sou · GRB398 · 2004-01-01 00:00:00 — Nedsättning av aktiekapitalet får inte ske för återbetalning till aktieägarna. I övrigt skall vad som i 6 kap. stadgas om nedsätt- ning av aktiekapitalet tillämpas för aktiebolag med begränsad vinstutdelning. Revisorn skall granska att bola- get inte överträtt bestämmelserna i 6 § och i revisionsberättelsen anmärka om så skett. Revisorn skall genast sända en kopia av revisionsberättelsen till registreringsmyndigheten om re- visionsberättelsen innehåller an- märkning som avses i första stycket. I ett aktiebolag med begränsad vinstutdelning får vinstutdelning- en till aktieägarna för ett räken- skapsår inte överstiga ett belopp motsvarande 1. den vid räkenskapsårets sista dag gällande statslåne- räntan med ett tillägg om en procentenhet multipli- cerad med det aktiekapital som aktieägarna tillskjutit bolaget, samt 2. vad som kvarstår i bolaget som utdelningsbara vinster för de senaste fem räken- skapsåren. Ett aktiebolag med begränsad vinstutdelning som ingår i en koncern får inte till annat företag inom koncernen under ett räken- skapsår föra över medel över- stigande vad som är tillgängligt för utdelning till aktieägarna enligt 6 § eller bolagsordningen om inte transaktionen är affärs- mässigt motiverad. Rätten skall besluta att bolaget skall gå i likvidation om bolaget överträtt bestämmelserna i 6 §. En fråga om likvidation enligt första stycket prövas på anmälan av registreringsmyndigheten eller på ansökan av styrelsen, en styrelseledamot, den verkställan- de direktören, en aktieägare eller bolagets revisor. Beslut om likvidation skall inte meddelas, om det under ärendets handläggning vid tingsrätten visas att de felaktigt överförda medlen återburits till bolaget. Beträffande handläggningen hos rätten gäller vad som i 13 kap. 24 § är stadgat. Beslutet om likvidation gäller . Vid skifte i samband med bola- gets likvidation skall aktieägarna erhålla belopp motsvarande det aktiekapital de tillskjutit bolaget samt del av återstående tillgångar med den begränsning som fram- går av 6 § eller bolagsordningen. Resterande överskott skall skiftas till visst annat aktiebolag med begränsad vinstutdelning eller till Allmänna arvsfonden i enlighet med bestämmelserna i bolagsord- ningen. Finns inte det eller de aktiebolag som har angivits i bolagsordningen, skall överskottet tillfalla Allmänna arvsfonden. Aktiebolag med begränsad vinstutdelning får ingå som över- låtande bolag i en fusion endast om det övertagande bolaget skall vara ett aktiebolag med begränsad vinstutdelning. Ett aktiebolag med begränsad vinstutdelning får inte övergå till att bli ett publikt aktiebolag eller ett privat aktiebolag som inte om- fattas av bestämmelserna i detta kapitel. Ett beslut om att ett publikt eller ett privat aktiebolag skall bli ett aktiebolag med begränsad vinstutdelning fattas av bolags- stämman enligt bestämmelserna i 9 kap. om beslut om ändring av bolagsordningen. Beslutet är dock giltigt endast om det har biträtts av samtliga aktieägare som är närvarande vid stämman och dessa tillsammans företräder minst nio tiondelar av samtliga aktier i bolaget. Aktiebolaget skall anses ha blivit ett aktiebolag med begrän- sad vinstutdelning när bolagsord- ningen uppfyller de bestämmelser som gäller för sådana bolag samt beslutet om övergång till ett aktiebolag med begränsad vinst- utdelning har blivit registrerat. Beslutet får registreras endast om bolagets firma inte strider mot de föreskrifter om firma som finns i 16 kap. och i detta kapitel. För ett aktiebolag med begrän- sad vinstutdelning skall bolagets firma åtföljas av beteckningen (bvu), såvida det inte framgår av bolagets firma att det är ett aktie- bolag med begränsad vinstutdel- ning. Vad som föreskrivs i 16 kap. 3 och 4 §§ om beteckningen (publ) för publika aktiebolag äger mot- svarande tillämpning när det gäller beteckningen (bvu) för aktiebolag med begränsad