sou · GRB399d4 · 2004-01-01 00:00:00 — _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ statligt stöd i form av bidrag till studerande vid korttidsstudier 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom denna lag upphör sekretesslagen (1980:100) att gälla. 3.Om det i lag eller annan författning hänvisas till bestämmelser som har ersatts genom bestämmelser i denna lag, skall i stället de nya bestämmelserna tillämpas. 4.Föreskrifter och beslut som meddelats med stöd av sekretess- lagen (1980:100) och som gäller när denna lag träder i kraft skall anses meddelade enligt denna lag. 5.Övergångsbestämmelserna till sekretesslagen (1980:100) och till ändringar i den lagen skall gälla även i fortsättningen. lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 20 kap. 3 § skall ha Röjer någon uppgift, som han Röjer någon uppgift, som han är pliktig att hemlighålla enligt är pliktig att hemlighålla enligt lag eller annan författning eller lag eller annan författning eller enligt förordnande eller förbe- enligt förordnande eller förbe- håll som har meddelats med håll som har meddelats med stöd av lag eller annan författ- stöd av lag eller annan författ- ning, eller utnyttjar han olov- ning, eller använder han olov- hemlighet, dömes, hemlighet, dömes, om ej gärningen eljest är belagd om inte gärningen annars är med straff, för brott mot fängelse i högst . fängelse i högst . Den som av oaktsamhet begår gärning som avses i första stycket, dömes till böter. I ringa fall skall dock ej dömas till ansvar. Denna lag träder i kraft lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1, 4 och 5 §§, 36 kap. 5 § och 38 kap. 8 § skall ha följande lydelse. Förhandling vid domstol skall vara offentlig. Kan det antagas att vid för- Kan det antagas att vid för- handling kommer att förebringas handling kommer att förebringas uppgift, för vilken hos dom- uppgift, för vilken hos dom- stolen gäller sekretess som avses stolen gäller sekretess som avses i sekretesslagen (2005:xx) må rätten, om det bedömes vara av rätten, om det bedömes vara av synnerlig vikt att uppgiften ej synnerlig vikt att uppgiften ej röjes, förordna att förhand- röjes, förordna att förhand- lingen i vad den angår uppgiften lingen i vad den angår uppgiften skall hållas inom stängda dörrar. skall hållas inom stängda dörrar. Även i annat fall må förhandling Även i annat fall må förhandling hållas inom stängda dörrar, om hållas inom stängda dörrar, om sekretessen gäller enligt 7 kap. sekretessen gäller enligt 37 kap. 22 §, 8 kap. 17 3–5 eller 8 § sekretesslagen eller, 15 eller 16 § sekretesslagen eller, i vad avser domstolsförhandling under förundersökning i brott- under förundersökning i brott- mål eller därmed likställt mål mål eller därmed likställt mål eller ärende, enligt 16 kap. 2–6 eller ärende, enligt 5 kap. 1 eller eller 13 § eller 35 kap. 2–4 eller 7 § eller 9 kap. 17 § samma lag. 6–10 § samma lag. Förhandling skall alltid hållas skall alltid hållas inom stängda inom stängda dörrar, om sekre- tessen gäller enligt 9 kap. 3 § 32 kap. 8 § andra och andra stycket samma lag och det tredje stycket eller 13 § samma skulle strida mot avtal som avses lag och det skulle strida mot där att uppgiften röjes vid avtal som avses där att uppgiften röjes vid förhandlingen. Förhör med den som är eller lider av en psykisk störning får hållas inom stängda dörrar. Är eljest för särskilt fall föreskrivet, att förhandling må hållas inom stängda dörrar, vare det gällande. Har förhandling hållits inom Har förhandling hållits inom stängda dörrar och har därvid stängda dörrar och har därvid förebringats uppgift, för vilken förebringats uppgift, för vilken (1980:100), äge rätten förordna (2005:xx), äge rätten förordna att uppgiften icke får uppenbaras. att uppgiften icke får uppenbaras. Överläggning till dom eller beslut skall hållas inom stängda dörrar, om rätten ej finner det kunna ske offentligt. Hålles överläggning inom stängda dörrar, må, utom rättens ledamöter, närvara endast sådan rättens tjänsteman, som