sou · GRB360d1 · 2004-01-01 00:00:00 — 31Förslag till och Rådets direktiv om kvaliteten på bensin och diesel- bränslen och om ändring av direktiv /70/EG. KOM(2001) 241 slutlig. Förslag till principer för att fördela utsläppsrätter 1.5.3Hur skall torv behandlas? Delegationens förslag: skall behandlas på ett med bio- bränslen likvärdigt sätt. beslutade med anledning av regeringens proposition 2001/02:55 klimatstrategi att de svenska utsläppen av växthusgaser skall som ett medelvärde för perioden 2012 vara lägre än utsläppen . Utsläppen skall räknas som koldioxidekvivalenter och omfatta de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokollets och IPCC:s32 definitioner (2001/02:MJU 10). Enligt denna definition var koldioxidutsläppen från torv- eldning i den handlande sektorn cirka 0,9 Mton CO2. Vid behandling av regeringens förslag om att införa ett elcertifikatssystem beslutade att genom ett tillkännagivande anmoda regeringen att vidta åtgärder så att torv, av miljömässiga skäl, skall vara certifikatsberättigade (2002/03:NU06). Vidare anförde att regeringen omgåen- de bör göra en anmälan härom till och åter- komma till i frågan i budgetpropositionen för . ville med uttalandet tillkännage som sin mening att torv skall behandlas på ett med biobränslen likvärdigt sätt. Emissions- faktorn för biomassa skall enligt handelsdirektivets bilaga IV vara noll. Delegationen ansluter sig till vad anfört i Närings- utskottets betänkande. Vid beräkningen av den handlande sektorns behov av utsläpps- rätter har delegationen behandlat torven på ett med biobränsle likvärdigt sätt. Om kommissionen gör en annan bedömning av torvens hantering än den som delegationen föreslagit skall den handlande sektorns behov av utsläppsrätter öka med cirka 0,9 Mton CO2 . 32 Intergovernmental Panel on Climate Change. Förslag till principer för att fördela utsläppsrätter Delegationens förslag: Fördelningen av utsläppsrätter baseras på fördelningsåren 1998 2001. Icke-utbytbara råvarurelaterade koldioxidutsläpp behandlas i särskild ordning. 1.6.1Val av fördelningsgrundande år – action Delegationens förslag: Fördelningsgrundande år skall vara 1998 2001. Delegationens bedömning redovisas i avsnitt 1.7. 1.6.2Icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp och utbytbara bränslerelaterade utsläpp Delegationens förslag: Icke-utbytbara råvarurelaterade ut- släpp33 skall behandlas i särskild ordning. Med icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp avses koldioxidutsläpp som bildas från kol som är bundet till den råvara som skall förädlas och där den använda processens syfte inte är att framställa kraft, värme eller transportenergi. Vid vissa industriprocesser sker en emission av koldioxid där kolet initialt är bundet till råvaran som skall processas och därför inte kan bytas ut. Det finns i och för sig alternativ till produkten, men det finns inte några alternativa tillverkningssätt inom aktuell tidsperiod (2005 2007) om man vill tillverka produkten. Med utbytbart bränslebaserat utsläpp avses utsläpp av koldioxid från fossila bränslen som används med det primära syftet att producera kraft, värme eller transportenergi. Tre principiella fall av icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp kan urskiljas34: 33I förslagsrutan i kapitlets inledning användes de längre begreppen utsläpp från råvaror, som fram till och med inte är utbytbara, om man vill tillverka produkten och utsläpp från fossila bränslen, som är utbytbara och som används med det primära syftet att producera kraft-, värme-, eller transportenergi. 