sou · GRB337d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Men det fanns också planer som saknade strategi för vidgat sökområde och som inte heller angav någon orsak (eller ovidkommande orsak) till att den arbetssökande inte hade vidgat sitt geografiska sökområde. För att handlingsplanerna ska kunna få den roll som var avsedd, krävs att de håller en jämn kvalitet överlag. 10RRV 1996:60 Effektiv ledning: Förutsättningar för styrning och uppföljning inom social- försäkrings- och arbetsmarknadsområdet, . 11AMS (2002): Redovisning av effekter av regelförändringar inom arbetslöshetsför- säkringen, Särskild återrapportering 15/9 enligt regeringens tillägg till regleringsbrev för AMS, Dnr 02-007312-01. Styrningen av arbete med geografisk rörlighet Arbetet med geografisk och yrkesmässig rörlighet bör vidare börja redan innan har uppnåtts, detta i synnerhet i de fall då den arbetssökande söker jobb i ett yrke där det inte har funnits lediga platser på hemorten. Det finns mycket som tyder på att om frågan om geografisk rörlig- het tas upp, så är det i första hand på initiativ från den arbets- sökande. I en enkätundersökning angav av dem som mottog bohagstransport eller starthjälp att arbetsförmedlarna inte hade gjorde något för att uppmuntra dem till att söka arbete på annan ort eller endast hade lämnat information om flyttningsbidra- get.12 I en annan undersökning av deltagare i aktivitets- garantin som alla hade uppnått , angav att de hade uppmanats av handledaren att söka arbeten som ligger längre bort än normal dagpendling. Män uppmanades i något större utsträckning än kvinnor till geografisk rörlighet, med 24 respektive 18 procent.13 Krav på och uppföljning av sökaktivitet Ett krav för att uppbära arbetslöshetsersättning i lagen (1997:238) om arbetslöshetsersättning är att den sökande ska söka arbete aktivt. Handlingsplanen ska innehålla en specifikation av den arbetssökandes aktiviteter, bl.a. sökandeaktiviteten, och ska följas upp minst en gång varje sexmånadersperiod. AMS säger i sina rikt- linjer för länsarbetsnämndernas verksamhet att Uppföljning av åtagandena i handlingsplanen skall vara en integrerad del av Arbetsförmedlingens arbetsmetodik, inte minst för att kunna utöva ovan angivna kontroll av att förutsättningarna för arbetslöshets- ersättning uppfylls.14 Riktlinjerna säger också att Arbetsförmed- lingen har uppdraget att säkerställa att arbetssökande söker arbete aktivt på det sätt som krävs för att ha rätt att uppbära arbetslös- hetsersättning. Lämpliga metoder och rutiner för uppföljning av detta skall tillämpas. Vilka krav ställer då arbetsförmedlingarna på de arbetssökandes sökaktivitet? Andelen av de arbetssökande som i sökandeunder- 12Riksrevisionsverket (2001): Arbetsförmedlingarnas arbete med geografisk rörlighet, Effektivi- tetsrevisionen RRV 2001:20, . 13Fröberg (2002): Deltagare i aktivitetsgarantin, IFAU Rapport 2002:11, . 14AMS (2002): Riktlinjer för länsarbetsnämndernas verksamhet . Riktlinjerna beslutades i . Styrningen av arbete med geografisk rörlighet sökningen uppgav att man inte har sökt arbete under den senaste månaden är hög med i genomsnitt 56 procent.15 Ande- len är något lägre för de öppet arbetslösa och något högre för de i arbetsmarknadspolitiska program med (2:a kvartalet 2002).16 Det finns alltså ett stort antal arbets- sökande som uppbär arbetslöshetsersättning utan att uppfylla kraven för detta. Den höga andelen indikerar att arbetsförmedling- arna inte ställer tillräckliga krav på de arbetssökandes sökaktivitet. Ett sätt för handläggaren att konkretisera sina krav på sökakti- vitet är att ge de arbetssökande förslag på jobb att söka. av de i sökandeundersökningen hade fått