vinst- utdelning. Beteckningen angiven i 13 § får användas endast av sådana aktiebolag som registrerats som aktiebolag med begränsad vinst- utdelning. Denna lag träder i kraft 1Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att utreda frågor om ett nytt slag av aktie- bolag för icke vinstutdelande verksamhet. Enligt direktiven (dir. 2002:30, se bilaga 1) skall detta nya slag av aktiebolag kännetecknas av att det har ett annat syfte än att ge aktieägarna vinst och att det finns särskilda begränsningar när det gäller bolagets rätt att dela ut vinst till aktieägarna och andra. Det upparbetade överskottet skall användas för att utveckla den verksamhet bolaget bedriver. Den nya bolagsformen är enligt direktiven i första hand tänkt att använ- das inom barnomsorg, skola, sjukvård och äldrevård. Utredaren skall enligt direktiven lämna de författningsförslag som behövs för att genom särbestämmelser i aktiebolagslagen tillskapa två alterna- tiva modeller för den nya formen av aktiebolag, varvid bolaget i den ena modellen inte alls skall få dela ut vinst och i den andra modellen få dela ut viss, begränsad vinst. Vidare skall utredaren utröna behovet av andra särbestämmelser som kan göra den nya bolagsformen attraktiv och peka ut tänkbara incitament att bedriva verksamheten i den nya formen samt även analysera vilka konsekvenser sådana särregler och incitament kan ha för företag som bedriver verksam- het i annan form. Uppdraget innebär vidare enligt direktiven att utredaren skall beakta de erfarenheter som finns av att bedriva icke vinstutdelande verksamhet finns i andra associationsformer inom och utom samt behandla de internationella frågeställ- ningar som aktualiseras vid utformningen av den nya bolagsformen. I uppdraget ingår även att förebygga kringgående av begränsningarna i möjligheten att dela ut vinst samt överväga vilka kontrollåtgärder som behövs. Utredaren skall också ta ställning till behovet av sank- tioner vid överträdelse av vinstutdelningsbegränsningarna. Utredningens uppdrag och arbete Utredningen hade sitt första sammanträde med sakkunniga och experter och har därefter haft ytterligare sju sammanträden, varav ett i internatform. Utredningen har inhämtat synpunkter, såväl skriftliga som munt- liga, från bl.a. sammanslutningar som driver privat verksamhet inom områdena skola, hälso- och sjukvård samt omsorg. Beträffan- de vilka sammanslutningar och andra som beretts tillfälle att inkomma med synpunkter, se bilaga 2. Utöver dessa kontakter har utredaren träffat företrädare för och Föreningen Vårdföretagarna. Utredaren har företagit studieresor till , och och därvid träffat företrädare för justitie-, hälso- och undervisningsministerierna. Representanter för det brittiska De- partment of Trade and Industry har sammanträffat med utredaren i . Samråd har skett med dels Utredningen om vårdens ägarformer (S 2000:08), dels , NNR (tidigare Närings- livets ). Efter de inledande avsnitten innehåller betänkandet i kapitel 2 en redogörelse för några associationsformer. Annan lagstiftning som berör utredningens område behandlas i kapitel 3. Kapitel 4 innehåller uppgifter om omfattningen av de privata alternativen inom undervisning och hälso- och sjukvård samt en sammanfattning av de synpunkter på utredningens uppdrag som framförts av bl.a. företrädare för vissa sammanslutningar verksamma inom områdena skola, vård och omsorg. I kapitel 5 redovisas utländska förhållan- den och i kapitel 6 redogörs för tidigare utredningsarbeten inom området. Utredningens överväganden och slutsatser framgår av kapitlen 7–11. Kapitel 7 innehåller allmänna överväganden om de två modellerna av en ny aktiebolagsform, kapitel 8 behandlar vissa EG-rättsliga aspekter av den föreslagna aktiebolagsformen och kapitel 9 tar upp frågor om den nya aktiebolagsformen i för- hållande till andra associationsformer. I kapitel 10 behandlas frågor om ikraftträdande, genomförande av