34En detaljerad beskrivning av hur icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp hanterats i delegationens överväganden ges i avsnitt 1.7. Förslag till principer för att fördela utsläppsrätter Tillverkning av kalk, cement och katalytisk krackning för bensin- framställning. För att bilda den önskade produkten måste kolet först avlägsnas. Därvid uppstår koldioxid som en icke önskvärd restprodukt. Järn- och stålframställning. Kolet är i detta fall inte bundet i den produkt som skall framställas, utan tillsätts för att avlägsna en icke önskvärd komponent från råvaran, i det här fallet syre. Kolet är bundet i den råvara som skall förädlas. Med icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp menar vi emissioner som inte är utbytbara till en rimlig kostnad till 2005 2007. Delegationen är medveten om att en sådan definition ger ut- rymme för tolkningar. Trots detta finner delegationen att starka skäl föreligger för en särbehandling av icke-utbytbara råvaru- relaterade CO2-utsläpp. De verksamheter som är förknippade med icke-utbytbara råvaru- relaterade CO2-utsläpp karaktäriseras av att de totala utsläppen i mycket hög grad utgörs just av icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp och att de som regel konkurrerar på en marknad utanför EU. Detta motiverar enligt delegationen en särbehandling av icke- utbytbara råvarurelaterade CO2-utsläpp. 1.6.3Övervägda modeller (A-D) I arbetet har delegationen, förutom de ställningstaganden som gjorts beträffande lämplig storlek på bubblan, också mer grundligt övervägt effekterna av fyra alternativa modeller som skiljer sig åt vad beträffar hanteringen av icke-utbytbara råvarurelaterade kol- dioxidutsläpp, val av fördelningsgrundande år och hantering av tidigare vidtagna åtgärder (early action). Modell A: Icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp behandlas inte i särskild ordning, fördelningsgrundande år: 1998 2001 Bubblan bestäms av genomsnittet av utsläppen för åren 1998 2001. Här ingår de icke-utbytbara råvarurelaterade ut- släpp som ägt rum . Nya deltagare beaktas. Förslag till principer för att fördela utsläppsrätter Fördelningen av utsläppsrätter sker med utgångspunkt 2001. Eftersom bubblan och fördelningsgrunden är desamma får respektive bransch utsläppsrätter i förhållande till sina genom- snittliga emissioner . Viss hänsyn tas till förändringar över tiden Icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp behandlas på samma sätt som bränslerelaterade utsläpp Modell B: Icke-utbytbara, råvarurelaterade utsläpp behandlas i särskild ordning, fördelningsgrundande år: 1998 2001 Bubblan bestäms av två delbubblor: bränslerelaterade- samt icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp. Nya deltagare beaktas. Bränslerelaterade utsläpp är desamma som i modell A. Icke- utbytbara råvarurelaterade utsläpp ökar i förhållande till modell A eftersom prognostiserad produktion tas med för berörda anläggningar. Totala bubblan ökar med de ökade prognostiserade icke-utbyt- bara råvarurelaterade utsläppen . Anläggningar med icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp får utsläppsrätter som motsvarar av delegationen bedömd prognos- tiserad produktionsökning Modell C: Icke-utbytbara, råvarurelaterade utsläpp behandlas inte i särskild ordning, fördelningsgrundande år: 4 maxår Bubblan bestäms på samma sätt som i modell A och utgör alltså genomsnittliga utsläpp för åren 1998 2001. Det som skiljer detta alternativ från alternativ A är att branscherna får välja vilka år som skall vara fördelningsgrun- Förslag till principer för att fördela utsläppsrätter På så vis görs ett försök att ta hänsyn till industri- specifika förutsättningar Maxårsfördelningen skalas ner så att bubblan uppnås. En annan fördelning fås än i modell A. Vinnare är sektorer med stora variationer i koldioxidutsläppen mellan åren. Modell D: Icke-utbytbara, råvarurelaterade utsläpp behandlas i särskild ordning, fördelningsgrundande år: 4 maxår, samman- hängande Bubblan bestäms av två delbubblor: bränslerelaterade- samt icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp. Nya deltagare beaktas. Icke-utbytbara, råvarurelaterade utsläpp behandlas i särskild ordning. Eftersom detta är fallet delas fördelningen max upp i två delar, en för bränslerelaterade utsläpp och en för icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp. Fördelningsstapeln för bränslerelaterade utsläpp skalas ner för att uppnå bubblan. Nedskalningen sker på de bränslerelaterade utsläppen. Förslag till principer för att fördela utsläppsrätter 