sou · GRB38 · 2004-01-01 00:00:00 — Kvinnor och män läser ungefär lika mycket men man läser i olika media. Kvinnor lägger ner mer tid på att läsa böcker, vecko- och månadstidningar medan män ägnar mer tid åt läsning på Internet, morgontidningar och kvällstid- ningar. Sett ur ett 20-årsperspektiv, har besöken på biblio- teken ökat kraftigt bland både kvinnor och män och accentueras ytterligare. Ökningen har varit kraftigare för kvinnorna än för männen. Utlåningen av böcker har dock minskat . Minsk- ningen kan hänföras till såväl skön-, barn- som fack- litteratur. Utlåningen av audio-visuella (AV-) medel som talböcker och kassettböcker har ökat. Bibliote- ken har fått en ny funktion som kul- turell mötesplats. biföll regeringens proposition om sänkt skattesats vid omsättning av böcker, tidskrifter med mera1 från . Sänkningen trädde i kraft . Rege- ringen anförde också i den propositionen vikten av att en sänkt mervärdesskatt får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker och tidskrifter. Regeringen tillsatte en kommission för bokpris- frågor med uppdrag att följa och granska prisutveck- lingen för de varor som omfattas av den sänkta mer- värdes-skatten. I Kommissionens uppdrag ingår även att redovisa de litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten. SCB har fått i uppdrag att förse Kommissionen med relevant underlag i enlighet med SCB:s offert av med förändring , samt offerten avseende prismätningar på kurs- litteratur av . Uppdraget innebär i huvudsak att mäta konsumentprisutvecklingen på böcker och tidskrifter –2004. Priserna mäts även retroaktivt med annan metod. Med de möjligheter som statisti- ken ger kommer SCB att följa ekonomisk utveckling för tillverkare, distributörer och återförsäljare av böcker och tidskrifter. levere- rar underlag till SCB om läsandet av böcker och tidskrifter. SCB ställer ett mindre antal frågor kring läsande i SCB:s omnibussundersökningar och i SOM-Institutets opinionsundersökningar. Därutöver ställs två tilläggsfrågor i Statens kulturråds undersök- ning Kulturbarometern 2002. I rapporterna från SCB kommer också att finnas information om läsandet från andra relevanta undersökningar. 1 Sänkt skattesats tillämpas för omsättning av böcker, broschyrer, häften och liknande alster, tidningar och tidskrifter, bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn, noter och kartor. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter och Kommissionen för bokpris- frågor kommer att ske totalt sex gånger, preliminärt –2005 (sista rapporten ). Prisutveckling på böcker och tidskrifter SCB:s huvudsakliga uppgift är att mäta konsument- priser på böcker och tidskrifter mellan . Detta görs genom prisobservationer i butik. Med hjälp av butikskataloger mäts även konsument- priser i butik mellan . Vid faststäl- lande av metodik och praktiskt tillvägagångssätt har en referensgrupp med deltagare från bokbranschen medverkat. Synpunkter har också inhämtats från fö- reträdare för bokklubbar. För klargörande av tillväga- gångssätt och metod, se avsnitt 2.1.3, 2.1.5 och 5.1.1. Prisutvecklingen för böcker och tidskrifter jämförs också med prisutvecklingen för andra varor och tjänster. För uppföljning av prisutvecklingen på böcker i butik mellan observeras priser i butikskataloger2 samt i bokklubbars medlems- tidningar. Dessa prismätningar redovisas i avsnitt 2.1. 2002–2004 observeras bok- priser () i fysiska butiker (51 bok- handlar, varav de flesta sortiments-bokhandlar, ett mindre antal varuhus/stormarknader, en livsmedels- butik och en kiosk), i bokklubbars medlemstidningar och på Internet. Dessa prismätningar redovisas första gången . Priser på tidskrifter noteras genom observation i butik eller information från Internet, kompletterat med telefonsamtal till tid- skriftsutgivare. I denna rapport redovisas prisutveck- ling 2001–2002. Största prissänkningen går att uppmäta för bokhandeln Sammanvägt3 har böcker totalt minskat i pris . Prisutvecklingen på böcker skiljer sig åt mellan bokhandelns bok- kataloger och bokklubbarnas medlemstidningar. Bok- handelns priser sjönk . Bokklubbarnas priser sjönk med 10,3 pro- cent . Både bokhandeln och bok- klubbar har en största prissänkning för skönlitteratur, . Tidskriftspriserna sjönk mellan . Familje- och dam- tidningar är den tidskriftskategori som har den största prissänkningen (11,). Tidskrifts- kategorierna Ekonomi, teknik, foto, hobby samt har de minsta prissänkningarna (6,). Resultatet av prismätningar i bokhandeln, bokklubbarna och för tidskrifterna åskådliggörs i ta- bell 2.1–2.3. 