förslag från arbetsförmedlingen på ledig plats att söka. Av dessa sökte en femtedel aldrig det föreslagna jobbet.17 Anvisningen är det mest skarpa krav som en handläggare kan rikta mot en arbets- sökande. Om en arbetssökande inte söker anvisat jobb kan detta leda till en avstängning från a-kasseersättningen. gjordes i genomsnitt 2,4 anvisningar per person i den genomsnitt- liga obalansen. Om antalet anvisningar i stället relateras till dem som var öppet arbetslösa så gjordes fyra anvisningar per person och år.18 Antalet anvisningar per arbetssökande blir betydligt lägre om anvisningarna sätts i relation till antalet personer som har varit inskrivna på arbetsförmedlingen. I vilken utsträckning följer då handläggarna upp om de arbets- sökande söker jobb? För att kontrollera att kraven efterlevs måste handläggaren göra en bedömning av sökaktiviteten. Det finns uppgifter som tyder på att uppföljningen av de arbetssökandes sökaktivitet inte är särskilt frekvent. Den enklaste formen av uppföljning är när handläggaren frågar den arbetssökande om vilka platser denne har sökt. En studie av situationen 1999 visar att av handläggarna vid i stort sett alla kontakter med den arbetssökande frågade om vilka lediga platser som sökts eller vilka arbetsgivare som hade kontaktats sedan det senaste mötet. av arbetsförmedlarna uppgav att de i stort sett inte följde upp några anvisningar genom kontakter med arbetsgivare. följde endast upp mellan av anvisningarna på detta sätt. krävde i vissa fall 15 AMS (2003): Redovisning och analys av effekterna av regelförändringen inom arbetslöshetsförsäkringen, Särskild återrapportering 17/2 2003, Dnr VLK 03-001547. 16AMS (2003): Sökandeundersökningen: vad kan vi utläsa?, Uin 2003:3, . 17AMS (2003): Redovisning och analys av effekterna av regelförändringen inom arbetslöshetsförsäkringen, Särskild återrapportering 17/2 2003, Dnr VLK 03-001547. Styrningen av arbete med geografisk rörlighet intyg från arbetsgivaren om att anvisad plats har sökts. Det var betydligt vanligare att följa upp anvisningar genom samtal med den arbetssökande. Ungefär hälften av handläggarna följde upp en tredjedel eller fler av anvisningarna genom samtal.19 Det finns en relativt omfattande uppföljning av de arbetssökan- des sökaktivitet från AMV: s sida, dels i sökandeundersökningen, dels i arbetskraftsundersökningen (). I sökandeundersök- ningen finns frågor om de arbetssökande har deltagit i arbetsför- medlingens ordnade sökaktiviteter, hur många timmar de sökande lägger ned på att söka jobb, hur många jobb de har sökt under den senaste månaden, om de inte har sökt jobb och varför de i så fall inte har gjort det, i vilken utsträckning de arbetssökande använder arbetsförmedlingens Internettjänster samt vilka resultat detta har gett. I arbetskraftsundersökningen finns frågor om hur många timmar de arbetssökande lade ned på att söka arbete/jobb samt hur många jobb de sökte under en mätvecka. Vad som i betydligt mindre utsträckning är föremål för uppföljning är hur och i vilken utsträckning handläggaren ställer krav på och följer upp den arbets- sökandes benägenhet att söka lämpliga arbeten, dvs. vad som händer i relationen mellan handläggaren och den arbetssökande. Styrning och uppföljning av handläggarnas arbetsrutiner är grund- läggande dels för att garantera att de befintliga regelverken följs, dels för att garantera att de arbetssökande får ett likvärdigt bemö- tande oberoende av handläggare. Krav på geografiskt sökområde före och Före har uppnåtts är arbeten som innebär en bortavaro som understiger för de utan minderåriga barn att betrakta som lämpliga. är principen att det geografiska sökområdet ska vidgas även utanför normalt pendlingsområde. Återrapporteringen till regeringen enligt regler- ingsbrevet 2003 omfattar en redovisning av effekterna av regelför- ändringar inom arbetslöshetsförsäkringen. Redovisningen ska innehålla uppgifter om i vilken utsträckning de arbetssökande vid- gar sitt geografiska och yrkesmässiga sökområde efter 100 ersätt- ningsdagar. 