har att taga befattning med målet. När särskilda skäl äro därtill, må rätten medgiva även annan att närvara vid sådan överläggning. beslut skall ske offentligt. beslut skall ske offentligt. utsträckning domen eller be- utsträckning domen eller be- sekretess enligt 12 kap. 4 § andra sekretess enligt 43 kap. 9 § andra (1980:100), (2005:xx), skall dock avkunnandet ske inom skall dock avkunnandet ske inom följd av 2 kap. Den som till följd av 13 kap. hänvisas i något av dessa lagrum, hänvisas i något av dessa lagrum, inte får lämna en uppgift får inte inte får lämna en uppgift får inte höras som vittne om denna utan höras som vittne om denna utan tillstånd från den myndighet i tillstånd från den myndighet i Advokater, läkare, tandläkare, Advokater, läkare, tandläkare, tjänstlagen (2001:453) och deras tjänstlagen (2001:453) och deras biträden får höras som vittnen biträden får höras som vittnen om något som i denna deras om något som i denna deras eller som de i samband därmed eller som de i samband därmed erfarit, endast om det är med- erfarit, endast om det är med- givet i lag eller den, till vars givet i lag eller den, till vars samtycker till det. samtycker till det. följd av 9 kap. 4 § sekretesslagen följd av 24 kap. 7 § sekretesslagen inte får lämna uppgifter som inte får lämna uppgifter som avses där får höras som vittne avses där får höras som vittne om dem endast om det är om dem endast om det är medgivet i lag eller den till vars medgivet i lag eller den till vars förmån sekretessen gäller sam- förmån sekretessen gäller sam- tycker till det. tycker till det. Rättegångsombud, biträden eller försvarare får höras som vittnen om vad som anförtrotts dem för uppdragets fullgörande endast om parten medger det. Utan hinder av vad som sägs i Utan hinder av vad som sägs i andra eller tredje stycket före- andra eller tredje stycket före- ligger skyldighet att vittna för ligger skyldighet att vittna för 1. andra än försvarare i mål 1. andra än försvarare i mål 14 kap. 2 § femte 8 kap. 10 och 11 §§ och 22 kap. tesslagen (1980:100) och 20 § sekretesslagen (2005:xx) och 2. den som har uppgifts- 2. den som har uppgifts- mål enligt 5 kap. 2 § eller 6 kap. mål enligt 5 kap. 2 § eller 6 kap. 6, 13 eller 14 § samma lag eller 6, 13 eller 14 § samma lag eller enligt lagen (1990:52) med sär- enligt lagen (1990:52) med sär- skilda bestämmelser om vård av skilda bestämmelser om vård av Den som är präst inom ett trossamfund eller den som i ett sådant samfund har motsvarande ställning får inte höras som vittne om något som han eller hon har erfarit under bikt eller enskild själavård. Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 § tryckfrihetsför- ordningen eller 2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen får höras som vittne om förhållanden som tystnadsplikten avser endast i den mån det föreskrivs i nämnda paragrafer. Om någon enligt vad som sägs i denna paragraf inte får höras som vittne om ett visst förhållande, får vittnesförhör inte heller äga rum med den som under tystnadsplikt biträtt med tolkning eller översättning. Om allmän handling kan antagas äga betydelse som bevis, äge rätten förordna att handlingen skall tillhandahållas. Första stycket gäller ej Första stycket gäller ej uppgift, för vilken gäller sekre- uppgift, för vilken gäller sekre- tess till följd av 2 kap. 1 eller 2 § följd av 13 kap. eller 3 kap. 1 § sekretesslagen 3 § eller 14 kap. 2 § sekretesslagen (1980:100) eller bestämmelse, (2005:xx) eller bestämmelse, till till vilken hänvisas i något av vilken hänvisas i något av dessa dessa lagrum, med mindre den myndighet som har att pröva myndighet som har att pröva fråga om utlämnande av hand- fråga om utlämnande av hand- lingar givit sitt tillstånd därtill; lingar givit sitt tillstånd därtill; sådant, att någon, som haft be- sådant, att någon, som haft be- fattning med handlingen, enligt fattning med handlingen, enligt 36 kap. 5 § andra, tredje, fjärde 36 kap. 5 § andra, tredje, fjärde eller sjätte stycket ej må höras