sou · GRB353d6 · 2004-01-01 00:00:00 — Kursen utgörs av ett antal övergripande förläsningar som omfattar klinisk yrkesmedicin, aktuella miljöproblem, risk- faktorer och riskgrupper samt myndigheternas roll. I kursen ingår en individinriktad klinisk del och en befolkningsinriktad före- byggande del. De studerande får i kursen lära sig vilka exponerin- gar/belastningar som kan ge upphov till hälsoeffekter hos män- niskor, inklusive skillnader mellan olika åldrar och kön i detta avse- ende. Det gäller såväl kemiska, biologiska och fysikaliska faktorer som fysisk och psykisk belastning. Medicinsk, toxikologisk och epidemiologisk kunskap kompletteras här med kunskap från de yrkeshygieniska, ergonomiska och psykosociala områdena. I kursen ingår föreläsningar om olika former av miljökänslighet och där ingår amalgamrelaterade besvär. Dessa utgår från aktuellt kunskapsläge och omfattar även bemötande av dessa patienter. Lagar, förordningar och samhällsföreskrifter I Medicinsk diagnostik (termin 5/10,8 p) ingår att kunna ta en full- ständig anamnes och att sammanfatta den i en journal. Kursen All- mänmedicin (termin 11/1,9 p) omfattar kännedom om vart pati- enter med olika symtom kan remitteras för vidare utredning, både inom och utom vården. I Social-/Psykosocial-/Yrkes-/Miljömedicin (termin 11/4,6 p) in- går kunskaper om hälso- och sjukvårdens organisation liksom andra samhällsorgan och deras roll i folkhälsoarbetet, vård och om- sorg. Här ingår också lagar och myndighetsföreskrifter som gäller för det yrkes- och miljömedicinska området samt de viktigaste myndigheterna och deras ansvarsområden och huvuduppgifter. Den medicinsk-odontologiska fakultetsnämnden i har det övergripande ansvaret för läkarutbildningen. Utbildningsplan och kursplan fastställs av programkommittén för läkarutbildningen, som också fastställt de lokala målen för läkarprogrammet i : Kunskap om människan och människans livsvillkor finns inom naturvetenskap, samhällsvetenskap och humaniora. Inom grundut- bildningen finns utbildningsmoment från dessa tre områden. Grundutbildningen ska ge de studerande kunskaper som bygger på ett vetenskapligt synsätt som inne- håller biologiska, psykologiska och sociologiska aspekter möjlighet att under utbildningens gång använda dessa kunska- per i praktiska och kliniska utbildningsmoment handlingsberedskap att omsätta och utveckla sina kunskaper i mötet med människor och samhälle kunskap om hur forsknings- och utvecklingsarbete bedrivs för att kunna föra kunskapsutvecklingen vidare kunskap om sjukvårdsekonomi och organisation. Utbildningen bedrivs med en StuderandeAktiv Pedagogik (SAP) vilket betyder inlärning i olika former, till exempel problembaserat inlärande (PBI) case-metodik, seminarier, grupparbeten, föreläs- ningar, demonstrationer, laborationer samt projektarbeten. Valet av pedagogisk inlärningsmodell sker utifrån kursens karaktär och till- gängliga resurser. Den kan därför variera mellan kurserna. Det problembaserade inlärandet, såsom det tillämpas på läkar- programmet i , innebär inhämtning av kunskap i ett socialt sammanhang, dvs. genom interagering med övriga gruppmedlem- mar för att därigenom befrämja djupinlärningen. För att det ska fungera krävs att gruppmedlemmarna är desamma under längre av- snitt eller under hela terminen. Denna inlärningsmetodik ger också träning i att arbeta i grupp, något som är värdefullt inför framtida yrkesutövning. I utbildningen ingår ett projektarbete, valfritt termin 6 eller 7 som omfattar 10 poäng. Det ska introducera de studerande till ett kritiskt och analyserande förhållningssätt. Det ska redovisas skrift- lig som en vetenskaplig artikel och vid en muntlig föredragning. Det kan genomföras utanför institutionen, till exempel på ett före- tag i eller utomlands. Vetenskapen, Människan och Samhället (termin 1/8 p) omfattar tre delmoment, Introduktionsvecka, Vetenskaplig baskurs och Grund- läggande anatomi med terminologi. Introduktionsvecka (termin 1/1 p) ger de studerande en