sou · GRB350d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Dessa förmåner presenteras i ett särskilt avsnitt. Därefter ges en introduktion till SGI-skyddet genom en beskrivning av några gemensamma regler som gäller för de olika skyddssituationerna. Även skyddssystemets framväxt beskrivs samt de tre principiella lösningar som tillämpas för att skydda en persons SGI. Avslutningsvis nämns vad som gäller vid sjukdom och rehabilitering. 2.2Rätten till förmån grundas på bosättning eller arbete Det grundläggande kravet för att omfattas av svensk social- försäkring är att den enskilde antingen är bosatt här eller arbetar här. En person omfattas i regel av den arbetsbaserade försäk- ringen från och med den första arbetsdagen i . Den arbetsbaserade försäkringen upphör att gälla efter det att arbetet har upphört, den så kallade efterskyddstiden. Denna tid kan förlängas om den enskilde omfattas av SGI- skydd. SGI är ett beräkningsunderlag för ett flertal arbetsbaserade försäkringsförmåner, bl.a. sjukpenning. För att omfattas av svensk socialförsäkring krävs det numera att den enskilde antingen är bosatt här eller arbetar här. Socialförsäkringslagen (1999:799) – som trädde i kraft – innehåller bestämmelser om vem som omfattas av social trygghet genom social försäkring och vissa bidragssystem (socialförsäkringen). Rätten till en förmån grundas i regel på bosättning eller förvärvsarbete. Med införandet av socialförsäk- ringslagen slopades det tidigare kravet att den försäkrade skulle vara bosatt i och inskriven hos allmän försäkringskassa för att få rätt till sjukpenning. För att omfattas av den bosättningsbaserade försäkringen skall en person vara bosatt här i landet. Den som kommer till anses bosatt här, om det kan antas att vistelsen kan komma att överstiga . En i bosatt person som lämnar landet anses fortfarande bosatt här, om utlandsvistelsen kan antas vara längst . Exempel på bosättningsbaserade förmåner är barnbidrag, bostadsbidrag och föräldrapenning enligt lägstanivå och grundnivå. Ett grundläggande villkor för att omfattas av den arbetsbaserade försäkringen är att en person förvärvsarbetar i . Den arbets- baserade försäkringen gäller i regel från och med den första arbets- dagen i . Försäkringen upphör att gälla efter den dag då arbetet har upphört av någon annan anledning än ledig- het för semester, ferie eller motsvarande uppehåll. Denna s.k. efter- skyddstid framgår av 3 kap. 6 § andra stycket socialförsäkrings- lagen. Bestämmelsen gäller generellt, dvs. oavsett orsak till för- värvsavbrott och även i de fall en person har för avsikt att göra ett längre förvärvsavbrott än . Exempel på arbetsbaserade förmåner är bl.a. sjukpenning, rehabiliteringspenning och föräldra- penning över lägstanivå. En person som har gjort ett förvärvsavbrott omfattas således i regel inte längre av den arbetsbaserade försäkringen. Om han eller hon däremot uppbär en arbetsbaserad förmån – t.ex. sjukpenning – när efterskyddstiden löper ut fort- sätter dock försäkringen att gälla för vilken förmånen utges. Detta framgår av lagens 3 kap. 7 §. Av 10 § samma kapitel framgår också att försäkringen fortsätter att gälla efter efterskydds- tidens utgång så länge den enskilde omfattas av skyddsbestämmel- serna i 3 kap. 5 § tredje stycket 1–6 lagen om allmän försäkring. Enligt dessa bestämmelser i socialförsäkringslagen kan alltså en person behålla sitt försäkringsskydd betydligt efter ett förvärvsavbrott. Att en person behåller sitt för- säkringsskydd innebär emellertid inte att han eller hon automatiskt får rätt till en viss arbetsbaserad förmån. Socialförsäkringslagen anger nämligen endast ramen för försäkringstiden, inte det materi- ella innehållet. Av förarbetena framgår (jfr prop. 1998/99:119 s 126): Regeringens förslag att en försäkrad vid förvärvsavbrott skall behålla sitt försäkringsskydd om han eller hon omfattas av nuvarande bestämmelser om SGI-skydd avser naturligtvis bara de förmåner som utges på grundval av SGI eller sjukpenning. Att försäkringsskyddet består innebär i och för sig inte att den försäkrade utan vidare har rätt till alla förmåner inom den arbetsbaserade försäkringen utan endast att han ingår i den skyddade personkretsen. Därutöver krävs för rätt till de flesta förmåner att ytterligare villkor uppfylls. En person kan alltså enligt förarbetena omfattas av försäkrings- skyddet men inte ha rätt till ersättning. 