1.7Modellresultat och val av modell: Tilldelning till sektorer baserad på SMED-data Delegationens förslag: Fördelningsplanen inför perioden 2007 skall baseras på modell B, som innebär att icke- utbytbara råvarurelaterade CO2-utsläpp behandlas i särskild ordning och att de fördelningsgrundande åren fastställs till 1998 2001. Delegationen föreslår att den kommande fördelningsplanen baseras på modell B. Utredningen har alltså valt att behandla icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp i särskild ordning. Skälet till detta är att dessa utsläpp är en del av den kemiska processen. Det finns i detta avseende inte några andra anpassningsmöjligheter till krav på minskade CO2-utsläpp än att minska produktionen 2007. När det gäller bränslerelaterade utsläpp finns däremot valmöjligheten att övergå till ett bränsle som inte släpper ut lika mycket CO2. Delegationen har vidare valt att ange att de fördelningsgrun- dande åren skall vara 1998 2001. Detta tillgodoser enligt delega- tionen bäst den avvägning mellan att å ena sidan ta hänsyn till tidigare vidtagna åtgärder och å andra sidan ta hänsyn till den pro- duktionsutveckling som ägt rum över tiden. I modell D förutsätts branschen göra den avvägningen. I modell B anger delegationen vilka fördelningsår som skall gälla och tar därmed indirekt ställning till den ovannämnda avvägningen. Den sektor som enligt delegationens analys skulle gynnas jämfört med övriga branscher i den handlande sektorn på att själv få välja de fyra sammanhängande åren är energisektorn. Övriga sektorer skulle relativt sett falla sämre ut i modell D i förhållande till det utfall som blir resultatet när fördelningsperioden fastställs 2001. Denna effekt förstärks i modell C, där branschen får välja de för branschen mest gynnsamma fyra åren utan att de behöver vara sammanhängande. Enligt Energimyndighetens prognos är emellertid energisektorn just den sektor som har störst potential att reducera CO2-ut- släppen. Dessa argument har sammantaget föranlett delegationen att förespråka modell B. Delegationen har i sin analys använt de kvalitetssäkrade histo- riska data och prognosdata som och Energimyn- digheten försett delegationen med. Förslag till principer för att fördela utsläppsrätter granskats och osäkerheten har uppskattats i redovisade uppgifter. I analysen används uppgifter aggregerade till branschnivå och del- branschnivå. /koksverk i och redovisas separat. Bubblans storlek i den handlande sektorn Åren 1998 2001 har valts som utgångspunkt för bubblans storlek. Sena år för att få representativitet och för att utjämna för speciella händelser. Vad räknas till icke utbytbara råvarurelaterade CO2-utsläpp? Med icke-utbytbara råvarurelaterade koldioxidutsläpp avses emissioner som inte är utbytbara till en rimlig kostnad inför perioden 2007. Delegationen är medveten om att en sådan definition ger utrymme för tolkningar. I de modeller där icke- utbytbara råvarurelaterade utsläpp behandlas i särskild ordning ingår följande som icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp: Cement- och kalkindustrin: Frigörandet av koldioxid i samband med bränning av kalksten eller dolomit betraktas som icke- utbytbara råvarurelaterade utsläpp. Bränsleanvändningen för att tillföra värmeenergin betraktas som bränslerelaterade utsläpp. I rapportering till klimatkonventionen betraktas dessa emissioner som icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp. Uppgifter om Cementas icke-utbytbara råvarurelaterade emissioner är inhämtade från Cementa. Uppgifter om emissioner från osläckt kalk är beräknade av med följande emissionsfaktorer: Kalk- sten: CO2/ton bränd kalk. Dolomit: CO2/ton bränd dolomit. Glastillverkning: Utsläpp relaterade till användningen av kalk- sten, soda och dolomit betraktas av delegationen som icke- utbytbara råvarurelaterade emissioner. har beräknat dessa emissioner enligt samma metod som används för rappor- tering till klimatkonventionen. Följande emissionsfaktorer har använts: Kalksten: CO2/ton kalksten. Soda: CO2/ton soda. Dolomit: CO2/ton dolomit. Mineralullstillverkning: