i utredningens betänkande bör kompletteras med nedanstående lydelse. Vi vill understryka att detta yttrande inte innebär att vi står bakom utredningen i alla övriga delar. Exempelvis anser vi att förslaget om missbruk av europabolagsförfarandet utformats på ett felaktigt sätt både i sak och juridiskt- tekniskt. 4.4.3Skyldigheten att inrätta en förhandlingsdelegation Som tidigare framgått måste det vara klart vilket arbetstagar- inflytande som skall gälla i europabolaget, för att bolaget skall få registreras (förordningen artikel 12.2). det följande tre olika sätt för att fastställa vilket arbetstagar- inflytande som skall gälla i europabolaget. Ett avtal om arbets- tagarinflytande kan ingås mellan förhandlingsdelegationen och de deltagande bolagen. Förhandlingsdelegationen kan med kvalificerad majoritet fatta beslut om att avstå från arbetstagarinflytande enligt regleringen i den lag som vi nu föreslår. Och om förhandlings- perioden löper ut utan att förhandlingsdelegationen och de del- tagande bolagen ingått något avtal om arbetstagarinflytande, regle- ras arbetstagarinflytandet att av de särskilda regler (referensbestäm- melserna) som skall införas för dessa fall. Förhandlingsperioden inleds så snart förhandlingsdelegationen har in- rättats. Så långt är direktivets regler klara. Emellertid saknar direktivet bestämmelser om vad som inträffar för det fall att arbetstagarna inte utser så många ledamöter till förhandlingsdelegationen att den är inrättad. Det är en fundamental brist i direktivet och den reser frågan om hur den situationen skall behandlas med avseende på frågan om det finns förutsättningar för en registrering. En upp- fattning skulle kunna vara att arbetstagarna genom att inte inrätta en förhandlingsdelegation kan förhindra att förhandlingsperioden börjar löpa med verkan att något europabolag inte kan registreras eftersom förutsättningen är att det måste vara klart vilket arbets- tagarinflytande som skall gälla i europabolaget. Den tolkningen måste emellertid bestämt avvisas av flera olika skäl. Utgångspunkten för stadgan för europabolag och direktivet om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagar- inflytande är alldeles uppenbart att europabolag skall kunna bildas och registreras. De nämnda referensbestämmelserna är av- sedda att utgöra den garanti för arbetstagarinflytande som är en förutsättning för registreringen. Ett annat sätt att uttrycka saken är att de arbetsgivare som vill bilda europabolag måste acceptera den nivå på inflytande som referensbestämmelserna ger. Arbetsgivaren kan visserligen förhandla i syfte att träffa ett avtal men om det inte leder till överenskommelse eller avstående från inflytande blir referensbestämmelserna tillämpliga om europabolaget skall regist- reras. Det är mot den här bakgrunden inte tänkbart att arbets- tagarsidan skulle ha det veto mot europabolaget som i praktiken skulle finnas om arbetstagarna genom att inte inrätta en för- handlingsdelegation skulle kunna blockera en registrering. Frågan är av sådan avgörande betydelse att den inte kan över- lämnas till rättstillämpningen utan måste lösas vid implemen- Det skulle innebära alltför stora olägenheter att tvingas leva i osäkerhet på denna punkt genom att ett vägledande avgörande skulle dröja avsevärd tid. Dessutom är frågan av tydlig lagstiftningskaraktär. Vi anser att den nu aktuella frågan bör lösas på följande sätt. Enligt artikel 3 punkten 2 i direktivet framgår att arbetstagarna har en skyldighet att inrätta en förhandlingsdelegation. Av bestämmelserna om representation, val, utnämning och majoritetskrav följer slutsatsen att en förhandlingsdelegation inte är inrättad förrän representationen är fullständig eller om man så vill förhandlingsdelegationen fullsutten. Reglerna om hur organet inrättas är komplicerade och det kan inte uteslutas att saken drar ut . Direktivets konstruktion för in- flytande kan också innebära att arbetstagarsidan inte känner tillräckligt stark motivation att snabbt driva frågan om att inrätta förhandlings- delegationen. Detta sammantaget med att direktivet saknar bestäm- melser om rättsföljden av att arbetstagarna inte inrättar förhandlings- delegationen är helt otillfredsställande. Saken måste ovillkorligen lösas under implementeringen. Av direktivets artikel 3 punkten 6 framgår att förhandlingsdelegationen med rösterna från två tredjedelar av de ledamöter som representerar minst två tredjedelar av arbetstagarna och däribland rösterna från de ledamöter som representerar arbetstagare i minst två medlemsstater kan avstå från inflytande genom att besluta om att inte inleda förhandlingar eller att avbryta pågående förhand- lingar. Enligt vår mening bör man anknyta till den regleringen. Om arbetstagarna inte , efter det arbetsgivarsidan gjort vad som ankommer på dem för att