sou · GRB397d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Det är t.ex. nödvändigt att kronofogdemyndig- heter och skattemyndigheter samarbetar vad gäller indrivning av statliga fordringar. Sekretess och utbyte av information För att möjliggöra ett utbyte av information får enligt 1 kap. 3 § första stycket sekretess brytas i de fall som anges i sekretesslagen eller i lag eller förordning som sekretesslagen hänvisar till. De sekretessbrytande bestämmelserna återfinns i första hand i 14 kap. sekretesslagen men också i andra delar av lagen. Enligt 1 kap. 5 § sekretesslagen utgör sekretess inte hinder mot att uppgift lämnas ut om det är nödvändigt för att den utlämnande myndigheten skall kunna fullgöra sin verksamhet. Denna bestäm- melse är avsedd att tillämpas restriktivt och får inte användas enbart i syfte att höja myndigheternas effektivitet. Sekretess hindrar enligt 14 kap. 1 § sekretesslagen inte att upp- gift lämnas till annan myndighet om uppgiftsskyldigheten följer av lag eller förordning. Som exempel på sådan sekretessbrytande upp- giftsskyldighet kan nämnas 37 § skuldsaneringslagen (1994:334), 4 § förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i skatte- förvaltningens beskattningsverksamhet samt 7 och 8 §§ förord- ningen (2001:590) om behandling av uppgifter i kronofogdemyn- digheternas verksamhet. I 14 kap. 2 § fjärde stycket sekretesslagen finns en sekretessbry- tande bestämmelse som har generell giltighet. Enligt den bestäm- melsen hindrar inte sekretess att uppgift som rör misstanke om brott lämnas till åklagarmyndighet, polismyndighet eller annan myndighet som har att ingripa mot brottet om fängelse är föreskri- vet för brottet och detta kan antas leda till annan påföljd än böter. Den s.k. generalklausulen i 14 kap. 3 § första stycket sekretess- lagen innebär att sekretessbelagd uppgift kan, utöver vad som följer av 1 och 2 §§ i kapitlet, lämnas till myndighet om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen skall skydda. Om inte hinder föreligger på grund av sekretess eller av hänsyn till arbetets behöriga gång är en myndighet enligt 15 kap. 5 § sekretesslagen skyldig att på begäran av en annan myndighet lämna ut uppgift som den förfogar över. Denna bestämmelse kan ses som en precisering av den allmänna samverkansskyldighet mellan myndigheter som följer av 6 § förvaltningslagen (1986:223). Om en myndighet begär att få ta del av en sekretessbelagd uppgift hos en annan myndighet och denna myndighet finner att en sekretessbry- tande bestämmelse är tillämplig följer det av 15 kap. 5 § sekre- tesslagen att myndigheten är skyldig att lämna ut uppgiften. Sekretess och utbyte av information 6.1.4Sekretess i ärenden med utlandsanknytning I och med handlingsoffentligheten hos myndigheter har ofta svagare sekretesskydd än andra länder. har träffat avtal med åtskilliga stater angående handräckning på skatte- och indriv- ningsområdet. I många av dessa avtal finns klausuler om utbyte av uppgifter mellan länderna. Ofta finns det även bestämmelser om hur en stat skall behandla den information som erhållits i enlighet med avtalet. För att lättare skall kunna träffa avtal angående hand- räckning, och för att utbyte av sekretessbelagda uppgifter skall kunna ske, finns i 9 kap. 3 § sekretesslagen möjligheter att tillämpa strängare sekretess för uppgifter som kommer från en annan stat. Paragrafens första stycke reglerar när en svensk myndighet biträder en annan stats myndighet med handräckning eller bistånd i skatte- ärenden. För dessa ärenden gäller sekretess enligt 9 kap. 1 och 2 §§ sekretesslagen. I 9 kap. 3 § andra stycket regleras sekretessen när en svensk myndighet förfogar över en uppgift med stöd av avtal i verksamhet som avses i 9 kap. 1, 2 eller 19 §. Sekretess gäller då för uppgift om enskilds personliga och ekonomiska förhållanden. Uppgifter som inkommit med stöd av ett internationellt avtal får användas endast för det syfte informationen har inhämtats