2.3Kvalifikationsvillkor för sjukpenninggrundande inkomst Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) används som ersättnings- underlag vid beräkning av bl.a. sjukpenning och föräldra- penning. SGI tar sikte på framtida inkomster av en viss varaktig- het. Den enskilde måste uppfylla vissa kvalifikationsvillkor för att få en SGI fastställd, bl.a. finns det krav på lägsta respektive högsta inkomst som kan ingå. Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) används som ersättnings- underlag vid beräkning av sjukpenning, föräldrapenning m.fl. dag- ersättningar som är avsedda att ge den enskilde individen kompensation vid inkomstförlust. SGI definieras i 3 kap. 2 § lagen om allmän försäkring : Sjukpenninggrundande inkomst är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete här i landet, antingen såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Att inkomsten skall beräknas som årlig inkomst innebär att till- fälliga inkomständringar och inkomstvariationer normalt inte skall påverka SGI. SGI tar enligt lagregleringen sikte på framtida inkomster. Detta har utvecklats ytterligare genom före- skrifter (RFFS 1998:12) om sjukpenninggrundande inkomst. I 1 § anges att inkomsten skall vara av viss varaktighet. Endast sådan inkomst beaktas som den försäkrade kan antas komma att tills vidare få av eget arbete i följd eller av eget återkommande arbete (säsongsarbete). Vid bestämmande av SGI är det således ett antagande om den försäkrades framtida inkomst som skall göras. I detta antagande är det den försäkrades avsikt att förvärvsarbeta som skall bedömas. I praktiken innebär detta att det inte alltid krävs minst sex månaders faktiskt arbete för SGI-placering. Övriga kvalifikationsvillkor för SGI är i huvudsak reglerade i 3 kap. lagen om allmän försäkring. Av intresse är främst följande. –SGI måste uppgå till lägst av prisbasloppet (1 §) Prisbasbeloppet för är . Detta innebär att den lägsta inkomsten som kan läggas till grund för sjukpenning- grundande inkomst måste uppgå till . –Inkomsttaket är 7,5 prisbasbelopp (2 § andra stycket) Den högsta sjukpenninggrundande inkomsten uppgår till enligt nivå. Inkomster utöver detta SGI-tak beaktas inte. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att SGI- taket skall höjas till 10 prisbasblopp , om det stats- finansiella läget tillåter detta (prop. 2002/03:1 utgiftsområde 10). –SGI fastställs av (5 §) skall besluta om en försäkrads tillhörighet till sjukpenningförsäkringen och fastställa sjukpenninggrundande inkomst. Detta görs i praktiken i samband med att den försäkrade gör anspråk på ersättning. Den försäkrade behöver inte längre anmäla ändrade inkomstförhållande förrän han eller hon gör anspråk på ersättning. har också möjlighet att fastställa SGI retroaktivt i samband med ett ersättningsärende. 2.4Sjukförsäkringen finansieras av arbetsgivaravgifter och egenavgifter Sjukförsäkringen finansieras av arbetsgivaravgifter och egen- avgifter. uppgår arbetsgivarens sjukförsäkrings- avgift till och egenföretagarens sjukförsäkringsavgift till . Avgifterna tas till övervägande delen ut på inkomst av arbete och finansierar bl.a. sjukpenning och rehabilitering. har avgifterna varit betydligt lägre än utgifterna. Sjukförsäkringen finansieras av arbetsgivaravgifter och egen- avgifter. Detta framgår av socialavgiftslagen (2000:980). är arbetsgivarens sjukförsäkringsavgift (2 kap. (3 kap. 13 §). För egenföretagarna kan dock procentsatsen variera beroende på om de valt karensdagar eller inte. Avgifterna tas till övervägande delen ut på inkomst av arbete och finansierar dels sjukpenning, rehabilitering, närståendepenning