eller sjätte stycket ej må höras 3. handling genom vars före- 3. handling genom vars före- uppenbaras, med mindre synner- uppenbaras, med mindre synner- lig anledning förekommer. lig anledning förekommer. Denna lag träder i kraft lag om ändring i personuppgiftslagen (1998:204) Härigenom föreskrivs att 2, 27 och 42 §§ personuppgiftslagen (1998:204) skall ha följande lydelse. annan författning och förhållan- Om det i en annan lag eller i en förordning finns bestämmelser som avviker från denna lag, skall de bestämmelserna gälla. Bestämmelserna i denna lag hindrar inte att en personuppgift lämnas från en myndighet till en annan när myndigheterna utgör olika sekretessområden eller mellan olika sekretessområden inom samma myndighet, om uppgiftslämnandet sker i överens- stämmelse med sekretesslagen (2005:xx). Vad som avses med ett sekretessområde framgår av 2 kap. 9 § sekretesslagen. I den utsträckning det är I den utsträckning det är särskilt föreskrivet i lag eller särskilt föreskrivet i lag eller annan författning eller i beslut annan författning eller i beslut som har meddelats med stöd av som har meddelats med stöd av författning att uppgifter inte får författning att uppgifter inte får lämnas ut till den registrerade lämnas ut till den registrerade 23–26 §§. 23–26 §§. ansvarig som inte är en ansvarig som inte är en motsvarande fall som avses i motsvarande fall som avses i sekretesslagen (2005:xx) vägra att att lämna ut uppgifter till den lämna ut uppgifter till den skall till var och en som begär skall till var och en som begär det skyndsamt och på lämpligt det skyndsamt och på lämpligt andra behandlingar av person- andra behandlingar av person- uppgifter som inte har anmälts uppgifter som inte har anmälts ansvarige är dock inte skyldig ansvarige är dock inte skyldig vilka säkerhetsåtgärder som har vilka säkerhetsåtgärder som har ansvarig som inte är myndighet ansvarig som inte är myndighet får därvid i motsvarande fall får därvid i motsvarande fall (1980:100) vägra att lämna ut (2005:xx) vägra att lämna ut Denna lag träder i kraft lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 a §, 12 kap. 7 och 10 §§, 15 kap. 3 § och 16 kap 4 § socialtjänstlagen (2001:453) skall ha följande lydelse. som rör barn som far illa eller som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa samverka riskerar att fara illa samverka tioner och andra som berörs. tioner och andra som berörs. fråga om utlämnande av upp- fråga om utlämnande av upp- som följer av 15 kap. denna lag som följer av 15 kap. denna lag och av sekretesslagen (1980:100). och av sekretesslagen (2005:xx). Nämnden skall aktivt verka för Nämnden skall aktivt verka för skall på begäran av en annan myndighet lämna uppgifter till denna om utbetalad ekonomisk hjälp, om syftet är att undvika felaktiga utbetalningar från det allmänna eller en felaktig taxering. Om kommunens uppgifter inom fullgörs av flera nämnder skall varje sådan nämnd, i den utsträckning det begärs, till de övriga lämna 1.uppgifter om att en person är aktuell i ett ärende inom social- tjänsten, och 2.de uppgifter som behövs för att administrera fördelningen av platser inom särskilda boende- former i kommunen. andra stycket gäller inte uppgifter som omfattas av sekretess enligt 7 kap. 4 § andra stycket sekretess- lagen (1980:100). 1 kap. 5 § (1980:100) framgår att social- (2005:xx) framgår att social- sekretess kan polisanmäla brott sekretess kan polisanmäla brott som hindrar nämndens verk- som hindrar nämndens verk- 14 kap. 2 § femte stycket samma lag beträffande vissa brott som träffande vissa brott som riktar riktar sig mot barn. sig mot barn. Av 8 kap. 10 § stycke följer också att sekretess samma lag följer att sekretess inte hindrar att uppgifter, som inte hindrar att uppgifter, som angår misstanke om brott för angår misstanke om brott för vilket inte är föreskrivet lindri- vilket inte är föreskrivet lindri- gare straff än fängelse , gare straff än fängelse lämnas till en åklagarmyndighet, eller försök till sådant brott, lämnas