Utsläpp relaterade till användningen av kalksten och dolomit betraktas av delegationen som icke-utbytbara Förslag till principer för att fördela utsläppsrätter har beräknat dessa emissioner enligt samma metod som används för rapportering till klimatkonventionen. Följande emissionsfaktorer har använts: Kalk- sten: CO2/ton kalksten. Dolomit: CO2/ton dolomit. (Masugn, stålverk, koksverk)35. Icke-utbytbara råvaru- relaterade utsläpp definieras här som masugns- och LD-gas inom masugn, stålverk och koksverk. Utsläpp som bildas vid förbränning av koksgas räknas som bränslerelaterade utsläpp. En alternativ definition är att från totalt tillförd kol och koks i masugnar subtra- hera exporterad gas till kraftvärmeverken. Den senare definitionen ger högre icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp eftersom den även omfattar kol som avgår i form av processförluster, kol bundet i slagg samt kol bundet i stål.36 Delegationen har gjort en sådan alternativ beräkning och då använt emissionsfaktorerna CO2/ton stenkol och CO2/ton koks. I resultaten av modellberäkningarna redovisas båda alternativen. I rappor- tering till klimatkonventionen beräknas processemissioner på ett annat sätt, men ser över metoderna för beräkningen av icke-utbytbara koldioxidemissioner från . anläggning i använder koks och antracit vid reduktion av malm till metalliskt järn. Delegationen definierar detta som icke-utbytbara råvarurelaterade emissioner. har använt emissionsfaktorn för koks respektive stenkol från tabellen i annex C. En annan emissionsfaktor bör dock användas för antracit. I rapportering till klimatkonventionen betraktas förbruk- ning av koks som processrelaterad, men inte förbrukning av antracit. och övriga elektrostålverk använder antracit och koks för att skumma slaggen, få till stånd optimala förhållanden i smältan och ett önskat kol/metallinnehåll i stålet. Det är osäkert om utsläppsrätter behövs för detta. Om man för använder alternativ två ovan (totalt tillförd kol och koks i masugnar minus gaser till kraftvärmeverken) som definition på icke-utbytbara råvarurelaterade emissioner bör man, för att vara konsekvent, även redovisa elektrostålverkens antracit- och koksförbrukning som 35I sitt arbete med kvalitetssäkring av historiska data framför att det inte finns något entydigt sätt enligt rådande UNFCCC riktlinjer att göra uppdelningen på rå- varubundet och bränslebundet koldioxidutsläpp. 36I IVL:s analyser har detta kol beräknats motsvara ca 0,6 Mton CO2. Förslag till principer för att fördela utsläppsrätter icke-utbytbara råvarurelaterade emissioner. Av denna anledning görs det här. har använt emissionsfaktorn för koks res- pektive stenkol från tabellen i annex C. Även här bör en annan emissionsfaktor för antracit användas. Företagen, undan- taget, har inte redovisat användningen av kol och koks till energistatistiken. I rapportering till klimatkonventionen betraktas förbrukning av koks som processrelaterad, men inte förbrukning av antracit. Rostning/Sintring. CO2-emissioner vid pelletstillverkning () från användningen av dolomit och kalksten betraktas som icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp. har beräknat dessa emissioner enligt samma metod som används för rapportering till klimatkonventionen. Följande emissionsfaktorer har använts: Dolomit: CO2/ton dolomit. Kalksten: CO2/ton kalksten. Delegationen har valt att behandla utsläppen från förbränning av masugns- och LD-gas i kraftvärmeverken Lukab () och OK2/OK3 () på samma sätt som om det vore ett icke-utbytbart råvarurelaterat utsläpp. Ett sådant synsätt är inte problemfritt. Utsläpp av koldioxid som resulterar från för- bränning av andra gaser, som t.ex. naturgas, kan svårligen betraktas som icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp. I rapporte- ring till klimatkonventionen betraktas emissioner från förbränning av masugns- och LD-gas i kraftvärmeverk som bränslerelaterat utsläpp och inte som icke-utbytbart, råvarurelaterat utsläpp. Delegationen har ändå valt att definiera det som ett icke-utbytbart, råvarurelaterat