förslaget samt konsekvens- Utredningens uppdrag och arbete Det avslutande kapitlet, kapitel 11, innehåller författnings- kommentarer. I detta kapitel behandlas dels de svenska associationsformer som vanligen används inom områdena skola, vård och omsorg, dels SE- bolag, som är en ny associationsform . Bestämmelserna om aktiebolag återfinns i aktiebolagslagen (SFS 1975:1385). Kapitel 1 – Inledande bestämmelser Den grundläggande bestämmelsen om delägarnas ansvar finns i 1 §, vari anges att i aktiebolag svarar delägarna inte personligen för bolagets förpliktelser. Undantag från detta gäller för delägare i aktiebolag som bedriver advokatverksamhet. I sådant bolag svarar delägaren solidariskt med bolaget för sådana förpliktelser mot klienter som bolaget ådrar sig medan han är delägare. Aktiebolag är antingen privata eller publika (2 §). Ett aktiebolag skall ha ett aktiekapital och detta skall för privata aktiebolag upp- gå till och för publika aktiebolag till (eller motsvarande belopp i euro). Om aktiekapitalet är fördelat på flera aktier skall dessa lyda på lika belopp (3 §). Ett privat aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag får inte genom annonsering försöka sprida aktier eller teckningsrätter i bolaget eller av bolaget utgivna skuldebrev eller optionsbevis. Inte heller får ett privat aktiebolag eller dess aktieägare sprida sådana värdepapper genom att erbjuda fler än 200 personer att teckna eller förvärva värdepappren. Sådana värdepapper får inte heller bli före- mål för handel på börs eller annan organiserad marknadsplats (4 §). Bestämmelser som koncernförhållanden finns i 5 §. Där anges bl.a. att ett aktiebolag är moderbolag och en annan juridisk person är dotterföretag om aktiebolaget 1.innehar mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar i den juridiska personen, 2.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar, 3.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande ledningsorgan, eller 4.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över denna på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av föreskrift i dess bolagsordning, bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar. Vidare är en juridisk person dotterföretag till moderbolaget, om ett annat dotterföretag till moderbolaget eller moderbolaget tillsam- mans med ett eller flera andra dotterföretag eller flera andra dotter- företag tillsammans 1.innehar mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller an- delar i den juridiska personen, 2.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar, eller 3.äger aktier eller andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller motsvarande ledningsorgan. Kapitel 2 – Aktiebolags bildande Aktiebolag bildas av en eller flera stiftare. Stiftare skall vara antingen fysisk person bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbets- området (EES), svensk juridisk person eller juridisk person som bildats enligt lagstiftningen i en stat inom EES och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom det området (1 §). Stiftarna anger villkoren för bolagsbildningen (2 §). Stiftarna skall enligt 3 § upprätta och underskriva en dagtecknad stiftelseurkund, som skall innehålla bl.a. förslag till bolagsordning. Av 4 § framgår att en bolagsordning bl.a. skall ange föremålet för bolagets verksamhet, angivet till sin art (punkten 3) och aktie- kapitalet (punkten 4). Beslut om bolagets bildande fattas vid en konstituerande stämma sedan aktieteckning skett (7 §). Om det på stämman uppkommer fråga om ändring i den föreslagna bolags- ordningen eller stiftelseurkunden i övrigt, kan något beslut om bolagets bildande inte fattas förrän frågan lösts (8 § andra stycket). Bolaget skall sedan anmälas för registrering (9 §) till PRV. Aktie- bolaget kan inte förvärva rättigheter eller ikläda sig skyldigheter förrän registrering skett (13 §). Kapitel 3 – Aktier, aktiebrev