möjlig- het att reflektera över sitt yrkesval utifrån etiska frågeställningar och problemställningar kring hälsa, sjukdom, vetenskap och män- niskosyn. Här får de studerande en introduktion till utbildningens pedagogiska grundprinciper, StuderandeAktiv Pedagogik (SAP). Vetenskaplig baskurs (termin 1/4 p) ska ge de studerande kun- skaper om medicinsk etik, medicinsk vetenskapsteori och medici- nens historia. Här ska de studerande lära sig att förstå innebörden av att arbeta enligt vetenskap och beprövad erfarenhet, liksom inse skillnaden mellan åsiktsbaserad och evidensbaserad medicin. Grundläggande kunskaper om människokroppen Grundläggande anatomi med terminologi (termin 1/3 p) som ingår som en delkurs i Vetenskapen, Människan och Samhället omfattar basal kunskap om människokroppens uppbyggnad, anatomiska regioner och den medicinska terminologin. Den ger de studerande översiktlig kunskap om celler, vävnader, kemiska grundbegrepp och biologiska grundprinciper. Kursen Cellens struktur och funktion (termin 1/10 p och termin 2/10 p) ska ge god förståelse för den friska cellens biologi, cellen som funktionell enhet och bärare av livet samt hur informations- vägarna i celler är uppbyggda och regleras. Här ingår grundläggande studier av morfologiska tekniker och övning i att tolka vad man ser i ett mikroskop. De ämnen som ingår i kursen är cell- och moleky- lärbiologi, farmakologi, fysiologi, histologi med cellbiologi, medi- cinsk biofysik, genetik och medicinsk kemi. Organsystemens struktur och funktion (termin 2–4/30 p) ger kun- skap om kroppens olika organsystem, det centrala nervsystemet, sinnesorganen, andnings- och cirkulationssystemen, immunsyste- met, blodet och . Här ingår ett avsnitt som ger grundläggande kunskaper om munhålan och svalgets uppbyggnad och omfattar bland annat tunga, gombågar, tänder och tandbild- ning. Attack och Försvar (termin 4/14 p) ger grundläggande kunskaper om mikroorganismer och människans försvar mot dessa. De stude- rande lär sig förstå immunsystemets verkningsmekanismer, dia- gnostiska metoder, immunologiska sjukdomar samt prevention och behandling. De ska förstå de olika förvarsreaktionernas betydelse i olika skeden av en infektion och samverkan mellan det medfödda och det förvärvade immunförsvaret. De ska också känna till strate- gier för hur olika mikroorganismer kan undgå kroppens försvars- mekanismer och hur detta påverkar kroppens försvar. Här behandlas människans exponering för miljöfarliga ämnen, främst tungmetaller och persistenta organiska föreningar. Det han- dlar om hur miljöfaktorer påverkar människan och vilka metoder som används för att bedöma påverkan och risker. De grundläg- gande begrepp inom toxikologin som behandlas är upptag, distri- bution, utsöndring, mekanismer och typer av skada, kritisk effekt, dosbegreppet. Här ingår toxikologiska och epidemiologiska meto- ders användning vid riskanalys. Professionell utveckling (termin 2–10/18 p) löper från och med andra terminen som en röd tråd genom hela utbildningen. I den ingår teoretiska studier i medicinsk psykologi, medicinsk etik, genusteori och konsultationslära. Den syftar till att de studerande ska utveckla sin förmåga att kommunicera med patienter, anhöriga och andra aktörer och därmed utveckla ett empatiskt och profes- sionellt förhållningssätt i konsultationen. Här ingår också kliniska undersökningsmetoder, anamnesupptagning, lagarbete och ledar- skap. Kursen ska stärka och utveckla de studerandes förmåga att i mötet uppfatta människors behov, inhämta information, göra en medicinsk undersökning och kunna förmedla sin bedömning på ett begripligt sätt. För att lära sig att klara möten med välinformerade och krävande patienter får de studerande en omfattande färdighets- träning i bemötande och samtalsmetodik, bland annat genom att göra videoinspelningar av sina patientmöten för senare analys. Genom att de studerande ingår i samma grupp och med samma handledare under flera terminer, ökar handledarens möjligheter att ge