19 (2000): Tillämpningen av arbetslöshetsförsäkringens regelverk vid arbetsförmedlingarna, IFAU, stencil . Styrningen av arbete med geografisk rörlighet I sökandeundersökningen som riktar sig till dem som uppnått tre månaders ersättningstid svarar ja på frågan om de brukar söka jobb på andra orter utanför vad de kan resa fram och åter . Men denna siffra säger ingenting om huruvida de arbetssökande vidgar sitt sökområde i tillräcklig omfattning efter- som individer av personliga skäl kan vara begränsade att ta arbeten inom ortens naturliga pendlingsområde även . De som enligt sökandeundersökningen inte vidgar sitt geo- grafiska sökområde skulle kunna vara lokalt bundna av en eller annan anledning och därmed förhindrade av att ta ett jobb utanför normalt pendlingsavstånd. Den enda som kan göra en bedömning om den enskilde arbetssökandes förutsättningar att vidga sitt geografiska sökområde är handläggaren. Det är oklart om handläggarnas krav på geografiskt sökområde motsvarar de som finns i regelverket. En studie av situationen innan kravet på vidgat sökområde inför- des och då det geografiska sökområdet skulle vara vidgat från och med inskrivningsdagen, visar att handläggarna inte ansåg att den genomsnittliga bortavaron för de utan barn borde överstiga . Det krav på resavstånd som handläggarna ställde enkel väg var i genomsnitt kortare per dag än vad regelverket angav. Studien konstaterar att kravnivån varierade ganska mycket varvid många förmedlare ställde ännu lägre krav än så. av handläggarna ställde lägre krav än vad regelverket krävde.20 Vad som däremot är möjligt att säga något om är i vilken utsträckning de arbetssökandes vidgade geografiska sökområde registreras av handläggarna och därmed görs uppföljningsbart i handlingsplan och i arbetsmarknadsverkets informationssystem. registreras i dels uppgift om vilka kommuner som den arbetssökande söker arbete inom, dels uppgift om individer som är villiga att veckopendla eller flytta. Av dem som hade uppnått 2002 var interlokalt sökande, dvs. villiga att flytta eller veckopendla, enligt . För samma grupp , dvs. före de uppnått 100 ersättnings- dagar, var siffran (se tabell 5.1).21 Den siffra på interlo- kalt sökande som sökandeundersökningen ger och som riktar sig 20 (2000): Tillämpningen av arbetslöshetsförsäkringens regelverk vid arbetsförmedlingarna, IFAU, stencil . 21 AMS (2002): Redovisning av effekter av regelförändringar inom arbetslöshetsför- säkringen, Särskild återrapportering 15/9 enligt regeringens tillägg till regleringsbrev för AMS, Dnr 02-007312-01. Styrningen av arbete med geografisk rörlighet till dem som uppnått är närmare tio procent- enheter högre än den som erhålls från . Detta tyder på att upp- giften i inte speglar de arbetssökandes faktiska sökområde sär- skilt väl. Men det finns också annat som pekar på att uppgifterna i inte är tillförlitliga. var av dem som fick bidrag i form av ersättning för bohagstransport och starthjälp registrerade som lokalt sökande i , en grupp som bevisligen var villiga och hade förutsättningar att ta ett jobb utanför normalt pendlingsavstånd. stod av dem som fick bohagstransport och av dem som fick start- hjälp som lokalt sökande (se tabell 5.1). Ett krav som bör ställas på handläggarna är att förändringarna i den arbetssökandes geografiska och yrkesmässiga sökområde ska synas dels i