sou · GRB337d2 · 2004-01-01 00:00:00 — har i ett egeninitierat revisionsprojekt kallat arbete med geografisk rörlighet (RRV 2001:20) granskat arbetsförmedlingarnas arbete med att underlätta geografisk rörlighet bland arbetssökande. Det nuvarande flytt- ningsbidraget utgörs av pendlingsstöd och respenning. Respenning omfattar huvudsakligen sökande- och tillträdesresa samt bohags- transport. Dessutom ges ett kontant bidrag som kallas starthjälp. Starthjälpen står för av statens kostnader för flyttnings- bidraget. anser att det nuvarande systemet endast i liten omfattning påverkar arbetslösas geografiska rörlighet. En stor andel har redan ny anställning när de ansöker om flyttningsbidrag och uppger att de skulle ha flyttat även utan bidrag. rekommendation är att starthjälpen slopas, att respenningen förtydligas och utvidgas genom att åldersgränsen sänks från 25 till samt att arbetsförmedlingarnas system för information om arbete på andra orter förbättras. Tillgången till kvalificerad arbetskraft i mindre lokala arbetsmarknadsregioner har med anledning av propositionen En politik för till- växt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118) beslutat om en ny regional utvecklingspolitik. Målet för den nya regionala utvecklingspolitiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Med väl fungerande lokala arbetsmarknads- regioner avses att de är så attraktiva för människor och företag att det är möjligt att ta till vara den potential och livskraft som finns i alla regioner. Med en god servicenivå avses att politiken skall bidra till att människor och företag har tillgång till kommersiell och offentlig service i tillräcklig omfattning. För att detta mål skall nås krävs både nationella insatser och åtgärder riktade till geografiskt avgränsade områden som bedöms ha särskilda behov. Ansvaret för att målet för den regionala utveck- lingspolitiken uppnås bör främst uppfyllas genom åtgärder inom följande politikområden: regional utvecklingspolitik, näringspoli- tik, arbetsmarknadspolitik, integrationspolitik, utbildningspolitik, transportpolitik, de delar av forskningspolitiken som avser utveck- ling av innovationssystem, landsbygdspolitik, politikområdena inom de areella näringarna samt kulturpolitik. Regeringen bedömde i propositionen att tillgång till kvalificerad arbetskraft är en av de viktigaste förutsättningarna för att uppnå en framtida tillväxt inom mindre lokala arbetsmarknadsregioner. Detta är en förutsättning för att näringslivet skall kunna utvecklas och konkurrera på marknaden , men i ökad utsträckning också för att en god service- och välfärdsnivå skall kunna upprätt- hållas i dessa regioner. I propositionen ansåg regeringen också att det finns skäl att utreda hur ett system med rörlighetsstimulanser för individer skulle kunna konstrueras och vilka effekter som skulle kunna för- väntas av ett sådant system. Möjligheterna att genom olika insatser stödja medföljande bör särskilt uppmärksammas. Det bör också ingå i uppdraget att kartlägga förekomst och effekter av olika indi- vidstöd i några jämförbara länder, exempelvis . Efter beslut har regeringen vidtagit ett flertal viktiga åtgärder för att genomföra den nya regionala utvecklingspolitiken. Av särskild betydelse för mindre lokala arbetsmarknadsregioner är dels olika åtgärder för att stärka kommuner med befolknings- minskning, dels tillsättandet av två delegationer med uppgift att medverka till att långsiktigt stärka den regionala utvecklingen i norra inland respektive i delar av Bergslagen, och . För att motverka den ojämna regionala utvecklingen i behöver dessa långsiktiga åtgärder kompletteras med särskilda åtgärder för att främja tillgången till kvalificerad arbetskraft i främst de nämnda områdena. Utredaren skall granska effekterna av nuvarande rörlighetsstimu- lerade insatser och analysera dessa utifrån motiven för rörlighets- stimulanser. Utredaren skall förutsättningslöst analysera behov av och motiv för rörlighetsstimulanser. Om utredaren avser att pröva förslag skall alla finansieringsmöjligheter inventeras, dvs. både utgifts- och inkomstsidan av statsbudgeten. Utredaren skall, om han eller