för och får inte lämnas till någon annan myndighet om inte avtalet medger det. 6.2.1Lagen om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet Behandlingen av personuppgifter, och i viss mån även behandling av uppgifter om juridiska personer och avlidna, i kronofogdemyn- digheternas verksamhet regleras i lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet (prop. 2000/01:33, bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2000/01:176). Genom lagen, som trädde i kraft , upphävdes utsöknings- registerlagen (1986:617) och lagen (1991:876) om register för betalningsföreläggande och handräckning. Personuppgiftslagen (1998:204) är generellt tillämplig på behandling av personuppgifter. Den gäller därför i den mån det inte finns avvikande bestämmelser i lagen om behandling av uppgifter i Sekretess och utbyte av information kronofogdemyndigheternas verksamhet (1 kap. 2 och 3 §§ lagen om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksam- het). Ramen för hanteringen av personuppgifter i en databas bestäms genom de för databasen gällande ändamålen. Uppgifterna i data- basen får behandlas endast för de i lagen angivna ändamålen. De primära ändamålen utgörs av de ändamål som är direkt knutna till den verksamhet som bedrivs av den personuppgiftsansvariga myndigheten. De primära ändamålen styr vilka uppgifter som får föras in i en databas. Med sekundära ändamål för en databas avses sådana ändamål som kan hänföras till andra verksamhetsområden än det för vilket databasen primärt förs. För kronofogdemyndigheternas olika verksamheter finns fyra databaser, nämligen utsöknings- och indrivningsdatabasen (2 kap. 1–6 §§), betalningsföreläggande- och handräckningsdatabasen (2 kap. 7–12 §§), skuldsaneringsdatabasen (2 kap. 13–18 §§) och konkurstillsynsdatabasen (2 kap. 19–23 §§). I fråga om de mindre arbetsuppgifter som åligger kronofogdemyndigheten, såsom upp- tagning av protester av växlar och checkar, registrering av hand- lingar om lösöreköp, beslut när arbetsgivare skall utnyttja sin kvittningsrätt mot arbetstagare, processer i vissa lönegarantimål, kallelse på okända borgenärer samt underrättelser till målsägande i brottmål, har behandlingen av personuppgifter inte ansetts behöva regleras i en eller flera för ändamålen särskilt inrättade databaser utan dessa arbetsuppgifter omfattas av bestämmelserna i utsök- nings- och indrivningsdatabasen (prop. 2000/01:33 s. 157). Den behandling av personuppgifter som behöver göras när kronofog- demyndigheten för statens talan i processer enligt lönegarantilagen (1992:497) åligger tillsynsmyndigheterna i konkurs och regleras därför gemensamt med konkurstillsynsdatabasen (2 kap. 20 § lagen om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksam- het). Den behandling av personuppgifter som skall göras inom ramen för utsöknings- och indrivningsdatabasen motsvarar i princip den behandling som skedde enligt utsökningsregisterlagen (1986:617). Sekretess och utbyte av information Det grundläggande primära ändamålet med databasen är verkstäl- lighet enligt utsökningsbalken eller annan författning samt indriv- ning av statliga fordringar m.m. Andra primära ändamål med data- basen är avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter, över- vakning av näringsförbud, ärenden om ansvar för annans skatt, dvs. företrädaransvar och betalningsansvar enligt aktiebolagslagen (1975:1385) och annan associationsrättslig lagstiftning, samt till- syn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten. Även andra myndigheter, t.ex. skattemyndigheter och Jord- bruksverket, behöver tillgång till uppgifter i databasen för att kunna genomföra avräkning och kvittning vid utbetalningar av olika slag. Avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter samt kvittning vid utbetalning av bidrag utgör därför sekundära ändamål med behandling i databasen. Inom skatteförvaltningen och hos finns behov av till- gång till uppgifter om exekutiva åtgärder för