2Bokhandelns bokkataloger avser fyra säsonger, dessa är februari (Rea), april (vår), september (höst) och november (jul). 3Bokhandeln och Bokklubbarna ihopslagna. Bokhandelns bok- kataloger utgör , bokklubbarnas medlemstidningar utgör Vägningstalen är framräknade efter uppgifter från . Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Tabell 2.1 Prisutveckling på böcker 2001–2002 (enligt butikskataloger se avsnitt 2.1.3). –15,5 ± 1,54 –14,4 ± 2,2 –11,3 ± 1,6 –13,8 ± 1,0 –13,35 –15,2 ± 1,5 –12,8 ± 2,9 –10,1 ± 2,3 –12,8 ± 1,2 –13,0 –16,5 ± 5,0 –18,3 ± 5,4 –12,0 ± 4,8 –14,9 ± 3,1 –13,2 –16,8 ± 3,5 –18,7 ± 5,7 –8,9 ± 3,9 –13,9 ± 2,3 –13,6 –17,4 ± 2,9 –9,7 ± 5,3 –12,8 ± 3,6 –14,4 ± 2,1 –13,2 4Osäkerhetstal är ett uttryck för den variabilitet i resultaten som uppstår på grund av urval. Se vidare avsnitt 5.1. 5Gäller till 2002. Tabell 2.2 Prisutveckling på böcker i bokklubbarnas medlemstidningar –2002. –12,4 ± 1,6 –6,6 ± 3,1 –9,4 ± 2,6 –10,3 ± 0,9 –13,37 Sammantaget över skön-, barn- och facklitteratur var priserna i butik i genomsnitt 13,8 ± lägre jämfört med . Pri- serna på skönlitteratur var i genomsnitt 15,5 ± lägre . För barnböcker var pri- serna i genomsnitt 14,4 ± lägre och för facklitteratur i genomsnitt 11,3 ± lägre jämfört med . Sammantaget över skön-, barn- och facklitteratur var priserna i bokklubbarnas medlemstidningar 2002 10,3 ± lägre jämfört med . Priset på skönlitterära böcker var i genomsnitt 12,4 ± lägre januari–jämfört med januari–. För barn- böcker var priserna i ge- nomsnitt 6,6 ± lägre och för fackböcker i genomsnitt 9,4 ± lägre. Beräkningen inkluderar en – för respek- tive 2002 – genomsnittlig expeditionsavgift som en bokklubbsmedlem erlägger per köp. Även expedi- tionsavgiften omfattas av momssänkningen. I framgår att sta- ten har som mål att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur, samt att öka tillgången till och valt att väga alla böcker i bokklubbarnas medlems- tidningar lika. Det innebär att alla böcker inom res- pektive litteraturgenre och bokklubb har samma tyngd/betydelse i beräkningen, oavsett om de svarar för en stor eller liten del av bokklubbens omsätt- ning.6 Vid mätning av priser i butik för tidsperioderna 2001 jämfört med , har bokhandlar valts ut genom ett systematiskt urval från tidskriften matrikel 2001/2002. Totalt ingår 64 stycken bok- handlar i urvalet. De bokhandlar som ingår i urvalet har kontaktats för information om hur bokpriser sätts i den specifika bokhandeln. Prisuppgifter för har inhämtats från de bokhandlar som ingår i urvalet och som har egenskaperna: är sortimentsbokhandlar och lokalise- rade i , samt kan ange butikskatalog vars pri- ser man följer. Dessa utgör 54 av de 64 ursprungliga bokhandlarna. Det inhämtade prismaterialet består 6Några bokklubbar har framfört önskemål om att böckerna i deras medlemstidningar skall viktas efter ekonomisk betydelse, eftersom huvudboken utgör den största delen av bokklubbarnas försäljning. Denna synpunkt har beaktats såtillvida att vi här presenterar resultatet av en alternativ beräkning där huvudboken har beaktats separat och där hänsyn tagits till den del av omsättningen som huvudboken utgör samt dess genre. Se vidare den tekniska rapporten, avsnitt 5.1.1. Enligt denna beräkning var priserna sammantaget över skön-, barn- och facklitteratur lägre 2002 jämfört med (skönlitteratur –15,9, barnlitteratur –3,4 och facklitteratur –9,). Osäkerhetstalen för dessa alterna- tiva resultat är högst så stora som de i huvudberäkningen (se tabell 2.2). 