till en åklagarmyndighet, myndighet som har att ingripa myndighet som har att ingripa hinder av sekretess lämnas hinder av sekretess lämnas någon vistas i ett hem för vård någon vistas i ett hem för vård eller boende, om uppgifterna för eller boende, eller i ett familje- särskilt fall begärs av en hem, om uppgifterna för särskilt fall begärs av en domstol, het, kronofogdemyndighet eller 2. uppgifter om en studerande 2. uppgifter om en studerande som behövs för prövning av ett som behövs för prövning av ett I det allmännas verksamhet I det allmännas verksamhet gäller sekretesslagen (1980:100) gäller sekretesslagen (2005:xx) beslut i ärenden om tillstånd enligt 7 kap. 1 §, omhändertagande av personakt enligt 7 kap. 5 § eller föreläggande eller förbud enligt 13 kap. 6 § samt överflyttning av ärende enligt 16 kap. 1 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. I fråga om överklagande av I fråga om överklagande av 4 § gäller i tillämpliga 4 § gäller i tillämpliga 7 § sekretesslagen (1980:100). sekretesslagen (2005:xx). beslut om omhändertagande av personakt enligt 7 kap. 5 § och om föreläggande eller förbud enligt 13 kap. 6 § samt domstols motsvarande beslut gäller . skall lämna den hjälp som behövs för att verkställa ett beslut om omhändertagande av personakt. Denna lag träder i kraft lag om ändring i lagen (2004:xx) om hantering av allmänna handlingar3 Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 och 4 §§, 2 kap. 2 och 4 §§, 3 kap. 7 § samt 4 kap. 5 § lagen (2004:xx) om hantering av allmänna handlingar skall ha följande lydelse. Med statliga myndigheter jämställs i denna lag 1. sådana organ som avses i 1. sådana organ som avses i 1 kap. 8 § andra stycket första 3 kap. 6 § sekretesslagen (2005:xx) meningen sekretesslagen (1980:100) när det gäller allmänna hand- när det gäller allmänna hand- lingar i den verksamhet som lingar i den verksamhet som avses i bilagan till sekretess- avses i bilagan till sekretess- Med kommunala myndig- heter jämställs i denna lag sådana juridiska personer som avses i 1 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100). Med kommunala myndig- heter jämställs i denna lag sådana juridiska personer som avses i 3 kap. 5 § sekretesslagen (2005:xx). registreras utan dröjsmål när de registreras utan dröjsmål när de har kommit in till eller upp- har kommit in till eller upp- behöver inte registreras om de hålls organiserade så att det utan 3 Enligt förslag i SOU 2002:97 svårighet kan fastställas om en svårighet kan fastställas om en handling har kommit in eller handling har kommit in eller upprättats. Är det uppenbart att en allmän handling är av ringa betydelse för myndighetens verksamhet, behöver den varken registreras eller hållas organiserad. Om det finns särskilda skäl, får regeringen meddela föreskrifter om att handlingar av ett visst slag som finns i betydande omfattning hos en myndighet inte behöver registreras enligt första stycket. I 16 § 1 finns särskilda bestämmelser om registrering av upp- tagningar för automatiserad behandling som är tillgängliga för flera myndigheter. 2 kap. 16 § markering finns i 2 kap. 16 § 2 kap. 16 § (1980:100). (2005:xx). En myndighets beslut att avslå en begäran enligt 5 § får överklagas på det sätt som anges i 15 kap. 7, 9 och 10 §§ sekretesslagen (1980:100). Av 2 kap. 15 § tryckfrihets- förordningen framgår att ett beslut om att inte lämna ut handling eller lämna ut allmän handling med förbehåll, som inskränker sökandens rätt att röja innehållet eller annars an- vända det, får överklagas. Närmare bestämmelser om över- klagande finns i 15 kap. 7–10 §§ sekretesslagen. En myndighets beslut att avslå en begäran enligt 5 § får överklagas på det sätt som anges i 11 kap. sekretesslagen (2005:xx). Av 2 kap. 15 § tryckfrihets- förordningen framgår att ett beslut om att inte lämna ut handling eller lämna ut allmän handling med förbehåll, som inskränker sökandens rätt att röja innehållet eller annars an- vända det, får överklagas. Närmare bestämmelser om över- klagande