utsläpp. Orsaken till detta är att det knappast finns någon alternativ avsättning än kraftvärmeverket för masugnsgas eftersom den är energifattig och därför ger mycket höga kol- dioxidemissioner per energienhet, ca 3 gånger högre än kol. Mas- ugnsgas blir därför mycket svår att avsätta (sälja) om inte använ- daren (köparen) erhåller utsläppsrätter för gasen, antingen från säljaren eller som en tilldelning. Det finns ett alternativt sätt att argumentera. Masugnsgas består till stor del av kolmonoxid. En del av det kol/koks som tillförs masugnen förbränns till kolmonoxid (icke fullständig oxidation) i masugnen. Denna gas, masugnsgasen (kolmonoxiden) säljs vidare till kraftvärmeverket där den bränns (oxideras fullständigt) till koldioxid. Vägen från kolatom till koldioxid har alltså gått via två steg där primäroxidationen (från kol till kolmonoxid) sker i mas- ugnen och sekundäroxidationen (från kolmonoxid till koldioxid) Förslag till principer för att fördela utsläppsrätter sker i kraftvärmeverket, båda under avgivande av värme. Man kan alltså argumentera för att miljöbelastningen för koldioxiden borde delas av masugnen och kraftvärmeverket. Det rimliga blir därför att tilldela kraftvärmeverket utsläppsrätter som ungefär motsvarar emissionerna från masugnsgasen. LD-gas är något mer energirik än masugnsgas, men fortfarande energifattig (ca dubbelt så höga utsläpp som kol) och delegationen har därför valt att betrakta även LD-gasen på samma sätt som ett icke-utbytbart råvarurelaterat utsläpp. Den tredje gasen som produceras av , koksugnsgas, är däremot en mycket energirik gas med lägre emissioner per energienhet än t.ex. olja, gasol och naturgas. Även om koksugnsgas bildas som en oundviklig konsekvens av koksningsprocessen anser delegationen inte att den är svår att avsätta och betraktar den därför inte som ett råvarurelaterat utsläpp. Emissionsfaktorer för mas- ugnsgas och LD-gas är hämtade från tabellen i annex C. Delegationen har valt att betrakta emis- sioner från den katalytiska krackern som icke-utbytbara råvaru- relaterade emissioner. Emissioner från den planerade anläggningen för vätgasframställning betraktas också som icke-utbytbara råvaru- relaterade emissioner. Motivet till detta är att anläggningarna är en konsekvens av ett EU-direktiv som kräver lågsvavliga drivmedel för transportsektorn och uppfyller därför kriteriet i handelsdirektivets bilaga III, punkt 4: Planen skall stämma överens med övrig gemenskapslagstiftning och gemenskapens övriga politiska styr- medel. Hänsyn skall tas till oundvikliga utsläppsökningar till följd av nya krav i lagstiftningen. Anläggningarna producerar vätgas som i sin tur används för framtagning av lågsvavligt drivmedel. Uppgifter om icke-utbytbara råvarurelaterade emissioner är inhämtade från . håller på att se över metoder för beräkningen av processemissioner från raffinaderierna. Resultat i de olika modellerna I det följande visas resultaten för tilldelningen av de olika för- delningsmodeller som delegationen övervägt. Eftersom delega- tionen förordar modell B framför modell D, av skäl som angivits ovan, finns det inte anledning att visa resultaten av modell C, som endast förstärker de effekter som delegationen fann förknippad med modell D och som gjorde att delegationen valde modell B framför modell D. Förslag till principer för att fördela utsläppsrätter Tilldelning där icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp inte sär- behandlas Bubbelår: 1998 2001 = 17,4 Mton Fördelningsgrundande år: 1998 2001 icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp: intern förbruk- ning av masugns och LD gas Energi, inkl indpannor Järn- och stålindustri, sinterier Papper/massa industri Bubbla (emis 98- Den totala bubblan definieras som medelemissionerna 1998 2001, dvs. Icke-utbytbara råvarurelaterade utsläppen från raffinaderier är 0,2 Mton, från stålindustrin 2,2 Mton och från rosterier 0,1 Mton och från mineralindustrin 1,6 Mton. Emissioner i energisektorn från förbränning av masugns- och LD-gas utgör 2,2 Mton. Om dessa