7Osäkerhetstalen för de uppmätta prisförändringarna kan antas överskatta den verkliga osäkerheten eftersom de prismätta tidskrif- terna täcker en mycket stor del av konsumenternas tidskriftsinköp. Tidskrifter med liten omsättning och som är momspliktiga ingår ej i urvalet. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter av samtliga bokkatalogpriser med undantag av priser för paketerbjudanden och samlingsvolymer. Prisjämförelsen görs mellan åren för jämförbara bokkategorier för respektive aktör. Till exempel jämförs medelpriser för faktaböcker för barn i en viss aktörs reakatalog 2001 med medelpriser för faktaböcker för barn i samma aktörs reakatalog 2002. I prismätningen för bokklubbar ingår de 12 största bokklubbarna i . Prisjämförelse görs mellan titlar i bokklubbarnas medlemstidningar som presen- terats januari – res- pektive januari – . I prismätningen beaktas även bokklubbarnas expeditionsavgift till den del den belastar kostnaden för ett genomsnittligt bok- inköp. Pris som är förknippat med villkor eller motpresta- tion utesluts (till exempel pris som gäller när man har varit medlem eller redan gjort ett visst an- tal inköp). Prisjämförelser mellan tidsperioderna görs för de tre huvudkategorierna skönlitteratur, barnböcker och fackböcker för respektive bokklubb och vägs ihop för de tre kategorierna över samtliga bokklubbar efter antalet medlemmar. Kvalitetsklassning görs av titlar efter bandtyp, sidantal och illustrationer. Se vidare avsnitt 5.1.1 nedan. Liksom alla statistiska undersökningar kan även denna prismätning vara behäftad med felkällor. Tre möjliga felkällor, utöver de urvalsfel som av- speglas i de redovisade osäkerhetstalen, kan särskilt påpekas: A:Katalogpriser överensstämmer inte alltid med pris i butik. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter B:Vissa litteraturkategorier och försäljningskanaler ingår inte i undersökningen. C:Böckers beskaffenhet och kvalitet förändras över tiden så att den valda metoden inte helt förmår skilja prisförändringar från kvalitets- förändringar. En mer utförlig redogörelse för beräkningen av pris- förändring avseende böcker i butik respektive bok- klubbar liksom för felkällornas betydelse presenteras i avsnitt 5.1.1. Prisförändringen på tidskrifter presenteras i tabell 2.3. Priserna avser en sammanvägning av lösnum- merprisernas och abonnemangsprisernas utveckling. Indelningen av tidskrifterna grundas på en indelning av men är modifierad av SCB så att en viss tidskrift endast ingår i en grupp. De momssänkta tidskrifterna har –i genomsnitt minskat i pris med 10,3 ± . Skillnaderna mellan lös- nummerprisernas och abonnemangsprisernas genom- snittliga utveckling är mycket små och redovisas inte här. Skillnaderna mellan grupperna är i allmänhet inte statistiskt signifikanta. och de tid- skrifter som representerar ekonomi, teknik, hobby och foto har dock en prissänkning som är signifikant mindre än genomsnittet, medan familje- och dam- tidningarnas prissänkning är signifikant större än snittet. De tidskrifter som ej påverkats av moms- sänkningen har ökat i pris . 110 tidskrifter ingår i beräkningarna. Urvalet är gjort så att de som är omsättningsmässigt störst in- kluderas. Såväl lösnummer- som abonnemangspris beaktas. Priser – historisk utveckling Prisökningstakten på böcker9 och tidskrifter (exklu- sive dagstidningar) har successivt ökat, från ungefär , i förhållande till KPI totalt. minskade skillnaden i pris- ökningstakt till följd av momssänkningen. och en bit in låg inflationen på relativt höga nivåer jämfört med , under vissa perioder . Den genom- snittliga inflationstakten, 12-månadersförändringen, var till och med decem- ber 1992 jämfört . En omläggning av den ekonomiska politiken och inrättandet av ett inflationsmål för penningpolitiken är troligen den viktigaste orsaken till denna nedgång i inflationen. Även andra politiska beslut har påverkat prisutvecklingen. Där kan nämnas sänkningen av momsen på livsmedel