förhandlingsdelegationen skall inrättas, har anmält fler ledamöter än en tredjedel av de ledamöter som skall representera en tredjedel av arbetstagarna skall det medföra att arbetstagarna har avstått från arbetstagarinflytande och europabolaget kan således registreras med den förutsättningen (avståendefallet). Om å andra sidan arbetstagarna inom samma tidsfrist har anmält fler ledamöter än som angetts skall det innebära att arbetsgivarsidan kan välja mellan att registrera bolaget med förutsättningen att arbets- tagarinflytandet skall ske i enlighet med referensbestämmelserna och att inte registrera bolaget utan i stället förlänga inrättandet av för- handlingsdelegationen ytterligare i syfte att det fulla an- talet ledamöter till förhandlingsdelegationen anmäls så att förhand- lingar kan komma till stånd (referensbestämmelsefallet). I det senare fallet skall förhandlingsperioden sammanfalla med den förlängda perioden att inrätta förhandlingsdelegationen. Efter den förlängda perioden kan europabolaget registreras med förut- sättningen att arbetstagarinflytandet skall ske i enlighet med referens- bestämmelserna. Av direktivet framgår att arbetsgivarsidan alltid har möjlighet att avbryta registreringsförfarandet av det skälet att man inte anser att referensbestämmelserna är acceptabla. Det innebär naturligt- vis att arbetsgivarsidan i båda de nu angivna situationerna, dvs. resp. efter sex plus , kan besluta att avstå från Då europabolag bildas genom ombildning av bolag där det förekommer medverkan är avstående av arbetstagarinflytande inte möjligt. I den situationen måste därför den nu aktuella frågan lösas enligt vad ovan sagt om referensbestämmelsefallet. Den nu angivna lösningen ligger enligt vår uppfattning väl i linje med direktivets upp- byggnad och bör med den utgångspunkten vara acceptabel ur såväl arbetsgivar- som arbetstagarsynpunkt. En sista fråga som ställts i ut- redningen är hur referensbestämmelserna i europabolaget skall tilläm- pas i det fall att arbetstagarsidan har visat sådant ointresse att en förhandlingsdelegation inte kunnat inrättas men likväl så stort att man anmält tillräckligt antal ledamöter för att rättsföljden inte blivit att arbetstagarna avstått helt från inflytande. Vårt svar är att referens- bestämmelsernas praktiska tillämpning i europabolaget förutsätter att arbetstagarna utser representationsorgan. I de fall vi nu talar om är således europabolaget skyldigt att tillämpa referensbestämmelserna när det finns arbetstagarorgan i förhållande till vilka europabolaget kan tillämpa bestämmelserna. Att den praktiska tillämpningen förutsätter att arbetstagarna ställer sig till förfogande och utnyttjar de möjligheter till inflytande som finns ligger i sakens natur. Vi vill i detta yttrande kort beröra hur vi ser på vissa principfrågor som aktualiserats under arbetet i utredningen. Enligt vår uppfattning har direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag vissa tekniska brister som inte går att lösa vid det nationella införlivandet. Ur ett arbetstagarperspektiv är det djupt otillfredsställande att direktivet inte behandlar hur ändrade förut- sättningar i SE-bolaget ska hanteras utan helt fixerar på de för- hållanden som råder när bolaget registreras. Det är tveksamt om syftet verkligen varit att historiska omständigheter kan ta ifrån arbetstagarna deras rätt till inflytande. Det normala i all lagstiftning är annars att man tar hänsyn till de faktiska omstän- digheterna såsom de föreligger vid varje given tidpunkt och att väsentliga förändringar i förutsättningarna påverkar reglernas tillämpning. Som direktivet är utformat kan vi få SE-bolag registrerade i utan regler om styrelserepresentation och med ett bristfälligt arbetstagarinflytande baserat på historiska förhållanden. Vi kan konstatera att direktivets brister i detta av- seende inte kan lösas av varje land för sig utan måste bli föremål för nya överväganden i samband med att direktivet revideras i fram- tiden. En annan fråga som diskuterats utförligt i utredningen under arbetets gång är vad som händer om arbetstagarna inte lyckas bilda någon förhandlingsdelegation. Som direktivet är utformat leder detta till att bolaget inte kan registreras som ett europabolag. Detta torde inte bli särskilt vanligt men innebär att företagsledningen måste övertyga även de anställda om det fördelaktiga i att bilda ett europabolag. Om företagsledningen misslyckas med att få de anställda involverade i arbetet kan det leda till att bolaget inte kan bildas. Med tanke på de bristande garantier för ett verkligt arbets- tagarinflytande som direktivet innehåller är det inte en orimlig lösning. Vi delar helt utredarens slutsats i denna del och menar att det inte vid det nationella införlivandet utan stöd i direktivet är möjligt eller önskvärt att införa regler som innebär