den ordinarie verk- samheten med uttag av skatt och tull. Planering, samordning och uppföljning av revisions- och annan kontrollverksamhet vid beskattning och tulltaxering samt utredningar vid bestämmande och betalning av skatter, tullar och socialavgifter utgör därför sekundära ändamål. Även vid olika prövnings- och tillsynsförfaranden – t.ex. utskänkningstillstånd, tillsyn över restauranger och trafiktillstånd – finns behov av information om huruvida en person är föremål för exekutiva åtgärder. Databasen får användas också för sådana ända- mål. I olika författningar finns bestämmelser om överlämnande av uppgifter till och från utsöknings- och indrivningsdatabasen. Av 3 § 4 socialförsäkringsregisterförordningen (1998:1576) framgår att socialförsäkringsregistret får genom sambearbetning tillföras upp- gifter från utsöknings- och indrivningsdatabasen. Av 7 § denna förordning framgår att för verkställighet enligt utsökningsbalken och annan författning får uppgifter i socialförsäkringsregister om utbetalda socialförsäkringsersättningar och bidrag lämnas på medium för automatiserad behandling till kronofogdemyndighet. Uppgifter får också enligt 8 § förordningen (1997:903) om register över förelägganden av ordningsbot lämnas ut från registret över förelägganden av ordningsbot på medium för automatiserad behandling till för aktualisering av utsöknings- och indrivningsdatabasen. Av 15 § förordningen (1997:903) om register över strafförelägganden följer att uppgifter får lämnas från Sekretess och utbyte av information det register över uppbörd i ärenden om strafföreläggande som förs hos till utsöknings- och indrivningsdatabasen. Det primära ändamålet med betalningsföreläggande- och hand- räckningsdatabasen är handläggningen av mål om betalningsföre- läggande och handräckning (summarisk process). Behandlingen av personuppgifter motsvarar den som tidigare skedde med stöd av i huvudsak lagen (1991:876) om register för betalningsföreläggande och handräckning. Liksom i övriga verksamheter måste det finnas möjligheter att utöva tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten. Uppgifterna i databasen får därför behandlas även för sådana ändamål (2 kap. 8 § lagen om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet). Det finns också, precis som vad gäller utsöknings- och indriv- ningsdatabasen, andra myndigheter som behöver uppgifter om att en person är svarande i ett mål om betalningsföreläggande vid olika prövnings- och tillsynsförfaranden. Så behöver t.ex. kommunerna uppgifter från databasen vid tillståndsgivning i fråga om utskänk- ning av alkohol och länsstyrelserna vid tillsyn över restauranger m.m. Ett sekundärt ändamål med databasen är därför att möjliggöra behandling av uppgifter för att tillhandahålla information som behövs i författningsreglerad verksamhet utanför kronofogdemyn- digheterna för tillsyn samt lämplighets- och tillståndsprövning och liknande prövning (2 kap. 9 § lagen om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet). Ändamålet med skuldsaneringsdatabasen är i första hand att till- handahålla den information som behövs i kronofogdemyndig- hetens handläggning av ärenden om skuldsanering samt tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten (2 kap. 14 § lagen om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet). Det finns också hos andra myndigheter vid olika prövnings- och tillståndsförfaranden ett behov av information om att en person har ansökt om skuldsanering, t.ex. vid utskänkningstillstånd och vid Sekretess och utbyte av information tillsyn över restauranger. Ett sekundärt ändamål med databasen är därför att tillhandahålla information som behövs i författnings- reglerad verksamhet utanför kronofogdemyndigheterna för tillsyn samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande pröv- ning (2 kap. 15 § lagen om behandling av uppgifter i kronofogde- myndigheternas verksamhet). Uppgifterna i konkurstillsynsdatabasen får användas för att tillhan- dahålla den information som behövs i kronofogdemyndighetens verksamhet för handläggning av konkurstillsynsärenden och mål enligt lönegarantilagen samt för tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten (2 kap. 20 § lagen om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet). 