en positiv återkoppling på hur de utvecklas i sina patient- kontakter. I Sjukdomslära, Symtom och Diagnostik (termin 5/19,5 p) ska de studerande få förståelse för hur symtom på sjukdom uppkommer och hur sjukdomar och dess manifestationer kan diagnosticeras. Här introduceras sjukdomsbegreppet i vid mening och olika defi- nitioner av sjukdom och hälsa berörs. Här behandlas sjukdomar ur individens och samhällets synpunkter, sociala mekanismer vid sjuk- dom, sambandet mellan klass och sjukdom, sjukdomar utan sym- tom och symtom utan sjukdomar. Här ingår kunskaper bland annat om förlopp och mekanismer bakom tumöruppkomst, cirku- lationsorganens och hjärtats sjukdomar, respirationsorganen och allergologi samt rörelseorganens sjukdomar liksom grundläggande förståelse för immunförsvaret och dess betydelse vid utveckling av autoimmuna sjukdomar. I kursen Hud – infektion (termin 9/8 p) ingår dermatologi, in- fektionssjukdomar, klinisk bakteriologi och virologi samt patologi och farmakologi. Den ger kunskaper om sjukdomsbilden och handläggningen av vanliga och viktiga hud-, köns- och infektions- sjukdomar. I kursen ingår att de studerande ska få god kännedom om mikrobiologiska provtagningstekniker, de begränsningar som finns i mikrobiologiska analysmetoder och lära sig att tolka prov- svar. Här ingår lichen planus och andra hudsjukdomar som påverkar slemhinnor och som kan kräva handläggning av läkare och tandläkare i samarbete. Neurologi, Ögon, ÖNH och Samhällsmedicin (termin 10/16,5 p) omfattar olika delkurser, bland annat Vård utanför sjukhus (1 p), Öron, Näsa och Halssjukdomar (4 p) och Samhällsmedicin (3 p). I kursen Vård utanför sjukhus ingår inom primär- vården också diagnostik och behandling av till exempel eksem, pso- riasis, lichen och infektioner. Kursen Öron, Näsa och Halssjuk- domar innebär en presentation av specialiteten och dess avgräns- ningar mot och samarbete med andra specialiteter. Den betonar mer förståelse av sammanhang än detaljkunskaper. Där ingår mun- hålans, svalgets, matstrupens och spottkörtelns sjukdomar och de symtom som de kan ge upphov till med bland annat muntorrhet, tungband och varbildning i munbotten. Kursen omfattar också slemhinneförändringar i munhålan och teknik för provtagning. Samhällsmedicin (termin 10/3 p) behandlar de förhållanden i samhälle och yrkesliv som påverkar människors hälsa. Kursen be- handlar skillnader i hälsa mellan olika åldrar, kön och socialgrupper, psykosociala och psykosomatiska faktorer och människors varie- rande grad av känslighet, motståndskraft och förmåga att hantera störningar. Undervisningen omfattar bland annat inomhusklimat, elektromagnetiska fält, kvicksilver, zink, aluminium. De studerande ska kunna ställa diagnos och ge förslag till behandling av sjukdomar som har sin grund i den allmänna samhällsmiljön, arbetsmiljön, bo- stadsmiljön och människors privatmiljö. De ska ha kunskaper om relevant lagstiftning och kunna skriva intyg för sjukpenning, arbetsskada, rehabilitering, förtidspension, sjukbidrag samt skriva rättsintyg. I kursen ingår också den globala miljön och hälsoproblem utifrån ett översiktligt perspektiv. Här behandlas bland annat Rio-deklara- tionen och Agenda 21-arbetet i kommuner. Lagar, förordningar och samhällsföreskrifter Professionell utveckling (termin 2–10/18 p) ger grundläggande kunskaper om det regelsystem som definierar och reglerar mötet med patienter och andra intressenter samt grundläggande kun- skaper om hälso- och sjukvårdens organisation, dess ekonomi och den lagstiftning som reglerar den. Här ingår också försäkrings- kassans verksamhet och . De studerande ska lära sig att skriva journal och epikris i enlighet med journallagens krav och så utformat att det är användbart för andra vårdgivare och förståeligt för patienten. De ska också kunna värdera och integrera anamnes, statusfynd, undersökningsresultat och laboratorieundersökningar för att kunna göra en utrednings- plan. I Sjukdomslära, Symtom och Diagnostik (termin 5/19,5 p) ingår