och havandeskapspenning, dels större delen av förtidspensioneringen. Från avgiften finansieras också försäkringskassornas förvaltnings- kostnader för motsvarande förmåner. Även statliga ålderspensions- avgifter för dagersättningarna och en del av de ålderspensions- avgifter som är att hänföra till förtidspension finansieras från avgiften. Den kraftigt ökande sjukfrånvaron har medfört att avgifterna har varit betydligt lägre än utgifterna. Enligt 19 kap. lagen om allmän försäkring får statsbidrag lämnas med viss del av kostnaderna för sjukförsäkringsförmånerna. Därför kan man inte hävda att försäkringen är underfinansierad trots att avgifterna inte räcker för att täcka utgifterna. 2.5SGI styr fler förmåner än sjukpenning SGI utgör inte bara beräkningsgrunden för sjukpenning utan styr även vissa andra förmåner, t.ex. föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, rehabiliteringspenning och smittbärarpenning. Även beräkningen av ersättning vid arbetsskada bygger på SGI- systemet. Den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) har inte bara betydelse för storleken av sjukpenning enligt lagen om allmän försäkring utan utgör också beräkningsgrunden för vissa andra förmåner såsom –dagpenning inom totalförsvaret. Utöver dessa förmåner har den sjukpenninggrundande inkomsten dessutom betydelse för bestämmande av livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och även vid bestämmande av kollektivavtalade sjukersättningar. Detta innebär att eventuella ändringar av SGI-systemet inte bara påverkar storleken av sjukpenningen utan också de nu uppräknade förmånerna. En person som deltar i arbetslivsinriktade rehabiliteringsåtgärder – t.ex. arbetsträning och utbildning – kan få rehabiliteringspenning som ersättning för uteblivna inkomster och ett särskilt bidrag som täcker vissa så kallade merkostnader som kan uppstå i samband med rehabiliteringen (t.ex. resor). Ersättningen för hel rehabiliteringspenning är av den sjukpenninggrundande inkomsten, dvs. samma belopp som sjuk- penning. Föräldrapenning kan betalas ut när ett barn föds eller adopteras. Antalet ersättningsdagar för föräldrarna tillsammans är per barn. Om barnet är fött före gäller dock i viss mån andra regler. Dagarna med föräldrapenning kan tas ut tills barnet har fyllt eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. För 390 av dagarna kan föräldrapenningen betalas ut enligt sjukpenningnivån. Ersättningen är av den sjukpenning- grundande inkomsten, dock lägst per dag. En förutsättning för att få ersättning enligt sjukpenningnivån är att föräldern har varit försäkrad för en sjukpenning som är högre än ett belopp om i minst före barnets födelse (eller den beräknade tidpunkten för födelsen). I annat fall betalas föräldrapenning med per dag, s.k. grundnivå. får föräldern ersättning med per dag. kallas lägstanivådagar (tidigare garantidagar). Vid gemensam vårdnad har varje förälder rätt till hälften av det totala antalet dagar. En förälder kan avstå föräldrapenningdagar till den andra föräldern med undantag av med ersättning på sjukpenningnivå. Regeringen har i sin budgetproposition för föreslagit att den grundnivå i föräldraförsäkringen som ersätter dagar med belopp motsvarande förälderns sjukpenning höjs från per dag till per dag (jfr prop. 2002/03 utgiftsområde 12). En förälder som behöver avstå från förvärvsarbete för att vårda sjukt barn är berättigad till tillfällig föräldrapenning. Detta gäller om barnet är (i vissa fall ). Normalt kan man få ersättning per barn och år. Rätten till tillfällig föräldrapenning kan i vissa situationer överlåtas till en annan person, som i stället för föräldern stannar hemma från sitt arbete för att vårda barnet. Föräldrar som avstår från förvärvsarbete i samband med besök i barnets förskola, skola eller fritidshem har rätt till en kontaktdag per barn och år. Denna möjlighet finns från det barnet fyller till och med det år då barnet fyller . För barn som omfattas av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade betalas tillfällig föräldrapenning ut per barn och år. Den tillfälliga föräldrapenningen omfattar även de tio s.k. pappa- dagarna som ges ut till fadern i samband med ett barns födelse. kan få användas av annan person än pappan om det inte finns någon pappa eller om denne av andra skäl är förhindrad att använda dem. Ersättningen vid tillfällig föräldrapenning är av den sjukpenninggrundande inkomsten. En gravid kvinna som är anställd, uppdragstagare eller egenföre- tagare i kan få rätt till havandeskapspenning i slutet av graviditeten. Havandeskapspenning betalas ut till kvinnor som har nedsatt arbetsförmåga på grund av graviditeten om de har ett fysiskt påfrestande arbete eller inte får utföra arbetet på grund av risker i arbetsmiljön. I båda dessa fall betalas ersättningen ut endast om arbetsgivaren inte kan omplacera kvinnan. Kvinnan kan i regel få havandeskapspenning under , dock tidigast från och med den före beräknad förlossning. Om en kvinna har förbjudits att sköta sitt arbete med stöd av arbetsmiljölagen kan havandeskapspenning betalas ut för som förbudet gäller, dvs. före förlossningen kan dock ersättning inte betalas ut. Ersättningsnivån är av den sjukpenninggrundande inkomsten för samtliga ersättningsdagar. Personer som avstår från förvärvsarbete för att vårda en svårt sjuk anhörig i hemmet eller på en vårdinrättning kan få närstående- penning. I regel kan man få ersättning för samman- lagt för varje person som vårdas. Ersättningsnivån är av den sjukpenninggrundande inkomsten. En smittbärare som genom myndighetsbeslut avstängs från sitt arbete på grund av risk för smittspridning till andra kan få ersätt- ning enligt lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare. –den som har eller kan antas ha en smittsam sjukdom utan att ha förlorat sin arbetsförmåga till följd av sjukdomen, –den som förr eller senare kan antas föra smitta vidare utan att vara sjuk i en smittsam sjukdom. Ersättningsnivån är av den sjukpenninggrundande inkomsten. Den som fullgör värnplikt, civilplikt eller allmän tjänsteplikt enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt har rätt till dagersättning eller dagpenning. Ersättningsnivån är av den sjukpenninggrundande inkomsten. 2.6En introduktion till SGI-skydd SGI-skydd innebär att den försäkrade individens SGI skyddas vid vissa förvärvsavbrott. De vanligaste skyddssituationerna är studier, arbetslöshet och föräldraskap. Skyddssituationerna regleras utan någon inbördes ordning på olika nivåer; lag, förordning, föreskrift och praxis. Skyddssystemet har framförallt vuxit fram ur praxis. Skydds- grupperna har successivt utvidgats till att omfatta fler grupper och skyddet har också blivit mer förmånligt till sitt innehåll. Det finns inget som hindrar att en person varvar olika skyddssituationer. Inte heller finns det någon tidsgräns för hur länge man får omfattas av skyddsbestämmelserna så länge den så kallade SGI-kedjan är obruten. SGI-skydd innebär att individens SGI skyddas vid vissa förvärvs- avbrott Såsom tidigare framgått måste den försäkrade individen uppfylla vissa förutsättningar för att få en sjukpenninggrundande inkomst (SGI) fastställd och därmed få rätt till sjukpenning eller annan förmån som styrs av SGI. Inkomstunderlaget vid denna beräkning bygger på framtida inkomst av viss varaktighet. vidare uppgå till en viss lägsta nivå. Ändras individens inkomst- förhållande – annat än tillfälligt – skall också i regel den fastställda SGI:n ändras, i vart fall upp till ett visst inkomsttak. Sjukpenning- försäkringens uttalade syfte är att ersätta individen för ett inkomst- bortfall. SGI-skydd innebär att en persons SGI vid vissa förvärvsavbrott inte får sänkas trots att han eller hon inte har någon inkomst av arbete. Reglerna om att skydda individens sjukpenning utgör alltså avsteg från den inkomstbortfallsprincip som styr sjukförsäkringen; den försäkrade får behålla ett försäkringsskydd på inkomster som han eller hon inte längre har. SGI-skydd