6.2.2Utlämnande av uppgifter från kronofogdemyndigheternas databaser I 7 och 8 §§ förordningen (2001:590) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet behandlas fall när krono- fogdemyndigheten är skyldig att på begäran av , skatte- myndigheten eller Säkerhetspolisen lämna ut uppgifter. Enligt dessa bestämmelser skall uppgifter som avses i 2 kap. 5 § 1–7 lagen om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksam- het lämnas ut om uppgifterna avser en person som förekommer i ett ärende hos eller skattemyndigheten eller, vad gäller begäran av Säkerhetspolisen, om uppgifterna förekommer i ärende om särskild personutredning enligt 18 § säkerhetsskyddslagen (1996:627). Det är här fråga om, förutom uppgifter om identitet och liknande, uppgifter om enskilds ekonomiska förhållanden, näringsförbud, yrkanden och grunder samt beslut och andra åtgär- der i ett mål eller ärende. I 11–17 §§ förordningen om behandling av uppgifter i kronofog- demyndigheternas verksamhet regleras utlämnande av uppgifter på medium för automatiserad behandling. Uppgifter ur utsöknings- och indrivningsdatabasen får lämnas ut till den som har tillstånd att bedriva kreditupplysningsverksamhet. Uppgifter får också lämnas ut för utbetalning av influtna medel och för annan redovisning. Sekretess och utbyte av information Beslut om utmätning enligt 7 kap. utsökningsbalken får lämnas ut till gäldenärens arbetsgivare när det behövs för verkställighet av beslut om indrivning. För kontroll och tillsyn samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning får uppgifter ur utsöknings- och indrivningsdatabasen om fysisk persons identi- tet, bosättning, familjeförhållanden och uppgifter som avses i 2 § 4 och 10 (bl.a. anstånd, avbetalningsplan, betalningsinställelse, kon- kurs, ackord och näringsförbud) samt uppgifter om skuldens storlek avseende fordringar som drivs in i allmänt mål lämnas ut till prövningsmyndighet enligt 2 kap. 2 § yrkestrafiklagen (1998:490) och 4 § lagen (1998:492) om biluthyrning. Uppgifterna får också sambearbetas med uppgifter i vägtrafikregistret i fråga om inne- havare av trafiktillstånd och övriga prövade som avses i 2 kap. 6, 7 och 15 §§ yrkestrafiklagen och innehavare av tillstånd till biluthyr- ning och övriga prövade som avses i 8–10 §§ lagen om biluthyrning. Uppgifter ur betalningsföreläggande- och handräckningsdata- basen får lämnas ut för redovisning till sökanden i målet. Uppgifter i databaserna om den enskilde själv får lämnas ut till denne. 6.2.3Direktåtkomst till kronofogdemyndighetens databaser och kronofogdemyndigheterna får enligt 2 kap. 26 § lagen om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheter- nas verksamhet ha direktåtkomst till samtliga de databaser som omfattas av lagen om behandling av uppgifter i kronofogdemyn- digheternas verksamhet. En obegränsad direktåtkomst till en databas inom en myndig- hetsorganisation innebär inte att samtliga anställda har tillgång till uppgifterna. Personuppgiftslagens allmänna bestämmelser om grundläggande krav på och säkerhet vid behandling m.m. innebär att åtkomsten till olika uppgifter måste begränsas. Direktåtkomst till en databas för myndigheter utanför den ansvariga myndighetsorganisationen har ansetts böra medges endast i begränsad omfattning. Skattemyndigheterna, och Säkerhetspolisen får ha viss direktåtkomst till utsöknings- och indrivningsdatabasen (2 kap. 27 § lagen om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet). En förutsättning för att direktåtkomst skall tillåtas till en databas är att det ändamål för vilket direktåtkomst ges omfattas av de sekundära ändamålen med Sekretess och utbyte