finns i 11 kap. sekretesslagen. Den kommunala arkivmyndigheten skall ha ansvar för tillsynen 1. sådana juridiska personer som avses i 1 kap. 9 § sekretess- som avses i 3 kap. 5 § sekretess- lagen (1980:100), och lagen (2005:xx), och sådana enskilda organ som avses i 1 kap. 2 § tredje stycket 1 om organet förvarar ett kommunalt arkiv. Bestämmer flera kommuner eller landsting tillsammans i en sådan juridisk person som anges i första stycket 1, skall arkivmyndigheten i den kommun eller det landsting som kommunerna eller landstingen bestämt genom avtal, ha ansvar för tillsynen. Denna lag träder i kraft Offentlighetsprincipen och IT samt översyn Beslut vid regeringssammanträde . En kommitté tillkallas med uppgift att göra en översyn av bestämmelserna om allmänna handlingars offentlighet i syfte att vidga möjligheterna för offentlighetsprincipens tillämpning i IT- samhället. Kommittén skall undersöka om det i något fall finns ett behov av att öka möjligheterna att inte tillhandahålla en allmän handling som omfattas av upphovsrätt eller någon annan rättighet enligt upp- hovsrättslagen. Kommittén skall kartlägga de faktorer som har varit avgörande för i vilken utsträckning insyn råder i kommunala respektive stat- liga företag, överväga om det är lämpligt med en enhetlig syn på offentlighetsprincipens tillämplighet när det gäller sådana företag samt ange vilka kriterier som bör gälla för insyn i dessa och i andra organ som avses i 1 kap. 8 § sekretesslagen. Kommittén skall göra en allmän översyn av sekretesslagen. I denna ingår att undersöka i vilken utsträckning lagen kan för- bättras, t.ex. genom att onödiga bestämmelser upphävs och att lagen görs mer överskådlig, med bibehållen balans mellan intresset av offentlighet och insyn å ena sidan och integritets- och andra sekretesskyddsintressen å den andra. -särskilt uppmärksamma några frågor som rör sekretess och myndigheternas möjligheter att samverka, -göra en översyn av de tystnadsplikter som bryter meddelar- friheten, -försöka hitta en ändamålsenlig och öppenhetsvänlig lösning för att genomföra åtaganden när det gäller offentlighet och sekretess på området för internationellt informationsutbyte, -göra en uppföljning av utvecklingen i frågor om utrikessekretess mot bakgrund av bl.a. inträde i EU och en utvärdering av tillämpningen av bestämmelsen om utrikessekretess. Till främjande av ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning skall, enligt 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen (TF), varje med- borgare ha rätt att ta del av allmänna handlingar. Denna rätt får begränsas endast om det är påkallat med hänsyn till vissa i TF särskilt angivna intressen, t.ex. rikets säkerhet, intresset att före- bygga eller beivra brott och skyddet för enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Begränsningar i rätten att ta del av allmänna handlingar skall anges noga i en särskild lag (sekretess- lagen) eller i annan lag som den lagen hänvisar till. Sekretesslagen innehåller också bestämmelser om bl.a. registrering och hemlig- stämpling av allmänna handlingar (15 kap.). Rätten att ta del av allmänna handlingar utgör också en av grunderna för det offentliga arkivväsendet. Arkivlagen (1990:782) innehåller grundläggande föreskrifter om arkiv hos såväl statliga som kommunala myndigheter. I lagen finns bestämmelser om vad som ingår i en myndighets arkiv samt om vård och gallring av arkiv. Rätten att ta del av material från myndigheterna har från början gällt "handlingar". Med detta begrepp har ursprungligen avsetts pappersdokument. Genom TF klargjordes att det också omfattade kartor, ritningar och bilder. infördes nya bestämmelser i som slog fast att i princip samma regler som gällde för handlingar av traditionell typ skulle tillämpas på tekniska upptagningar, inklusive ADB-upptagningar. Med upptagning för ADB skulle avses en uppgift som är fixerad på någon form av datamedium och som antingen finns i eller kan matas in i en datamaskin. I begreppet upptagning för ADB skulle ligga