gasemissioner räknas som icke-utbytbara, råvaru- relaterade utsläpp var de totala icke-utbytbara råvarurelaterade utsläppen 6,2 Mton. Bränslerelaterade utsläpp var då 11,2 Mton. Eftersom bubblans storlek överensstämmer med de totala emis- sionerna blir tilldelningen densamma som vad emissionerna var. Emissionerna och tilldelningen redovisas i tabellen nedan. SOU 2003:60 Förslag till principer för att fördela utsläppsrätter Tilldelning enligt modell A inkl koksverk, exkl Lukab, OK2/OK3 Övrig järn- och stålindustri Energi, inkl industripannor Tilldelning där icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp sär- behandlas Bubbelår bränslerelaterade utsläpp: 1998-2001 = 11,2 Mton Fördelningsår bränslerelaterade utsläpp: 1998-2001 Bubbelår icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp: 2005 = 8,5 Mton Total bubbla 11,2 + 8,5 = 19,7 Mton icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp: intern förbruk- ning av masugns- och LD-gas Energisektorns förbränning av masugnsgas och LD-gas räknas som icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp Förslag till principer för att fördela utsläppsrätter Bubbla (emis 98- Fördelning (emis 01)98-01) Energi, inkl indpannor Järn- och stålindustri, sinterier Papper/massa industri Raffinaderier Bubblan för bränslerelaterade utsläpp definieras som medel- emissioner 2001, dvs. Fördelningen på sektorer baseras också på vad de bränslerelaterade utsläppen var 2001, vilka redovisas i tabellen nedan. inkl. koksverk, exkl. Lukab, Övrig järn- och stålindustri Energi, inkl industripannor Eftersom bubblans storlek överensstämmer med de bränslerela- terade utsläppen blir tilldelningen densamma som emissionerna var. Förslag till principer för att fördela utsläppsrätter För icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp görs tilldelningen utifrån prognostiserade utsläpp . Data som ligger till grund för dessa utsläpp har samlats in från berörda branscher. De icke- utbytbara råvarurelaterade utsläppen är uppdelade i två delar: dels som en andel baserad på historiska emissioner (1998 till 2001) och dels som en andel som anger ökningen mellan 1998/2001 och 2005. Summan av icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp är 8,5 Mton. Den totala bubblan blir då 11,2 + 8,5 = 19,7 Mton. Resultat av tilldelningen för icke-utbytbara råvarurela- terade och bränslerelaterade utsläpp enligt modell B exkl Lukab, OK2/OK3 (1,6 *) planerar en vätgasanläggning med icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp på 0,6 Mton som tas i drift . **) Uppgiften inom parantes gäller om man räknar icke-utbytbara råvarurelaterade kol- dioxidemissioner som tillförd kol och koks i masugn minus gaser till kraftvärmeverk i stället för intern förbrukning av masugns- och LD-gas. Förslag till principer för att fördela utsläppsrätter Tilldelning där icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp sär- behandlas Bubbelår bränslerelaterade utsläpp: 1998-2001 = 11,2 Mton Fördelningsår bränslerelaterade utsläpp: maximal samman- hängande Bubbelår icke-utbytbara råvarurelaterade utsläpp: = 8,5 Mton Total bubbla: 11,2 + 8,5 = 19,7 Mton Bubbla (emis 98- Fördelning (max Energi, inkl indpannor Järn- och stålindustri, sinterier Papper/massa industri Raffinaderier Bubblan för bränslerelaterade utsläpp definieras som medel- emissioner 2001, dvs. Fördelningen av utsläppsrätter baseras på sektorernas ur emissionssynpunkt maxi- mala sammanhängande fyraårsperiod. Maximala emissioner redo- visas i tabellen nedan, vänstra kolumnen. Eftersom summan av maxårsemissionerna är större än bubblan behöver en nedskalning göras så att summan av utsläppsrätter blir lika med bubblans storlek. Tilldelningen visas i den högra kolumnen. Skalfaktorn blir i det här fallet ca 0,70 (11,2/16,0) SOU 2003:60 Förslag till principer för att fördela utsläppsrätter Milj ton CO2/år inkl koksverk, exkl Lukab, OK2/OK3 Övrig järn- och stålindustri Energi, inkl industripannor Tilldelning görs utifrån en prognos av icke-utbytbara råvaru- relaterade utsläpp , dvs. 8,5 Mton för alla branscher.