av information Som sekundära ändamål för utsöknings- och indriv- ningsdatabasen anges avräkning av återbetalning av skatter och avgifter, planering, samordning och uppföljning av revisions- och annan kontrollverksamhet vid beskattning och tulltaxering samt utredningar vid bestämmande och betalning av skatter, tullar och avgifter. Skattemyndigheternas och direktåtkomst får därför avse uppgifter i utsöknings- och indrivningsdatabasen. Åtkomsten omfattar inte de elektroniska handlingar eller de upp- gifter rörande brott som får registreras i databasen. Även Säker- hetspolisen får ha direktåtkomst till utsöknings- och indrivnings- databasen för att få underlag till de särskilda personutredningar som skall göras enligt 18 § säkerhetsskyddslagen. Förslagen i prop. 2002/03:99 Det nya innebär inte att åtkomst till utsöknings- och indrivningsdatabasen förändras i förhållande till vad som gällt tidigare. före- slås ha direktåtkomst till samtliga uppgifter i utsöknings- och indrivningsdatabasen endast i de fall då verket agerar i egenskap av chefsmyndighet inom exekutionsväsendet. När verket agerar inom ramen för sin beskattningsverksamhet skall verket inte genom direktåtkomst ha tillgång till de elektroniska handlingar och de uppgifter om misstanke om brott, om lagöverträdelse som inne- fattar brott eller om domar i brottmål som får registreras i data- basen. Det finns flera myndigheter utöver skatteförvaltningen, Tullver- ket och Säkerhetspolisen som regelmässigt behöver tillgång till olika uppgifter i kronofogdemyndigheternas databaser. Behovet tillgodoses genom utlämnande av uppgifter på medium för automa- tiserad behandling, se vidare avsnitt 6.2.2. Enligt 2 kap. 28 § lagen om behandling av uppgifter i kronofog- demyndigheternas verksamhet får enskild ha direktåtkomst till sådana uppgifter om sig själv i databasen som får lämnas ut till honom om regeringen har lämnat föreskrifter om det. Enligt 16 § förordningen om behandling av uppgifter i kronofogdemyndig- heternas verksamhet får uppgifter om den enskilde själv lämnas ut till denne och enligt 9 § förordningen får enskild ha direktåtkomst till uppgifter om sig själv. skall lämna närmare föreskrifter om vilka uppgifter som får omfattas av enskildas direktåtkomst. Verket har ännu inte utfärdat några sådana före- skrifter. Även sökande eller dennes ombud får ha direktåtkomst till upp- gifter i utsöknings- och indrivningsdatabasen (28 § lagen och 10 § Sekretess och utbyte av information Direktåtkomsten får avse endast uppgifter om mål och ärenden som sökanden har gett in och får omfatta endast upp- gifter som avses i 9 kap. 19 § första stycket andra meningen och andra stycket sekretesslagen, alltså uppgifter som inte omfattas av sekretess (uppgift om förpliktelse som avses med den sökta verk- ställigheten i ett pågående mål och i ett avslutat mål om det finns uppgifter om verkställighet för andra förpliktelser som inte är äldre än ). Uppgifter i utsöknings- och indrivningsdatabasen omfattas enligt 9 kap. 19 § sekretesslagen av ett omvänt skaderekvisit. Bestämmelserna om direktåtkomst bryter inte sekretessen (prop. 2000/01:33 s. 175). Sekretessbrytande bestämmelser har i stället införts i 7 och 8 §§ förordningen om behandling av uppgifter i kro- nofogdemyndigheternas verksamhet. Det förekommer ett tämligen omfattande uppgiftsutbyte mellan kronofogdemyndighet och skattemyndighet, inte minst vad gäller indrivning av statliga fordringar. har tillgång till vissa uppgifter i utsöknings- och indrivningsdatabasen och krono- fogdemyndigheten har tillgång till uppgifter i databasen för behandling av uppgifter i beskattningsverksamheten, beskattnings- databasen. Skatteregisterlagen (1980:343), som tidigare reglerade flertalet av de register som förs för beskattningsverksamheten, har ersatts av lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet. Lagen omfattar, förutom skatteregistren, även fastighetstaxeringsregistret, gåvoskatteregister, olika