en genomgång av samarbetet mellan landsting, primärkommun och försäkringskassa. De övergripande besluten om läkarprogrammet vid uni- versitet fattas av den medicinska fakultetsnämnden. Beslut om ut- bildningsplan och kursplaner liksom om de lokala målen fattas av programkommittén för läkarprogrammet. Förutom de centrala målen gäller följande lokala mål för läkarprogrammet i : Härutöver ska studenten ha förvärvat en sådan förståelse för andra länder och kulturer och för internationella förhållanden, som är av betydelse för den framtida yrkesfunktionen. Läkarutbildningen ska, utöver kunskaper och färdigheter, ge studenterna förmåga till självständig och kritisk bedömning, för- måga att självständigt lösa problem samt förmåga att följa kun- skapsutvecklingen, allt inom det medicinska området. Utbild- ningen ska också utveckla studenternas förmåga till informations- utbyte på vetenskaplig nivå. I utbildningstiden ingår tre valfria perioder, termin 3, 7 och 10, som omfattar 5, 5 respektive 4 p. Under dessa perioder ska de stu- derande dels göra ett projektarbete på 5 poäng, dels välja en valfri kurs. Projektarbetet ska bland annat ge kännedom om hur veten- skapligt arbete bedrivs och förståelse för den medicinska forsk- ningens betydelse för sjukvårdens utveckling. Det pågår en diskussion vid om en förändrad utbildningsplan på läkarprogrammet. Införandet av den beräknas starta . Det förslag till förändringar som diskuteras omfattar en mer aktiverande pedagogik (fallbaserat curriculum), ökad integration mellan preklinik/klinik, tidig pati- entkontakt, ökad valfrihet, forskningsrelaterat fördjupningsarbete på 10–20 poäng, ett vetenskapligt förhållningssätt och ett när- mande mellan teori och praktik. Nya ämnesområden är ledarskap, teamarbete och människosyn. Introduktion och praktisk medicin (termin 1/4 p) ger en inblick i utbildningens uppläggning och kännedom om de verksamheter som den leder fram till. I den ingår ett avsnitt med praktiskt sjuk- vårdsarbete och patientkontakt genom praktik på vårdcentraler under 3–med handledning av en distriktsläkare. Grundläggande kunskaper om människokroppen Anatomi (termin 1/5 p) ger grundläggande kunskaper om männi- skokroppens funktionella anatomi, något som krävs för att till- godogöra sig undervisningen i övriga prekliniska och kliniska äm- nen. Cellbiologiskt block (termin 1–3/36 p) ger kunskaper om männi- skans biologiska funktioner samt skapar en grund för fortsatta teo- retiska och kliniska studier. Kursen behandlar bland annat cellers struktur och funktion, virus uppbyggnad och funktion, bakterio- logi, det immunologiska systemets uppbyggnad och funktion un- der normala förhållanden och vid inflammationer. Kursen Patologi (termin 5/10 p) ger insikter om allmänna sjuk- domsmekanismer och kunskaper om uppkomstmekanismer och organ- och vävnadsförändringars utseende vid specifika sjukdoms- tillstånd. Den omfattar två delkurser. Den allmänna patologin som bland annat omfattar allmän cellpatologi, inflammation och auto- immuna sjukdomar, infektionssjukdomar och tumörsjukdomar och Den speciella patologin som bland annat omfattar sjukdomar i hjärt- kärlsystem, lungor, nervsystem, inre sekretoriska organ och huden. Kursen Mikrobiologi och introduktion av infektionssjukdomar (termin 5/4,5 p) ger kunskaper om sjukdomsframkallande ämnen, deras förökning och spridning samt kroppens skyddsmekanismer emot dem. Avsnittet om infektionssjukdomar ska visa på hur im- munologisk och mikrobiologisk kunskap kan tillämpas vid dia- gnostik och behandling av infektioner. Det ska också underlätta studiet av internmedicin och andra kliniska ämnen där infektioner utgör en del av sjukdomspanoramat. Medicinsk psykologi och samhällsmedicin (termin 1–2/3,5 p) ska ge en förståelse för samspelet mellan psykiska respektive sociala fak- torer och hälsa respektive sjukdom. Kursens innehåll är huvudsak- ligen av humanvetenskaplig natur. De studerande får träning i och kunskap om olika situationer som en läkare