m.m. och aktiebok Enligt 1 § har alla aktier lika rätt i bolaget om inte annat följer av lagen eller av föreskrifter i bolagsordningen. En aktie kan fritt överlåtas och förvärvas om inte annat anges i bolagsordningen eller följer av lag (2 §). Av 3 § framgår att det i bolagsordningen kan tas in förbehåll om att aktieägare eller annan skall vara berättigad att lösa aktie som övergår till ny ägare. För- behållet skall ange bl.a. dels vilka som är lösningsberättigade och, om lösningsrätt inte skall kunna utövas vid vissa fång, vilka slags fång som sålunda undantagits (punkten 1), dels den ordning, i vilken lösningsrätten tillkommer de lösningsberättigade inbördes (punkten 2). Aktiebrev skall ställas till viss man (4 §) och över samtliga aktier och aktieägare skall bolagets styrelse föra en förteckning, en s.k. aktiebok (7 §). skall hållas tillgänglig hos bolaget för var och en (13 §). Kapitel 4 – Ökning av aktiekapitalet genom nyemission eller fondemission Enligt 1 § kan aktiekapitalet ökas genom nyemission eller fond- emission. Vid nyemission tecknas aktier mot betalning genom att särskilda aktier ges ut. En fondemission genomförs genom att till- gångar förs över till aktiekapitalet från andra poster i balans- räkningen. Det sker således inte något tillskott från aktieägarna. Beslut om emission fattas i regel av bolagsstämman (undantag finns dock enligt 14 och 15 §§ enligt vilka styrelsen i vissa fall kan fatta beslut om nyemission). Kapitel 5 – Konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning I 1 § första stycket anges att aktiebolag mot vederlag kan ge ut konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning. Sådana skuldebrev skall ställas till innehavaren eller viss man eller order. Enligt andra stycket skall konvertibla skulde- brev innehålla utfästelse från bolaget om att en borgenär har rätt att helt eller delvis byta ut sin fordran enligt skuldebreven mot aktier i bolaget och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning skall ge borgenär rätt att teckna aktier i bolaget mot betalning i pengar. Enligt tredje stycket skall villkoren för utbyte eller nyteck- ning av aktier bestämmas så att utbyte eller nyteckning kan ske utan att bolagsordningen ändras. Aktieägarna har enligt 2 § företrädes- rätt vid emission av skuldebrev mot vederlag i pengar om inte bolagsstämman beslutar annat med kvalificerad majoritet. Beslut om emission av skuldebrev fattas enligt 3 § av bolags- stämman, utom i vissa i 8 och 9 §§ angivna fall, då styrelsen får be- sluta. Kapitel 6 – Nedsättning av aktiekapitalet Nedsättning av aktiekapitalet får enligt 1 § ske endast för vissa ändamål, nämligen: avsättning till omedelbar täckning av förlust enligt fastställd balansräkning om förlusten inte kan täckas av fritt eget kapital, återbetalning till aktieägarna eller avsättning till reservfond eller till fond att användas enligt beslut av bolags- stämman. Beslut om nedsättning av aktiekapitalet fattas enligt 2 § av bolagsstämman utom i vissa undantagsfall och kräver enligt 2 a § kvalificerad majoritet. Kapitel 7 – Förvärv och överlåtelse av egna aktier m.m. Ett aktiebolag får inte teckna egna aktier eller ta emot egna aktier i pant, inte heller får ett dotterföretag teckna aktier i moderbolaget eller ta emot aktier i moderbolaget som pant (1 och 2 §§). Ett pub- likt aktiebolag vars aktier är noterade vid en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad får enligt 3 § förvärva egna aktier enligt bestämmelser i 7–9 §§ och andra publika aktiebolag samt privata aktiebolag får förvärva egna aktier endast i de fall som anges i 4 §. För de sistnämnda bolagen gäller således att de får förvärva egna aktier för vilka ersättning inte skall betalas, förvärva egna aktier som ingår i en affärsrörelse som bolaget över- tar, lösa in egna aktier enligt 13 kap 21 § (vid likvidation) och på auktion ropa in egna aktier som har utmätts för bolagets