handlingsplanen, dels i den arbetssökandes sökprofil i samband med att uppnås. En målsättning här- vidlag kan inte att alla ska vara interlokalt sökande, men väl att överskridandet av ska speglas i alla de arbets- sökandes profil, främst i form av ett vidgat yrkesmässigt sökom- råde, men också i form av ett vidgat geografiskt sökområde Andel av besluten om flyttningsbidragen som avsåg interlokalt sökande 2002, procent Styrningen av arbete med geografisk rörlighet Andel av de arbetslösa (sök.kat. 11-13 eller 96-98) Andel med vidgat sökområde före respektive efter 100 förbrukade ersättningsdagar, kvartal 2002. Källa: AMS (2002): Redovisning av effekter av regelförändringar inom arbetslös- hetsförsäkringen, Särskild återrapportering 15/9 enligt regeringens tillägg till regleringsbrev för AMS, Dnr 02-007312-01. Med tanke på regelverket så borde den ruta i som anger om de arbetssökande är villiga att veckopendla eller flytta egentligen få en omvänd funktion . Utgångspunkten bör vara att alla är interlokalt sökande, men i de fall då de personliga förutsättningarna förhindrar detta bör man kunna markera att indi- viden endast är lokalt sökande och därmed också registrera orsaken till detta i . Arbetet med interlokala anvisningar Ett instrument som kan användas för att stimulera till, eller ställa krav på geografisk rörlighet är anvisningen. av de platser som anvisades var interlokala i bemärkelsen att de hänvisade arbetssökande till ledig plats i annan lokal arbetsmarknad. Benägenheten att anvisa interlokalt varierade mellan olika lokala arbetsmarknader. Andelen interlokala anvis- ningar var låg i storstadsregionerna samt några regionala centra, bl.a. i , , och på (se figur 5.2). Möjligheten att ge interlokala anvisningar förefaller utnyttjas i Styrningen av arbete med geografisk rörlighet något större utsträckning i lokala arbetsmarknader med sämre sysselsättningsmöjligheter. AMS föreskrifter innehåller inga instruktioner till handläggarna som klargör när en anvisning av arbete ska ske och när det räcker med att hänvisa till andra vägar att söka arbete. Det tycks inte finnas någon praxis vid arbetsförmedlingarna att använda anvisningar som kontrollinstrument. En undersökning utförd av IFAU visar att anvisningar sällan användes i syfte att kontrollera de arbetssökandes vilja att söka och ta lämpligt arbete. av arbetsförmedlarna angav att de i stort sett aldrig anvisade till lediga platser för att kontrollera att de arbetssökande stod till arbetsmarknadens förfogande. 22 Utred- ningens samtal med handläggare bekräftar denna bild. då det inte finns särskilt många lediga arbeten och när de arbetssökande är många ligger det nära till hands att kontrollen av att den arbetssökande står till arbetsmarknadens förfogande uppfattas som mindre angelägen. I den situation med arbetskraftsbrist som vi närmar oss framöver blir det desto mer angeläget att handläggaren arbetar mer aktivt med anvisningar. Antalet interlokala anvisningar per arbetssökande i obalansen är som flest då i genomsnitt 1,3 anvisningar per person gjordes (figur 5.3). Därefter minskar antalet interlokala anvisningar kontinuerligt. Andelen interlokala anvisningar ligger på mellan oberoende av inskrivningstid vilket antyder att anvisningen inte i någon större utsträckning används för att stimulera eller ställa krav på de arbetssökande att vidga sitt geografiska sökområde . 