att europabolag kan bildas trots att arbetstagarna inte bildat någon förhandlings- delegation. Om denna fråga anses behöva en annan lösning måste arbetet bedrivas gemensamt mellan medlemsstaterna. Det bör i så fall ske vid en översyn på EU-nivå av direktivet där även andra frågor beaktas, framförallt de vi nämnt ovan. Om det inleds ett arbete med att skapa nya regler för vad som ska hända om någon förhandlingsdelegation inte bildas bör följan- de beaktas. Erfarenheterna från arbetet med europeiska företagsråd visar att företagsledningens inställning har stor betydelse för om arbetstagarna lyckas bilda en förhandlingsdelegation. Det är därför viktigt att företagsledningen har ett starkt tryck på sig att med- verka till att en förhandlingsdelegation bildas. Om arbetstagarna vid registreringstidpunkten inte får ihop tillräckligt många före- trädare för att förhandlingsdelegationen ska kunna fatta beslut, måste reglerna leda till att referensbestämmelserna tillämpas så att arbetstagarna inte är beskurna att utnyttja sitt inflytande i fram- tiden när kanske helt andra arbetstagare är anställda i bolaget. Arbetstagarinflytandet kommer då att vara vilande till dess arbets- tagarna väljer att utnyttja det inflytande som direktivet föreskriver. Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att lämna förslag till hur rådets direktiv /86/EG av om komplette- ring av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande skall genomföras i svensk rätt. Utredaren skall redovisa sitt upp- drag . antog en förordning om europa- bolag (rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag, nedan kallad SE-förordningen)1. Genom förordningen skapas en ny aktiebolagsform, europabolag (Europaea, SE). Ett europabolag skall vara en bolagsform för samarbete och samverkan i aktiebolagsform i olika medlemsstater. Tanken har varit att skapa en aktiebolagsform som i första hand skall falla under EG-regler och inte under en viss nationell lagstiftning. Ett europabolag skall kunna bildas och verka var som helst inom EU och även flytta sitt säte inom EU. EES-länderna väntas fatta beslut om att ta in en hänvisning till förordningen i EES- avtalet. Det skulle innebära att förordningen kommer att vara 1 EGT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157). tillämplig även i de EES-länder som inte är medlemmar i , dvs. Ett europabolag är enligt förordningen en juridisk person och har ett aktiekapital. I förordningen föreskrivs hur europabolag bildas, hur de skall vara organiserade m.m. På flera punkter över- låter förordningen den närmare regleringen till medlemsstaterna. Förordningen träder i kraft . Inom pågår ett arbete med att ta fram en departementspromemoria med förslag till en särskild lag om europabolag. Tanken är att denna lag skall innehålla bestämmelser som kompletterar SE-förordningen i frågor där denna delegerar normgivningen till medlemsstaterna eller där det annars har be- dömts lämpligt att införa svenska regler vid sidan av förordningens regler. Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag som SE-förordningen antogs, antog ministerrådet också ett direktiv om arbetstagarnas inflytande i europabolagen (rådets direktiv /86/EG av om komplette- ring av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande, nedan kallat direktivet)2. Merparten av reglerna i direktivet handlar om hur det skall gå till att förhandla fram ett avtal om en ordning för arbetstagarnas inflytande i det framtida europabolaget, dvs. innan bolaget bildas. I en bilaga till direktivet finns också en ram för hur arbetstagar- inflytandet skall utövas i ett europabolag om parterna inte kommer överens om annat. Direktivets utgångspunkt är att bildandet av ett europabolag inte skall medföra att arbetstagarinflytandet försvinner eller minskar i de bolag som deltar i bildandet. Förordningen och direktivet står i ett nära samband med varandra. Enligt ingressen till förordningen utgör direktivet ett oskiljbart komplement till förordningen och måste tillämpas till- sammans med denna. Det är också en förutsättning för att ett europabolag skall få registreras att det är bestämt hur arbets- tagarinflytandet i bolaget skall regleras (artikel 12 i förordningen). Även beträffande direktivet väntas EES-länderna fatta beslut om att ta in en hänvisning till förordningen i , 2 EGT L 294, 10.11.2001, s. 22 (Celex 32001L0086). vilket skulle innebära att det kommer att vara tillämpligt även i , och . Direktivet är uppdelat i tre avdelningar. Den första innehåller all- männa bestämmelser om syftet med direktivet och vissa defini- tioner. I den andra avdelningen finns bestämmelser om hur regler för arbetstagarinflytandet skall förhandlas fram mellan arbets- tagarna i och företrädarna för det blivande europabolaget. Den tredje avdelningen innehåller kompletterande