hon anser att det finns behov av det, lämna förslag till rörlighetsstimulanser. Analysen och eventuella förslag skall omfatta generella åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken som stimulerar arbetsmarknads- relaterad geografisk rörlighet som ligger utanför det naturliga flyttmönstret. Tyngdpunkt skall läggas på flyttningsbidragen. Till- växt hämmas av brist på nyckelpersoner varhelst bristen uppstår. Analysen skall därför omfatta åtgärder för att främja tillgången till nyckelpersoner där det finns en efterfrågan. Den kan finnas såväl i mindre lokala arbetsmarknadsregioner som i övriga arbetsmark- nadsregioner. Utredningens eventuella förslag skall således beakta även behov i tillväxtregioner. Utredaren skall beakta de förändringar som gjorts av arbetslös- hetsförsäkringen och pendlingsstödet samt aktuella utvärderings- resultat. Utredaren skall beakta målen för arbetsmarknadspolitiken och den nya regionala utvecklingspolitiken. Utredaren skall beakta erfarenheter av bl.a. individinriktade åtgärder gjorda i jämförbara länder. Förslagen skall innehålla uppföljningsbara mål för geografisk rörlighet som kan användas i regleringsbrevet för Arbetsmarknads- verket. De uppföljningsbara målen skall uppfylla regeringens och behov av att följa upp på vilket sätt Arbetsmarknads- verket arbetar med geografisk rörlighet. Utredaren skall i samtliga överväganden beakta gränsdragningen mot andra arbetsmarknadspolitiska program och stöd inom andra politikområden. Redovisning av arbetet när det gäller uppföljningsbara mål för geo- grafisk rörlighet skall lämnas . Upp- draget skall slutredovisas . Beslut vid regeringssammanträde . Regeringen bemyndigade chefen för departementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att bl.a. granska effekterna av nuvarande rörlighetsstimulerande insat- ser (N2002/5931/A). I utredningens uppdrag ingick att föreslå uppföljningsbara mål för geografisk rörlighet som skall kunna användas i regleringsbrevet för . Dessa uppföljningsbara mål för geografiskt rörlighet skulle ha redovisats . Utredningen skall, i stället, redovisa dessa mål i slutrapporten . Lokala arbetsmarknader och förvärvsregioner 1998 Bruksorter Landsbygdsdominerade orter Norra glesbygden Regionala centra Små industriorter Små/medelstora region med flersidig näringsstruktur Storindustriorter Källa: Lokala arbetsmarknader: SCB. Förvärvsregioner: SOU 2000:87 Regionalpolitiska utredningens slutbetänkande, Slutbetänkande från regionalpolitiska utredningen. Befolkningen i de svenska länen 1970–2002 Källa: SCB. Beviljade flyttningsbidrag 2002 efter bidragsform och sökt yrke, procent Källa: och . Samvariation mellan beviljade pendlingsbidrag och arbetslöshet Samvariationen mellan antalet beviljade flyttningsbidrag per 100 i obalansen 2002 och andelen arbetslösa 2001 är signifikant och positiv på lokal arbetsmarkandsnivå för samtliga bidragsformer. Detta innebär att ju högre arbetslöshet är, desto större är antalet beviljade flyttningsbidrag. Korrelationen är starkast för tillträdes- resan och starthjälpen och svagast för pendlingen. Korrelation mellan andelen beviljade bidrag per 100 i obalansen 2002 och andelen arbetslösa 2001 på lokal arbetsmark- andsnivå, procent Ekonomiska konsekvenser av förslag om förstärkta pendlingsbidrag Antagande om antal bidragstagare: kostnad per person och år Årlig kostnad för bidraget 1 I detta antagande har av dem som RRV i sin utredning konstaterade inte hade flyttat om de inte hade fått ekonomisk ersättning antagits kunna stimuleras med pendlings- bidrag istället. Antalet bidrag i form av ersättning för bohagstransport och starthjälp som beviljades var 14 511 medan antalet personer som fick dessa bidrag var 9 618 personer. 2 Genomsnittlig kostnad per person och år i nollalternativ har beräknats utifrån totalkostnad för dag- respektive veckopendlingsbidragen samt utifrån det uppskattade antalet beviljade bidrag för dag- respektive veckopendling . 