inträder vid olika situationer som av samhället har ansetts som skyddsvärda. En sådan situation är när försäkringsskyddet i socialförsäkringen alternativt något annat trygghetssystem utnyttjas eller då något allmänintresse utgör motiv för att låta den försäkrade behålla sitt försäkrings- skydd. En förutsättning för att skyddsbestämmelserna skall gälla är dock normalt att det innan förvärvsuppehållet skall ha fastställts eller funnits förutsättningar att fastställa en SGI. Enligt bestämmel- ser i 3 kap. 5 § lagen om allmän försäkring finns det möjlighet för att fastställa SGI retroaktivt i samband med ett ersättningsärende. Rätten till sjukpenningskydd innebar före SGI-systemets tillkomst 1974 att den försäkrade vid vissa fall av förvärvsavbrott fick kvarstå i sin sjukpenningklass. uttalades det i olika betänkanden att ett sjukpenningskydd kunde vara berättigat vid vissa fall av sjukdom och arbetslöshet. gav RFV uttryck för olika uppfattningar i en cirkulärserie. Dessa uppfattningar byggde på den praxis som gradvis växte fram och fördes över till RFV:s föreskrifter (RFFS 1980:3 och RFFS 1981:5). Delar av föreskrifterna har sedan förts över till 3 kap. 5 § lagen om allmän försäkring och en förordning. Dessa bestämmelser presenteras utförligare längre fram i detta kapitel. Utvecklingen medförde dels att alltfler grupper kom att omfattas av skyddsbestämmelserna vid olika förvärvsavbrott, dels att skyddet blev mer förmånligt till sitt innehåll. När det gäller arbetslösa ansågs det redan tidigt att arbetslöshet i regel fick anses vara av tillfällig natur och att den omständigheten därför inte borde medföra någon ändring av den arbetslöses sjukpenningklass. Den arbetslöse ansågs ha kvar sin anknytning till förvärvslivet. En långvarig arbetslöshet kunde däremot medföra en ändring av sjukpenningklassen. Om arbetslösheten var självför- vållad fick den arbetslöse inget sjukpenningskydd över huvudtaget. utvecklades praxis så att sjukpenningskyddet kvarstod vid oförvållad arbetslöshet om den försäkrade kunde dokumentera sin avsikt att stå till arbetsmarknadens förfogande. Vid självförvållad arbetslöshet upphörde skyddet om avbrottet översteg . De flesta förvärvsarbetande ansågs för övrigt ha rätt att vid förvärvsavbrott stå kvar i sin sjukpenningklass . Rätten till sjukpenningskydd vid föräldraledigheten var ursprungligen begränsad. hade en så kallad tilläggs- sjukpenningplacerad kvinna rätt att efter förlossning stå kvar i sin sjukpenningklass utan att förvärvsarbeta . ändrades genom RFV:s cirkulärserie. I takt med utbyggnaden av föräldraförsäk- ringen ändrades också skyddsbestämmelserna och skyddsperio- derna blev längre vid föräldraledighet. En studerande kunde via praxis som utvecklades få sin sjukpenning skyddad om det handlade om studier inom eget yrkesområde. Övriga studenter fick skydd under högst sex månaders förvärvsavbrott. –infördes SGI- skydd för studerande som uppbar särskilt vuxenstudiestöd och utbildningsbidrag för doktorander. utvidgades skyddsgruppen till att även omfatta studerande som uppbar studiestöd. Bestämmelser om vilande SGI och studietids-SGI infördes också i lagen om allmän försäkring. Dessa bestämmelser kom att omfatta alla studerande och innebar en för- sämring för de grupper som tidigare fick behålla sin sjukpenning, t.ex. vid studier inom eget yrkesområde. Skyddsbestämmelserna har därefter utvecklats ytterligare. Utöver de nu nämnda skyddssituationerna har det också tillkommit vissa ytterligare situationer där förvärvsavbrott kan medföra rätt till SGI-skydd. Utvidgningen har även här skett framförallt via praxis. Dagens skyddssystem för studerande, arbets- lösa och föräldralediga redovisas i kap. 3–5 medan vissa andra skyddssituationer presenteras i kap. 6. Reglering på olika nivåer Såsom framgått har reglerna om att skydda en tidigare SGI utvecklats efterhand sedan lagen om allmän försäkring infördes. regleras de olika skyddssituationerna utan någon inbördes ordning på olika nivåer; lag, förordning, föreskrift