också att informationen var läsbar endast med ADB-teknik (prop. fick om allmänna handlingars offentlighet en helt ny lydelse. I sak innebar den nya lydelsen dock inte någon större förändring. tillkallade regeringen en parlamentariskt sammansatt kommitté, (Ju 1995:08) med uppgift att analysera på vilket sätt EG:s s.k. dataskyddsdirektiv om skydd för personuppgifter skall införlivas i svensk lagstiftning samt att lägga fram förslag till en ny lag på området (dir. 1995:91). Kommittén fick också i uppdrag att föreslå de ändringar i om allmänna handlingars offentlighet som är motive- rade för att grundlagsregleringen skall vara anpassad till den nya tekniken och terminologin på området. I detta uppdrag ingick att med hänsyn till utvecklingen på IT-området göra en översyn av reglerna i TF om allmänna handlingars offentlighet. Syftet var att kommittén skulle överväga hur offentlighetsprincipen skall kunna tillämpas under nya tekniska förutsättningar och att lagstiftningen skulle göras så oberoende som möjligt av tekniska begrepp och termer. En utgångspunkt var att allmänhetens tillgång till informa- tion skall vara oberoende av vilket sätt myndigheterna valt för att registrera informationen. Kommittén skulle särskilt överväga om begreppet handling i TF är ändamålsenligt eller om det bör ersättas. Kommittén skulle också, mot bakgrund av utvecklingen mot globala nätverk, analysera innebörden av den s.k. biblioteksregeln i 2 kap. 11 § andra stycket TF. avlämnade betänkandet Integri- tet Offentlighet Informationsteknik (SOU 1997:39). I betänkandet föreslogs i den del som rör reglerna om allmänna handlingars offentlighet en rad ändringar i bl.a. TF och sekretesslagen. För det första föreslogs en ny begreppsapparat som innebär att det centrala begreppet i offentlighetslagstiftningen skall vara "allmän uppgift" i stället för "allmän handling". Begreppet handling skall finnas kvar i lagen som en "förvaringsplats" för uppgifter. Kommittén föreslog att begreppet förvar skall återfå sin egentliga betydelse, men att det skall innefatta även elektroniska förvar. Det föreslagna nya sättet att se på förvar innebär, enligt kommittén, att den s.k. biblioteks- regeln kan förenklas. föreslog vidare att den begränsade skyldig- heten för myndigheter att med "rutinbetonade åtgärder" ta fram uppgifter genom att göra extra sökningar och sammanställningar utöver dem som myndigheterna själva normalt gör bör gälla även . Det bör emellertid införas en begränsning i denna Myndigheterna skall vara skyldiga att utföra extra arbete bara när det kan göras utan nämnvärda kostnader. När det gäller själva utlämnandet av allmänna uppgifter till allmänheten föreslog kommittén en utvidgning av offentlighets- principen. Den skall även omfatta en rätt att få ut allmänna upp- gifter i elektronisk form, med undantag för datorprogram. Beträffande sekretesslagen föreslogs, utöver rena följdändringar, bl.a. ändringar i bestämmelsen om hemligstämpling och en utökad serviceskyldighet. Vidare föreslogs att det skall införas en skyldig- het att hålla systemdokumentationen tillgänglig för allmänheten för myndigheter som i sin myndighetsutövning fattar automatise- rade beslut med hjälp av tekniska hjälpmedel. Slutligen föreslog kommittén att det i TF skall införas en bestämmelse som hänvisar till arkivlagen. Kommittén gjorde även en kostnadsanalys av lämnade förslag, men hade av tidsskäl inte möjlighet att göra någon djupare analys. Förslagen som rör offentlighetsprincipen mottogs i huvudsak positivt av en majoritet av remissinstanserna. Flera instanser, även en del av dem som tyckte förslagen var bra, uttryckte emellertid farhågor för att konsekvenserna av förslagen inte var tillräckligt utredda. uppdrog regeringen åt Statskontoret att analysera de ekonomiska konsekvenserna av kommitténs förslag och att lämna förslag till finansiering i de fall förslagen leder till utgiftsökningar (dnr Ju97/1280). Statskontoret redovisade analysen till regeringen i rapporten av betänkande SOU 1997:39 (Rapport 1997:11).