samt avregleringarna på el- och telemarknaderna andra hälft. Inflationsmålet från innebar att inflationen enligt måttet UND1, som beräknades av , inte skulle öka. Inflationsmålet förändra- des 1995 till att inflationen enligt KPI ska begränsas till med en accepterad avvikelse på ±1 pro- centenhet. Priserna på böcker har enligt HIKP10 ökat något snabbare i än för EU:s 15 medlemsländer. sjönk priserna på böcker i till följd av momssänkningen. I Fin- land sänktes momsen på böcker från 22 till 12 pro- cent och till . I är momsen på böcker . Prisutvecklingen för tidskrifter11 i har i Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Tabell 2.3 Tidskrifternas prisutveckling , efter kategori. –10,3 ± 0,8 –13,1 –11,9 ± 1,2 Hem, bostad, trädgård –9,6 ± 1,7 Ekonomi, teknik, hobby, foto –6,9 ± 3,2 Idrott, motion, friluftsliv –11,2 ± 2,4 –6,6 ± 2,3 –10,0 ± 1,7 –9,4 ± 1,9 –8,6 ± 2,2 Totalt ej momssänkta tidskrifter +4,4 ± 2,2 Prisutvecklingen för böcker och populärtidskrifter enligt KPI samt KPI totalt 7Osäkerhetstalen för de uppmätta prisförändringarna kan antas överskatta den verkliga osäkerheten eftersom de prismätta tidskrif- terna täcker en mycket stor del av konsumenternas tidskriftsinköp. Tidskrifter med liten omsättning och som är momspliktiga ingår ej i urvalet. 8På grund av att ett flertal tidskrifter, framför allt kulturtidskrifter och medlemstidskrifter, utges av ideella föreningar och därför inte är momspliktiga berörs de inte av momssänkningen. 9Prismätningen för böcker i KPI tas fram genom att fem bok- klubbar samt tio indikatorböcker i tio bokhandlar studeras. Variationer inom ett enskilt år i delindex för böcker i KPI bör tolkas med försiktighet p g a begränsat urval. För den totala allmänna prisutvecklingen (KPI) har prisutvecklingen för böcker en begrän- sad betydelse. 10De metoder och urval som tillämpas för beräkningen av bok- prisutvecklingen inom olika EU-länder skiljer sig väsentligt åt vilket kan påverka jämförbarheten mellan länder. För del bör variationen inom ett enskilt år tolkas med försiktighet. 11För avses tidskrifter exklusive dagstidningar. För EU 15, och avses samtliga tidskrifter. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter stort sett varit lika med prisutvecklingen för genom- snittet av EU:s 15 medlemsländer . Därefter och fram till momssänkningen i ja- nuari 2002, då priserna sjönk, har prisutvecklings- takten varit något högre i . I syfte att mäta prisutvecklingen genomförs prismätningar i butik (april samt oktober). Vi beskriver kortfattat dessa Resultat från dessa mätningar redo- visas första gången . Utöver dessa mätningar fortsätter bokklubbs- samt tidskriftsprismätningar på samma sätt som beskrivits ovan. Tillvägagångssätt – i butik Bokprismätningar har genomförts i butik månad och kan delas in i tre grupper: Index 1996 = 100 Källa: SCB samt och nationella statistikbyråer inom EU Prisutvecklingen på böcker i , , och ett genomsnitt för EU:s 15 medlemsländer enligt EU:s harmoniserade index för konsumentpriser (HIKP) Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Prisutvecklingen på tidskrifter i , , och ett genomsnitt för EU:s 15 medlemsländer, enligt EU:s harmoniserade index för konsumentpriser (HIKP) Källa: SCB samt och nationella statistikbyråer inom EU A:Prismätning i 51 stycken slumpmässigt utvalda sortimentsbokhandlar och en pocketbutik. B:Prismätning i några större varuhus C:Prismätning i medelstor kiosk och livsmedelsbutik Prismätning A har genomförts av SCB:s fältarbetare i ett urval av sortimentsbokhandlar plus en pocket- boksbutik, samtliga valda med sannolikhetsurval ur SCB:s företagsregister. Prismätning A omfattar ett ur- val av 1 000 boktitlar, som har fördelats mellan bok- handlar enligt ett särskilt mönster. prismätning A kommer hänsyn att tas till att en titel som är inbunden kan ges ut som kartonnage och ännu något senare som pocket. I möjligaste mån är det den senast ut- givna bandtypen för en specifik titel som prismäts. Prismätning B har ett urval av titlar