22 (2000): Tillämpningen av arbetslöshetsförsäkringens regelverk vid arbetsförmedlingarna, IFAU, stencil . Utredningen bygger på en enkätundersök- ning av 996 platsförmedlare och arbetsförmedlare. Styrningen av arbete med geografisk rörlighet Andel interlokala anvisningar 2001 och 2002 efter kontor som gjorde anvisningen, procent. Det kan finnas problem med att använda anvisningar som kontrollinstrument. Förmedlarna framhåller ofta att en alltför om- fattande anvisningsaktivitet kan försämra relationen till arbets- givarna då dessa kan få motta fler ansökningar från sökande som saknar rätt kompetens. Å andra sidan måste en utgångspunkt vara att alla anvisningar som görs ska vara relevanta. Uppföljningen av anvisningarna kan också försvåras av att arbetsgivarna inte kan eller vill lämna denna information.23 23 Ds 1999:58 Kontrakt för arbete: Rättvisa och tydligare regler i arbetslöshetsförsäkringen. Styrningen av arbete med geografisk rörlighet Genomsnittligt antal interlokala anvisningar och person i obalansen Andel anvisningar som är interlokala, procent Antal interlokala anvisningar per person i obalansen Andel interlokala anvisningar 10 perioders glidande medelvärde Interlokala anvisningar 2001 och 2002 efter den arbets- sökandes inskrivningstid. Efter är det möjligt för handläggare att i Arbets- marknadsverkets informationssystem även utifrån platsens perspektiv anvisa plats till arbetssökande vid annat kontor. Denna förändring kommer att göra det möjligt för arbetsförmedlingarna att arbeta mer aktivt, både med anvisningar och genom att bevilja flyttningsbidrag, för att rekrytera arbetssökande till platserna vid det egna kontoret. Styrningen av arbete med geografisk rörlighet De mål som finns regleringsbrev till Arbetsmarknads- verket berör endast den geografiska rörligheten indirekt. Reger- ingen överlåter därmed till AMV att själv styra arbetet med geo- grafisk rörlighet, om än med viss uppföljning av hur AMV arbetar med regeln om geografiskt vidgat sökområde efter 100 ersättnings- dagar samt av hur arbetet med interlokala anvisningar bedrivs. Sammantaget har arbetet med geografisk rörlighet fått viss prioritet regeringens sida i och med uppföljningen av de nya reglerna om vidgat geografiskt sökområde i lagen om arbetslöshetsersättning. Men fortfarande finns det varken i regleringsbrevet eller inom AMV några konkreta mål för hur arbetet med geografisk rörlighet ska bedrivas, detta med undantag från några länsarbetsnämnders egna insatser. Arbetet med geografisk rörlighet framstår därmed inte heller som något prioriterat område. Förutsättningarna för att ställa krav på och följa upp arbetet med geografisk rörlighet har sin grund i rutiner och arbetssätt inom AMV. Handlingsplanen ska uttrycka individers förutsättningar för att söka arbete utanför normalt pendlingsområde efter det att har uppnåtts. Men det är också viktigt att hand- läggarna tar upp frågan om geografisk rörlighet till diskussion och uppmuntrar till geografisk rörlighet. Det finns mycket som tyder på att initiativet till geografisk rörlighet i första hand kommer från den arbetssökande. Av dem som flyttade med flyttningsbidrag var det endast en tredjedel som hade blivit uppmuntrade till det eller fått information om flytt- ningsbidraget av sina handläggare. Inte heller har uppnåtts är hand- läggarna särskilt aktiva med att stimulera till geografisk rörlighet. Endast omkring en femtedel av dem som deltog i aktivitetsgarantin hade uppmanats till att söka arbete utanför normalt pendlingsom- råde. Arbetet med interlokala anvisningar snarare minskar i takt med att fler inskrivningsdagar uppnås. Det finns också mycket som tyder på att den information som finns i inte på ett rättvisande sätt speglar de arbetssökande geografiska rörlighet. En förutsättning för att arbetet med att följa upp de arbetssökandes sökområde ska var meningsfullt är att registerkvaliteten i förbättras. En förbättrad registerkvalitet är också en förutsättning för arbetet med interlokala anvisningar.