bestämmelser, bl.a. om sekretess och skydd för arbetstagarnas representanter. Till direktivet finns en bilaga med så kallade referensbestämmelser. Dessa reglerar arbetstagarinflytandet i europabolag för de fall arbetstagare och arbetsgivare inte slutit avtal om detta. Med arbetstagarinflytande avses enligt direktivet samtliga former för arbetstagarna att utöva ett inflytande på de beslut som fattas inom bolaget, inklusive information och samråd samt medverkan (artikel 2). Information till arbetstagarna skall enligt direktivet lämnas , på ett sätt och med ett innehåll som ger arbetstagar- representanterna möjlighet att göra en noggrann bedömning av eventuella konsekvenser och, när så är lämpligt, förbereda samråd med arbetsgivaren. Med samråd avses en dialog mellan arbetstagar- representanterna och arbetsgivaren där arbetstagarrepresentanterna har möjlighet att lämna synpunkter som kan beaktas i europa- bolagets beslutsprocess. Medverkan syftar på arbetstagarnas infly- tande i bolaget i form av rätten att välja eller utnämna några av ledamöterna i bolagets tillsyns- eller förvaltningsorgan eller rätten att föreslå eller avvisa utnämningen av några eller alla ledamöter i bolagets tillsyns- eller förvaltningsorgan. När ett europabolag skall bildas skall arbetstagarna redan på ett tidigt stadium få information om detta. De bolag som skall ingå i det framtida europabolaget skall därför, så snart en plan för bildandet av bolaget utarbetas, vidta nödvändiga åtgärder för att förhandlingar om en ordning för arbetstagarinflytande skall kunna inledas med arbetstagarrepresentanterna (artikel 3.1). Direktivet föreskriver att ett särskilt förhandlingsorgan skall inrättas (artikel 3.2). Det skall bestå av representanter för arbets- tagarna i de deltagande bolagen och i dotterbolag och berörda driftsenheter. Det särskilda förhandlingsorganet skall företräda arbetstagarna vid de fortsatta förhandlingarna med företrädarna för det blivande europabolaget. Ledamöterna i det särskilda förhandlingsorganet skall utses genom val eller utnämningar i proportion till antalet arbetstagare som är anställda i de deltagande bolagen, dotterbolagen och be- rörda driftsenheterna i varje medlemsstat. Vilken metod som skall användas vid valet eller utnämningen överlåts dock på medlems- staterna att bestämma. Direktivet innehåller vidare regler för hur beslut skall fattas i det särskilda förhandlingsorganet och hur förhandlingarna mellan förhandlingsorganet och företrädarna för det blivande europa- bolaget skall gå till. Förhandlingarna om arbetstagarinflytandet skall inledas så snart det särskilda förhandlingsorganet har inrättats och får fortgå därefter. Parterna får därefter gemensamt besluta att förlänga förhandlingarna ytterligare (artikel 5). Förhandlingarna skall syfta till att ett avtal om arbetstagar- inflytandet skall kunna träffas mellan det särskilda förhandlings- organet och företrädarna för det framtida europabolaget (artikel 4). I ett sådant avtal skall det bl.a. regleras hur en ordning för infor- mation till och samråd med arbetstagarna skall genomföras. Detta kan ske antingen genom ett särskilt inrättat representationsorgan, som skall vara förhandlingspart till europabolagets behöriga organ, eller genom att något eller några andra informations- och sam- rådsförfaranden inrättas. Avtalet kan också innehålla en ordning för medverkan. Som huvudregel gäller att det är lagstiftningen i den stat där europabolaget skall ha sitt säte som skall tillämpas på förhandlings- förfarandet (artikel 6). Medlemsstaterna skall i sin lagstiftning fastställa referensbestäm- melser som skall uppfylla de bestämmelser som finns i bilagan till direktivet (artikel 7). Dessa innehåller regler om sammansättningen av arbetstagarnas representationsorgan, om information och sam- råd samt om medverkan. Om parterna inte lyckas träffa något avtal inom utsatt tid eller om de kommer överens om det, skall i stället, under vissa närmare angivna förutsättningar, referensbestämmel- serna tillämpas. Det särskilda förhandlingsorganet har även en möjlighet att inte inleda eller att avbryta förhandlingarna om ett avtal och i stället besluta att de nationella regler om information till och samråd med arbetstagarna som gäller i den medlemsstat där europabolaget har anställda skall tillämpas (artikel 3.6). Medlemsstaterna skall fastställa särskilda bestämmelser om tystnadsplikt och sekretess (artikel 8). Direktivet ger vidare alla arbetstagarrepresentanter i ett europabolag rätt till samma skydd och garantier som arbetstagarrepresentanter har enligt nationell lagstiftning eller praxis i det land där de är anställda (artikel 10). Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att europabolag missbrukas i avsikt att frånta arbetstagarna deras rättigheter till arbetstagarinflytande (artikel 11).