dragna genom ett systematiskt urval från den population av titlar, cirka 1 000 stycken per varuhus, som saluförs av res- pektive varuhuskedja. Urvalet av prismätta titlar är cirka 300 stycken per varuhus men varierar mellan varuhus. Eftersom titeluppsättning och pris inte va- rierar mellan butiker inom varuhuskedjor har det va- rit möjligt att begränsa antalet undersökta försälj- ningsställen till en per kedja. Prismätning C har genomförts som en total under- sökning av samtliga titlar hos aktuella försäljnings- ställen. I denna prismätning är samtliga titlar pocket- böcker, priset för identiska titlar är dessutom det- samma inom företagets alla butiker. Därmed är det möjligt att begränsa prismätningen till två försäljnings- ställen. Antalet prismätta titlar är i snitt 115 stycken. Denna prismätning är genomförd på samma urval av titlar som prismätning A. De Internetbokhandlar som ingår i undersökningen har alla egenskapen att de är Sverigebaserade och välsorterade, det vill säga saluför titlar utgivna av svenska förlag samt av alla kategorier. Drygt hälften av de som ingår i urvalet är endast Internetbaserade, det vill säga saluför titlar endast över Internet, resterande saluför titlar även i reguljära butiker. Ekonomisk utveckling i bok- och tidskrifts- branschen Som ett komplement till prisutvecklingen för böcker och tidskrifter, kommer SCB att följa ekonomisk ut- veckling för grupper av företag som framställer, dist- ribuerar och säljer böcker och tidskrifter. Fler läser tidningar än böcker , knutet till , har anlitats av SCB för att ge en bild av bok- och tidskriftsläsandets utveckling i . NORDICOM:s redovisning återges del- vis i det följande. Den fullständiga redovis- ningen finns på SCB:s hemsida: Andelen tidskriftsläsare en genomsnittlig vecka uppgår till . Läs- ningen har ökat något men utmärks ändock av stabili- tet i ett längre perspektiv. digt så att fler läser tidskrifter är böcker – fler läser tidskrifter än böcker en genomsnittlig vecka. När det gäller bokläsning ligger mycket högt jämfört med andra europeiska länder men det är inte riktigt samma bild som framträder för tidskrifts- läsningen. och även uppvisar be- tydligt högre andelar och ligger därmed långt över ge- nomsnittet för medan ligger nära genomsnittstalet (vad gäller läser en gång el- ler oftare). Om alla item som gäller läsning av tid- skrifter läggs ihop hamnar dock på i stort sett samma siffra som . Det är endast och som uppvisar högre andelar. Att tid- skriftsläsningen ligger så högt i brukar förkla- ras med den stora andelen tidskriftsprenumerationer till skillnad från där lösnummerförsäljningen är omfattande. I råder momsbefrielse på pre- numerationer men en 22-procentig momssats på lös- nummerförsäljning, vilket gör att fler prenumererar och på så sätt får tidskrifterna regelbundet hem i brevlådan. I sammanhanget skall dock påpekas att det är be- tydligt svårare att mäta tidskriftsläsning än t ex bok- läsning – tidskrift är ett mångtydigt och därmed oklart begrepp. Därför blir resultatet för tidskrifts- läsning i mångnationella undersökningar än osäkrare. Det är också nödvändigt att skilja mellan vecko-/ månadstidningar och special-/facktidskrifter för att få meningsfulla resultat. Läsning av vecko-/månadstidningar Drygt var tredje svensk läser nå- gon vecko- eller månadstidning en genomsnittlig dag medan var femte läser special-/facktidskrifter. Det är lika vanligt att läsa vecko-/månadstidningar som att använda Internet, och det är fler som ägnar sig åt läs- ning av vecko-/månadstidningar än åt läsning av t ex kvällstidningar en vanlig dag. Vecko- och månadstidningarna uppvisar en högre räckvidd för grupperna kvinnor och äldre. I förhål- lande till special-/facktidskrifter har vecko-/månads- tidningar en yngre publik. Bland vuxna kvinnor läser någon vecko- eller månadstidning en ge- nomsnittlig dag medan andelen läsare i åldersgruppen är och i den äldsta gruppen, 65 till , . Vecko- och månadstidnings- läsningen ligger något lägre i