kan hamna i vid möte med människor i olika åldrar och från olika sociala miljöer. Patient-läkarrelation (termin 2–5/2 p) ska ge de studerande kun- skaper och färdigheter om kommunikationen mellan patient och läkare. Den behandlar bland annat patientens upplevelse av sin sjukdom och de grundläggande faktorerna i patient/läkarrelationen. Under kursen ska de studerande få utveckla sin förmåga att föra samtal med patienter. Som fortsättning på denna kurs ligger under termin 7 en veckokurs i samtalskonst, Samtalskonst/patientrelation. Internmedicin (termin 6–7/25 p) omfattar grundläggande teore- tiska kunskaper i diagnostik och behandling av invärtesmedicinska sjukdomar på en medicinsk avdelning i nära kontakt med patienter. I den ingår också grundläggande kliniska basfärdigheter i konsten att ta anamnes, göra kroppsundersökning, utvärdera undersök- ningsresultat och skriva journal. I kursen Samhällsmedicinskt block (termin 9/4 p) integreras äm- nena socialmedicin och arbets- och miljömedicin på ett sådant sätt att de studerande ska kunna se människan i hennes sociala sam- manhang och förstå hur en människas livsmiljö påverkar hennes hälsotillstånd. Kursen omfattar kunskaper om faktorer i arbets- miljön och den allmänna fysiska miljön som kan påverka hälsan. Den omfattar också den praktiska handläggningen av enskilda patientärenden inom det arbets- och miljömedicinska området. I kursen ingår bland annat kemiska, biologiska och sociala hälsoris- ker, liksom psykosociala och ekonomiska hälsorisker. Riskbedöm- ning, kvalitetsutveckling och klinisk socialmedicin, som innefattar samarbete med andra vårdområden ingår också. I kursen Dermatologi och venereologi (termin 10/4 p) ingår bland annat att utreda och behandla de vanligaste hudsjukdomarna, lik- som kunskap om vilka sjukdomar som ska remitteras för fortsatt behandling, till dermatolog och/eller andra specialistläkare. Kursen Oto-Rhino-Laryngologi (termin 10/4 p) omfattar kun- skap om de vanligaste sjukdomarna inom öron-, näs- och halsom- rådet liksom de delar av odontologin som hör dit. De studerande ska lära sig bedöma patienter med misstänkt sjukdom i öron-, näs- och halsområdet. Särskilt intresse ägnas tidigdiagnostik av tumörer. Lagar, förordningar och samhällsföreskrifter Allmänmedicin I, praktikdel (termin 6–7/1 p) ger kunskaper om primärvårdens uppgifter och funktioner. Där ingår praktik på en vårdcentral. Allmänmedicin II (termin 11/2 p) ska ge sådana kun- skaper att de studerande förstår sjukvårdens ansvar för befolkning- ens hälsotillstånd. Medicinsk etik (termin 7/1 p) belyser de värderingsgrunder som ligger till grund för beslut om åtgärder inom hälso- och sjukvård. Den innehåller bland annat grundläggande etiska begrepp och termer, etiska problem inom sjukvården, lagar och regler som styr läkarens yrkesverksamhet och sjukvårdsorganisatoriska frågor som har betydelse för beslutsfattandet inom vården. Samhällsmedicinskt block (termin 9/4 p) behandlar sjukvårdens regelverk, organisation och ekonomi. De studerande ska få förstå- else för sjukvårdens samverkan med andra instanser i samhället och kunskaper om de lagar som reglerar sjukvården. Övergripande bestämmelser om tandteknikerutbildningen Den universitets- och högskoleutbildning där stat, kommun eller landsting är huvudman regleras av högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100), ändrad 1998 (1998:1003). I 1 kap. 9 § högskolelagen finns övergripande mål för den grund- läggande högskoleutbildningen. De innebär att studenterna genom utbildningen ska få: förmåga att göra självständiga och kritiska bedömningar, förmåga att självständigt urskilja, formulera och lösa problem samt beredskap att möta förändringar i arbetslivet. Inom det område som utbildningen avser skall studenterna, utöver kunskaper och färdigheter, utveckla förmåga att: söka och värdera kunskap på vetenskaplig nivå, följa kunskapsutvecklingen, och utbyta kunskaper även med personer utan specialkunskaper inom området. I högskoleförordningen (1998:1003) finns mer detaljerade bestäm- melser om bland annat utbildningsplan, kursplaner och vilka krav som ställs för olika examina. 