fordran. Publika aktiebolag noterade vid börs etc. får enligt 7 § förvärva egna aktier endast på en börs, auktoriserad marknadsplats, eller någon annan reglerad marknad inom EES eller på annan marknad efter tillstånd av eller i enlighet med ett för- värvserbjudande som har riktats till samtliga aktieägare eller samtliga ägare till aktier av ett visst slag. Enligt 8 § får förvärvet ske endast om aktierna är helt betalda och i andra stycket finns vissa begräns- ningsregler för hur stort belopp som får användas. Enligt 23 § får ett dotterföretag inte förvärva aktier i moderbolag utom i vissa undantagsfall. Kapitel 8 – Bolagets ledning I ett aktiebolag skall det finnas en styrelse med minst tre leda- möter; dock får styrelsen i privata aktiebolag bestå av en eller två ledamöter om det finns minst en suppleant (1 §). Styrelsen svarar för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägen- heter och skall se till att bolagets organisation är utformad så att bokföring, medelsförvaltning och bolagets ekonomiska förhållan- den i övrigt kontrolleras på ett betryggande sätt (3 §). Styrelsen utses enligt 6 § av bolagsstämman. Det får dock i bolagsordningen anges att en eller flera styrelseledamöter får utses på annat sätt. Minst halva antalet styrelseledamöter skall enligt 8 § vara bosatta inom EES (undantag kan i särskilt fall medges av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer). I ett publikt aktiebolag skall styrelsen utse en verkställande direktör (23 §). Sådan får utses också i privat aktiebolag. Enligt 25 § skall den verkställande direk- tören sköta den löpande förvaltningen enligt styrelsens riktlinjer och anvisningar samt vidta de åtgärder som är nödvändiga för att bolagets bokföring skall fullgöras i överensstämmelse med lag och för att medelsförvaltningen skall skötas på ett betryggande sätt. Kapitel 9 – Bolagsstämma Aktieägarnas rätt att besluta i bolagets angelägenheter utövas enligt 1 § vid bolagsstämman. Ordinarie bolagsstämma skall hållas från utgången av varje räkenskapsår och vid denna skall styrelsen lägga fram årsredovisning och revisionsberättelse samt i moderbolag även koncernredovisning och koncernrevisions- berättelse. Vid bolagsstämman skall bl.a. fattas beslut om disposi- tioner beträffande bolagets vinst eller förlust samt i annat ärende som ankommer på bolagsstämman enligt lagen eller bolagsordningen (7 §). Utöver ordinarie bolagsstämma kan extra bolagsstämma förekomma i vissa fall (8 §). Vid bolagsstämman får en aktieägare rösta för det fulla antalet aktier som han äger eller företräder, om inte annat är föreskrivet i bolagsordningen (5 §). Som huvudregel gäller att vid omröstning avseende andra ären- den än val utgörs bolagsstämmans beslut av den mening som har fått mer än hälften av de avgivna rösterna eller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden biträder (28 § första stycket). Dock kan annat följa av ABL eller föreskrivas i bolagsordningen. Vid val anses den vald som har fått de flesta av rösterna om inte annat följer av bolagsordningen. Vid lika röstetal avgörs valet genom lott- dragning, om inte bolagsstämman före valet beslutat att en ny omröstning skall ske i sådana fall (29 §). Bestämmelser om majoritetskrav vid beslut om ändring i bolags- ordningen finns i 30–33 §§. Beslut om ändring i bolagsordningen är enligt 30 § giltigt om det biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid bolagsstämman företrädda aktierna, om inte annat följer 31–33 §§. Av 31 § följer att vissa beslut skall biträdas av samtliga aktieägare som är närvarande vid bolagsstämman och dessa tillsammans företräda minst nio tiondelar av samliga aktier i bolaget. Detta gäller om beslutet innebär att aktieägarnas rätt till bolagets vinst eller övriga tillgångar minskas genom bestämmelse enligt 12 kap. 1 § tredje stycket (dvs. om det i bolagsordningen anges att bolagets verksamhet helt eller delvis skall