punkt- skatteregister samt tillfälliga register som inrättas vid revision och annan kontroll (prop. 2000/01:33 s. 122). Förutom de primära ändamålen – behandla uppgifter för att till- handahålla information för fastställande av underlag för skatter och avgifter m.m. – får uppgifter enligt 1 kap. 5 § lagen om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet även behandlas för att tillhandahålla information som behövs i författ- ningsreglerad verksamhet utanför skatteförvaltningen för fastställande av underlag för skatter eller avgifter samt, bestäm- mande, redovisning, betalning och återbetalning av skatter eller avgifter, Sekretess och utbyte av information utsökning och indrivning, att utgöra underlag för beslut och kontroll av bidrag och andra stöd, tillsyn och kontroll samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning, och aktualisering och komplettering av uppgifter om fastigheter i andra myndigheters register. hade redan tidigare relativt omfattande tillgång till uppgifter i skatteregistret genom direktåtkomst, vilket har motiverats med den nära kopplingen mellan beskattningsverk- samhet och indrivningsverksamhet. Den nya lagstiftningen har inte inneburit några begränsningar i detta hänseende (2 kap. 8 § lagen om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattnings- verksamhet). Direktåtkomsten omfattar dock inte de elektroniska handlingarna, eftersom dessa bedöms vara särskilt känsliga från integritetssynpunkt (prop. 2000/01:33 s. 132). Om det finns behov hos kronofogdemyndigheten att få ta del av handlingar i ett ärende får detta ske genom en begäran hos skattemyndigheten. Liksom tidigare är kronofogdemyndighetens direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabasen i huvudsak begränsad till uppgifter om gäldenärer och andra personer som förekommer i ett ärende hos myndigheten. behöver dock i vissa fall även ha åtkomst till uppgifter om personer eller företag som inte är registrerade som gäldenärer. Det gäller framför allt uppgifter om person- eller organisationsnummer, namn, firma och adress för juridiska personer och näringsidkare samt om en person är registre- rad för mervärdesskatt eller arbetsgivaravgifter. Kronofogdemyn- digheten får därför ha direktåtkomst även till sådana uppgifter i beskattningsdatabasen (2 kap. 8 § första stycket lagen om behand- ling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet). Bestämmelserna i lagen om behandling av uppgifter i skatteför- valtningens beskattningsverksamhet om att kronofogdemyndighe- ten får ha direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabasen är inte sådana sekretessbrytande regler som möjliggör för skattemyn- digheten att lämna ut uppgifterna (prop. 2000/01:33 s. 131). Sekre- tessbrytande regler har i stället tagits in i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattnings- verksamhet. Sekretess och utbyte av information På begäran av kronofogdemyndigheten skall enligt 4 § förord- ningen om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskatt- ningsverksamhet uppgifter som avses i 2 kap. 3 § 1–3 lagen om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattnings- verksamhet lämnas ut. De uppgifter som avses är främst identitets- uppgifter, ägarförhållanden och registrering för skatter och avgif- ter. Vidare skall på begäran av kronofogdemyndigheten uppgifter lämnas ut som avses i 2 kap. 3 § 4, 5, 9 och 10 lagen om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet om en person som är registrerad som gäldenär hos kronofogdemyndig- heten eller make till gäldenär eller någon annan som likställs med make. Det är bl.a. fråga om uppgifter om underlag för fastställande av skatter och avgifter, yrkanden och grunder i ett ärende samt beslut, betalning, redovisning och andra åtgärder i ett ärende. åtkomst till uppgifterna begränsas genom att databasen inte får användas för andra ändamål än de som anges i 1 kap. 5 §, alltså bl.a. för utsökning och indrivning.