6 kap. 8 § innehåller föreskrifter om att det för varje utbild- ningsprogram ska finnas en utbildningsplan. I 9 § anges att den ska omfatta 1.de kurser som utbildningen omfattar, 2.den huvudsakliga uppläggningen av utbildningen, 3.de krav på särskilda förkunskaper och andra villkor som gäller för att bli antagen till utbildningen. I utbildningsplanen ska också övriga föreskrifter som behövs anges. Förordning (1998:1003). I 6 kap. 6 § högskoleförordningen finns föreskrifter om att också kursplaner ska finnas för alla kurser inom den grundläggande hög- skoleutbildningen. Kursplanernas innehåll regleras i 7 §. En kurs- plan ska innehålla följande: 2.kursens poängtal och fördjupningsnivå i förhållande till ex- amensfordringarna, 3.syftet med kursen, 4.det huvudsakliga innehållet i kursen, 5.den kurslitteratur och de övriga läromedel som skall användas, 6.de krav på särskilda förkunskaper och andra villkor som gäller för att bli antagen till kursen, 7.formerna för att bedöma studenternas prestationer, 8.de betygsgrader som skall användas samt 9.om kursen är uppdelad i delar. I kursplanen ska också de övriga föreskrifter som behövs anges. Utöver de allmänna målen för all högskoleutbildning i 1 kap. 9 § högskolelagen finns i högskoleförordningens Bilaga 2 de mål som gäller för att erhålla en tandteknikerexamen. de kunskaper och färdigheter som krävs för att kunna arbeta som tandtekniker de kunskaper och färdigheter som krävs för att framställa olika typer av tandtekniska arbeten som används inom tandvården, liksom förmåga att bedöma och utvärdera kvaliteten på tand- tekniska arbeten kunskaper om dentala material och deras påverkan såväl i mun- hålan som på miljön, allmänna odontologiska behandlingsprin- ciper, bettfysiologi samt hygien, insikt i yrkesrollen som förbereder för samverkan med andra yrkesgrupper förmåga att inom ramen för yrkesverksamheten värna om och respektera patientens behov. Härutöver gäller de mål som respektive högskola bestämmer. och högskola fattar självständiga beslut om vilka lokala mål som ska gälla för utbildningen (Förordning 2001:23). Tandteknikerutbildning på fyra orter Tandteknikerutbildning bedrivs av universiteten i och , i och Tandvårdshög- skolan i . Utbildningen omfattar 120 poäng och stu- dier. antas 60 studerande till tandteknikerutbildningarna. För alla tandteknikerprogram finns en programkommitté eller motsvarande. Där fattas beslut om utbildningsplanen, vilka kurser den ska omfatta och innehållet i kursplanerna. Det finns inga centralt beslutade kursplaner, utan varje universi- tet och högskola fattar självständigt beslut om innehållet i varje en- skild kursplan. Även om alla tandteknikerutbildningar ska leda fram till att studenterna efter genomgången utbildning uppfyller målen i högskoleförordningen ser vägen dit lite olika ut beroende på vid vilket universitet eller högskola studenten har fått sin ut- bildning. Nedan följer en presentation av landets tandteknikerutbild- ningar. Den bygger på en genomgång av utbildningsplaner och kursplaner. Kontakter har också tagits med företrädare för de olika tandteknikerprogrammen. Denna redovisning är framför allt gjord utifrån utredningens uppdrag om att belysa hur dentala material hanteras i undervis- ningen. För en mer fullständig redovisning av utbildningens inne- håll hänvisas till tandteknikerprogrammens utbildningsplaner och kursplaner. Vid den odontologiska fakulteten i anordnas utbildning för tandläkare, tandhygienister och tandtekniker. De olika yrkes- grupperna har inga gemensamma kurser, det fungerar inte av prak- tiska och schematekniska skäl. Det finns ett begränsat samarbete mellan tandteknikerstuderande och tandläkarstuderande inom såväl laboratorieverksamhet som på klinik. Det övergripande ansvaret för den grundläggande utbildningen vid den odontologiska institutionen har en programnämnd.