ha annat syfte än att bereda vinst åt aktieägarna och den innehåller bestämmelser om användning av vinst och behållna tillgångar vid bolagets likvidation eller om rätten att förvärva aktier inskränks genom ett förbehåll enligt 3 kap. 3 § eller rättsförhållandet mellan aktier rubbas). Enligt 32 § är ett beslut om ändring i bolagsordningen giltigt endast om det biträtts av aktieägare med två tredjedelar av de avgivna rösterna och nio tiondelar av de vid bolagsstämman före- trädda aktierna om beslutet innebär antingen att det antal aktier för vilka aktieägarna får rösta vid bolagsstämman begränsas (punkten 1), att nettovinsten för räkenskapsåret efter avdrag för vad som går åt för att täcka balanserad förlust, mer än som följer av 12 kap. 4 § första stycket skall avsättas till reservfond eller på annat sätt hållas inne (punkten 2) eller användningen av bolagets vinst eller dess behållna tillgångar vid dess upplösning regleras på annat sätt än som avses i 31 §, eller punkten 2 ovan. Vissa undantag från bestäm- melserna i 31 och 32 §§ finns i 33 §. Enligt 37 § finns en generell inskränkning i bolagsstämmans beslutanderätt så till vida att stämman inte får fatta ett beslut som kan ge en otillbörlig fördel åt en aktieägare, eller någon annan, till nackdel för bolaget eller någon annan aktieägare. Ett beslut om ändring i bolagsordningen skall genast anmälas för registrering och får, utom med stöd av 18 kap. 6 § (avser ändring av aktiekapitalet), inte verkställas förrän registrering skett (35 §). Kapitel 10 – Revision Ett aktiebolag skall ha minst en revisor (1 §). Endast den som är auktoriserad eller godkänd revisor kan vara revisor i ett aktiebolag (11 §) och denne får inte vara försatt i konkurs eller ha fått närings- förbud eller ha förvaltare (10 §). Av 8 § framgår att revisor väljs av bolagsstämman och i 16 § anges vad som utgör jäv för revisor och således utesluter denne från uppdraget som revisor. Bland annat anges att den som äger aktier i bolaget eller i koncernen, är ledamot av styrelsen eller verkställande direktör i bolaget eller står i låne- skuld till bolaget eller annat bolag inom koncernen inte får vara revisor. Till revisor får även ett registrerat revisionsbolag utses (18 §). Utsedd revisor skall registreras hos registreringsmyndigheten, dvs. PRV (43 §). Uppdraget som revisor gäller till slutet av den ordinarie bolagsstämma som hålls under det fjärde räkenskapsåret efter revisorsvalet (20 §). Om ett uppdrag som revisor upphör skall detta anmälas till registreringsmyndigheten (21–23 §§). I vissa fall kan förordna revisor (24–26 §§). Revisorn skall granska bolagets årsredovisning och bokföring samt styrelsens och den verkställande direktörens förvaltning. Gransk- ningen skall vara så ingående och omfattande som god revisionssed kräver och om bolaget är ett moderbolag skall revisorn även granska koncernredovisningen och koncernföretagens inbördes förhållanden (3 §). Revisorn skall enligt 4 § följa anvisningar som meddelas av bolagsstämman om inte dessa strider mot lag, bolagsordning eller god revisionssed. Efter varje räkenskapsår skall revisorn lämna en revisionsberättelse till bolagsstämman och om bolaget är moderbolag, skall även koncernrevisionsberättelse lämnas (5 §). Revisionsberättel- sen skall bl.a. innehålla uttalande om årsredovisningen har upprättats i överensstämmelse med tillämplig lag samt om bolagsstämman bör fastställa balans- och resultaträkning, om bolagsstämman bör besluta om dispositioner beträffande vinst och förlust i enlighet med förvaltningsberättelsen samt om styrelsen och verkställande direktören bör beviljas ansvarsfrihet (28–30 §§). Av 30 § andra stycket framgår att om revisorn vid sin granskning funnit att styrelseledamot eller verkställande direktör företagit någon åtgärd eller gjort sig skyldig till försummelse som kan medföra ersättnings- skyldighet så skall detta anmärkas i revisionsberättelsen.