storstadsregionerna. Lågutbildade är läsare i större utsträckning än hög- utbildade. Läsningen av vecko-/månadstidningar har legat re- lativt stabilt sedan Mediebarometerns start. Resulta- ten från kan tyda på att en ökning skett. Den är ungefär lika stor i de flesta grupper. Men det kan också vara så att förändringar även på- verkas av vad människor uppfattar som vecko- och månadstidningar. När det gäller medier som böcker och tidskrifter kan gårdagen uppfattas som ett något missvisande mått – det är mer rättvisande att mäta veckoräckvidd för dessa medier. av svenskarna lä- ser någon vecko- eller månadstidning under en ge- nomsnittlig vecka – böcker har samma veckoräck- vidd. I relation till hur ofta vecko-/månadstidningar utkommer ligger räckvidden på en jämförelsevis hög nivå. En majoritet i samtliga grupper – kön, ålder, utbildning – har läst vecko- eller månadspress under Fler läser tidskrifter än böcker Andel som läser olika tryckta medier i befolkningen en genomsnittlig dag 2001. Vecko-/ Special-/ Andel som läser tryckta medier i befolkningen en genomsnittlig vecka 2001. Fler läser tidskrifter än böcker Läsarna håller sig normalt till endast en vecko- eller månadstidning en genomsnittlig dag, det är av befolkningen som läser eller tittar i fler än en tidning. Andelen som läser någon vecko- eller månadstidning ligger i alla grupper – med undantag av männen där andelen är . Det finns en svag ökning när det gäller den samlade månadsräckvidden, särskilt bland medel- ålders och högutbildade. Läsning av olika vecko-/månadstidningar Familjetidningarna har traditionellt haft störst vecko- räckvidd. En femtedel av befolkningen läser någon sådan tidning en genomsnittlig vecka. Bland de äldsta är andelen dubbelt så stor (). Andelen kvinnliga familjetidningsläsare är i det närmaste högre än andelen manliga. Trots mycket stora förändringar på marknaden har den traditionella veckopressen fortfarande en stark ställning bland lä- sarna. Det ökade utbudet av specialtidningar har, med stor sannolikhet, bidragit till att veckoräckvidden för denna typ av tidningar har ökat . 2001 är den samlade räckvidden för dessa tidningar högre än för familjetidningarna. Denna tidningsgrupp skiljer sig från övriga genom att ha en högre andel manliga än kvinnliga läsare och den har sin tyngd- punkt bland unga och medelålders personer, i motsats till veckopressens äldre läsare. Ungdomstidningar når en femtedel av sin målgrupp en genomsnittlig vecka och serietidningarna når när- mare en tredjedel av barnen . Läsning av special- eller facktidskrifter Närmare var fjärde vuxen svensk läser special- och facktidskrifter en genomsnittlig dag. Veckoräck- vidden är vilket kan jämföras vad gäller böcker. Såväl utbildning och ålder som kön och sociala faktorer inverkar på benägenheten att läsa special- och facktidskrifter liksom facklitteratur. Tidskrifterna var tidigare i första hand männens medium. De se- naste årens resultat pekar dock på en viss utjämning mellan män och kvinnor. Läsningen är mest utbredd bland medelålders personer. En svag ökning av räck- vidden för special- och facktidskrifter kunde för- märkas åren kring . Bland yrkesverksamma är andelen läsare större än i andra grupper. Andelen läsare ökar med utbildning: av alla högutbildade läser någon special- eller facktidskrift en genomsnittlig dag jämfört bland de lågutbildade. Den högsta andelen finner vi bland högre tjänstemän och akademiker (), medan andelen i arbetarfamiljer är relativt låg (). Detta torde ha att göra med att fack- tidskrifter ofta är knutna till yrkesverksamhet inom tjänstemannayrken. En viss minskad läsning bland högutbildade kan dock förmärkas . Den helt dominerande gruppen är de som tar del av endast en tidskrift under en genomsnittlig dag. Män, kvinnor och olika åldersgrupper skiljer sig inte nämnvärt åt i detta avseende. Andelen som läser mer än en tidskrift är dock störst bland högutbildade. av befolkningen läser eller tit- tar i minst någon special- eller facktidskrift en ge- nomsnittlig vecka.