och praxis. Regleringen återfinns i huvudsak i 3 kap. 5 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Förordningen (2000:1418) om tillämpningen av vissa skydds- bestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst vid studier eller arbetslöshet. föreskrifter (RFFS 1998:12) om sjuk- penninggrundande inkomst. Rättspraxis från Försäkringsöverdomstolen och Regerings- rätten. Det innebär att för olika situationer – och ibland även för likartade – kan det variera om det är riksdag, regering eller myndighet () som förfogar över grunderna för SGI- skyddet. De nämnda skyddsbestämmelserna finns i bilaga 2. Vanligaste skyddssituationer är studier, arbetslöshet och föräldraskap De ursprungliga skyddsbestämmelserna omfattade endast arbets- lösa och skall ses mot bakgrund av att det då var relativt ovanligt med av arbetslöshet. Bestämmelserna har därefter successivt byggts ut och kommit att omfatta alltfler grupper. Till de grupper som omfattas av SGI-skyddade tider hör – under vissa omständigheter – personer som gör ett förvärvsavbrott på grund av arbetslöshet eller deltagande i vissa arbetsmarknadspolitiska program vissa övriga orsaker, t.ex. fullgörande av totalförsvarsplikt. För att en studerande skall omfattas av skyddsbestämmelserna krävs att hon eller han –studerar med studiestöd (inklusive särskilt utbildningsbidrag och vuxenstudiestöd), eller –studerar med utbildningsbidrag för doktorander, eller –studerar inom det egna yrkesområdet. Arbetslösa omfattas av skyddsbestämmelserna om de –deltar i arbetsmarknadspolitiska program och får aktivitetsstöd, eller –står till arbetsmarknadens förfogande enligt vissa närmare angivna krav. SGI-skydd gäller också i vissa fall vid graviditet och föräldraskap om föräldern minskar sin arbetstid, helt eller delvis, i samband med –graviditet, eller –vård av barn som inte har fyllt , eller –vård av barn som har fyllt om föräldern får föräldra- penning som motsvarar minskningen i arbetstid. SGI-skydd i övriga fall gäller vid: –förvärvsavbrott eller minskning av arbetstiden –fullgörande av totalförsvarsplikten –arbetssökande efter att förtidspension/sjukbidrag har upphört. De vanligaste skyddssituationerna är studier, arbetslöshet och föräldraskap. Det finns inget som hindrar att en person varvar olika situationer, dvs. arbete varvat med studier, arbetslöshet etc. Inte heller finns det någon tidsgräns för hur länge man får omfattas av skyddsbestämmelserna. En förutsättning är dock att den så kallade SGI-kedjan är obruten, dvs. det får inte finnas något uppehåll mellan t.ex. studier och arbetslöshet. En sådan kedja får inledas med socialförsäkringslagens efterskydd (jfr ovan). Längre fram i denna delrapport (kap. 3–6) redogörs för vilka ytterligare villkor som måste vara uppfyllda i respektive situation för att en individ skall omfattas av skyddsbestämmelserna. I kap. 7 presenteras exempel på några grupper som står utanför skyddssystemet. 2.7Tre principiella lösningar för dagens SGI-skydd tillämpas tre olika principiella lösningar för att åstad- komma SGI-skydd; individen får behålla sitt försäkringsskydd, försäkringsskyddet hålls vilande eller individen får tillbaka sitt försäkringsskydd. Att försäkringsskyddet ser olika ut innebär också att det varierar hur ersättningen skall beräknas vid ett eventuellt sjukfall . Såsom framgått av ovanstående redovisning är det en mängd olika situationer som anses skyddsvärda och som kan medföra att en individs SGI skyddas vid förvärvsavbrott. Däremot tillämpas olika principiella lösningar för att åstadkomma detta SGI-skydd. Samhället har av olika skäl valt att behandla de skilda skyddssitua- tionerna på olika sätt. kan dessutom samma skyddssituation – t.ex. arbetslöshet – behandlas olika. Att försäkringsskyddet ser olika ut innebär också att det varierar hur ersättningen skall beräknas vid ett eventuellt sjukfall . När det gäller försäkringsskyddets konstruktion tillämpas följande tre principiella lösningar: –individen får behålla sitt försäkringsskydd