3 Antalet beviljade dag- respektive veckopendlingsbidrag har beräknats utifrån det totala antalet beviljade pendlingsbidrag , dvs. 1152 beviljade bidrag, samt utifrån antalet bidrag samt kostnaden för de bidrag som beviljades för veckopendling mellan och . Antagande om antal bidragstagare: Antal månader som beviljas kostnad för två resor/mån. Antal månader som beviljas kostnad för två resor/mån. per person och år kostnad per person och år Årlig kostnad för bidraget Total kostnad för dag- och veckopendlingsbidrag Kostnad för dag- och Kostnad för dag- och över vilken bidragen är avsedda att löpa: 4 I detta antagande har av dem som RRV i sin utredning konstaterade inte hade flyttat om de inte hade fått ekonomisk ersättning antas kunna stimuleras med pendlings- bidrag istället. Antalet bidrag i form av ersättning för bohagstransport och starthjälp som beviljades var 14 511 medan antalet personer som fick dessa bidrag var 9 618 personer. 5 Den genomsnittliga ersättningen för två resor hem har antagits stiga från dagens till . Ekonomiska konsekvenser av förslag om skattegynnade tjänster Årlig kostnad i minskade skatteintäkter för en person med genomsnittlig årsinkomst på Andel av inkomsten som undantas från beskattning Inkomst som undantas från beskattning Inkomst som undantas från statlig beskattning över nedre Inkomst som undantas från statlig beskattning över övre Minskade skatteintäkter kommunalskatt (skattesats ) Minskade skatteintäkter över nedre skiktgränsen (skattesats: ) Minskade skatteintäkter över övre skiktgränsen (skattesats: ) Minskade skatteintäkter skatt för ett år Minskade skatteintäkt statlig skatt för ett år Kostnad i minskade skatteintäkter med varierande antaganden om hur många skattegynnade tjänster som kommer att tillsättas Beräkningarna bygger på antaganden om genomsnittlig lön och skattesats i exemplet ovan. Antalet skattegynnade tjänster som tillsätts antas motsvara det totala antalet personer som flyttade till stödområde med ersättning för bohags- och/eller starthjälp och som hade sökt yrke som kräver kort- eller lång högskoleutbildning eller yrkesutbild- ning som inte kan genereras med kortare arbetsmarknadsutbild- Detta antal uppgick till omkring 850 personer. Det urval av arbetssökande som har gjorts här kan förväntas överskatta antalet tillträden till möjliga skattegynnade tjänster genom att det inte har tagit hänsyn till 1.om det råder brist på arbetskraft med den sökta kompetensen i regionen. Varken ersättningen av bohagstransport eller start- hjälpen har något krav på att det ska finnas brist på arbetskraft i den regionen där anställningen finns; 2.om den sökta arbetskraften på sina respektive anställningar kan betraktas som nyckelpersoner i bemärkelse att företaget eller den offentliga verksamheten hade hämmats allvarligt om anställningen inte hade kommit till stånd. Antal personer: 850 Typ av skatt: Förlorade skatteintäkter om alla utnyttjar av bidragstiden, kr Förlorade skatteintäkter om alla utnyttjar av bidragstiden, kr Det antas ske en fördubbling av antalet skattegynnade tjänster jämfört med det totala antalet personer som flyttade till stödom- råde med ersättning för bohags- och/eller starthjälp och som hade sökt yrke som kräver kort- eller lång högskoleutbildning eller yrkesutbildning som inte kan genereras med kortare arbets- marknadsutbildning. Antalet personer som omfattas av skattelätt- nader uppgår då till 1 700 personer. Antal personer: 1 700 Typ av skatt: Förlorade skatteintäkter om alla utnyttjar av bidragstiden, kr Förlorade skatteintäkter om alla utnyttjar av bidragstiden, kr Utgifter och finansiering av förslagen Uppskattade utgifter för förslagen Utgifter för förstärkta pendlingsbidrag Utgift för skattegynnade tjänster AMS anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga utgifter under utgiftsområde 13 Finansiering av förstärkt flyttningsbidrag, enligt utgifter och budgetram för flyttningsbidragen 2002, budgeterad summa för pendlingsbidragen borttagen ersättning för bohagstransport Ytterligare finansiering av förstärkta pendlingsbidrag Finansiering av skattelättnad för skattegynnade 1 Utgifterna för tillträdesresor har uppskattats utifrån den totala utgiften för sökande- och tillträdesresor samt utifrån de beviljade tillträdesresornas andel av det totala antalet beviljade sökande- och tillträdesresor.