sou · GRB391d8 · 2004-01-01 00:00:00 — som nya tekniska produkter och tjänster inte finner sina marknader, finns en rad exempel på teknik och teknikanvändning utvecklad ur kunskap om äldre människors reella behov eller användning utvecklad av brukarna själva. Jag vill hävda att det enda sättet för bra produkter och system att utvecklas för äldre är en modernisering av synen på innovationer och ekonomisk utveckling. Detta gäller inte enbart äldre användare men har en särskild bäring på dem eftersom de sällan är subjekt men objekt i innovations- processerna. Historiskt finns flera exempel på hur användarna är de som inte bara formar men också uppfinner nya användningsområden. I själva verket är det i mötet med användaren som nyttan prövas eller där nya lösningar kommer till. Den teoriutveckling som ägt rum under de senaste tjugo årens forskning om teknikutveckling och tek- nikens drivkrafter håller i så måtto på att förändra synsätten på olika nivåer. I syfte att fånga användarproblematiken har flera lovvärda försök genomförts men med alltför små resurser. KFB:s seminarier 1999 visade att det på varje företag finns erfarna affärsutvecklare som utan större stöd från ledningen försöker etablera ett användar- perspektiv. Som en följd av dessa seminarier etablerades 2001 ett nationellt centrum för IT-användning i , delfinansierat av Verket för Innovationssystem (). Tanken är att en användarorienterad IKT-utveckling skulle kunna komma till stånd snabbare om utbytet av erfarenheter mellan företag och forskare blev mera effektivt. Intresset är stort men resurserna små. har etablerat kunskap och meto- der om användarmedverkan utan att resultaten har fått den upp- märksamhet från näringslivet som de förtjänar. LO har även de med finansiering från startat utvecklingen av en certifie- Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling ringsprocess baserad på den årliga utdelningen av Användarnas pris () för bästa datorsystem. Det svenska företaget medverkade till att utveckla en standard (ISO 13407) för användarorienterade utvecklingsprocesser och vid svenska universitet pågår många försök att åstadkomma användbara system. Dessa lovvärda försök behöver för att kunna åstadkomma en förändring, ekonomiska resurser och utrymme för försök där användaren och inte tekniken driver utvecklingen. Med andra ord där användaren är subjekt. En sådan satsning borde kunna åstad- kommas med politisk vilja. Det traditionella synsättet på teknik och innovation som en linjär process, ger sakta men säkert vika för ett synsätt som bygger på att innovationer skapas i samverkan mellan aktörer och får sin karaktär av den tradition och den kultur den växer fram i. Syftet med dessa modeller är att öka praktiskt samarbete till förmån för tillväxt och innovationer. De innovationssystemteorier som ligger till grund för modellerna är i regel skapade ur data på en hög aggregeringsnivå och involverar inte användarna. Med aktörer avses i regel politiker, forskare, företagare och experter från stat, regioner och kommu- ner. Var finns då användarna i de organiserade innovationssyste- men? Varför synliggörs inte de som andra aktörer blir synliga? Och var finns de äldre användarna? Några av våra mest erkända innovationsforskare börjar benämna användare och kunder som aktörer. beskriver i begreppet kompetensblock de aktörer som är nöd- vändiga för att en industriell process ska komma till stånd och bli effektiv. I kompetensblocket ingår kompetenta kunder, innova- törer, entreprenörer, industrialister, riskkapitalister och aktörer på andrahandsmarknader (I 2000). Sådana teorier med säte i den nationalekonomiska tillväxtforskningen skulle kunna vidare- utvecklas och bli användbara för att skapa en fungerande marknad och få till stånd innovationsprocesser som bättre gagnar teknik- utveckling för äldre människor. går längre än och menar att användarna tillhör de aktörer som är direkt oundgängliga. I de kluster av aktörer som måste samarbeta för att innovationsprocessen ska bli Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling framgångsrik krävs kvalificerade kunder som ställer sådana krav på företaget att det blir möjligt att utveckla en produkt eller ett system som verkligen blir såld och använd. Med kvalificerade kunder menas därmed kunder som pekar på svårigheterna, som utmanar företagets idéer (1988 och Porter 1998). Från teknikhistorisk forskning och modern affärsutveckling kan vi hämta många praktiska exempel på hur användning av ny teknik anpassats till behov som på intet sätt var förutsett. Ett klassiskt exempel är användningen av telefonen för sociala samtal. Detta var nämligen inte alls vad man avsett med telefonanvändningen när man upprättade den första förbindelsen för affärsmän mellan och . Trots att det var förbjudet började affärs- männens fruar använda telefonen för att tala med varandra och så fick telefonen en social dimension. Att det skulle vara möjligt att se på telefonen på andra sätt är så gott som otänkbart. Det kanske mest närliggande exemplet är mobiltelefonen som i de första visionerna ansågs vara nyttiga produkter för lotsar och liknande yrkeskategorier har utvecklats till att huvudsakligen bli teknik och produkter för att underlätta och berika enskilda kon- sumenternas vardagsliv och sociala gemenskap. Konsekvensen blev att de företag som först fullt ut insåg detta till exempel kunde anpassa sina produkter och sitt beteende och bli extremt framgångsrika. Ett annat exempel avser utvecklingen av nya användnings- områden ur redan befintlig teknik, nämligen användningen av trygghetslarm på ett i . Trygghetslarmet som var installerat för att användas av de äldre i händelse av nödsitua- tion, visade sig i intervjuer med användarna, flitigt användas för andra ändamål bl.a. kommunikation, beställningar och information. Av 216 larm var det endast två som var påkallade av en nöd- situation. Kommunen tillhandahöll alltså en tjänst till de äldre som kommunen var helt omedveten om, och, som de inte heller exploa- terade eller byggde ut (1995). I teoribildningen kring teknik och social förändring har tekniken bland annat beskrivits som frysta relationer i den bemärkelsen att den speglar inte bara de tekniska möjligheterna och den tekniska kompetensen utan också synen på vad tekniken är tänkt att Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling användas till och av vem. Med andra ord, tekniken är bärare av föreställningar om hur användaren ser ut. Tekniken tillskrivs sär- skilda egenskaper av den som utvecklar, producerar och säljer den. I sin egenskap av konsumtions- och bruksvara bidrar tekniken till att skapa identiteter. Den efterfrågas och konsumeras både av praktiska skäl att lösa ett problem och av symboliska skäl att visa sin tillhörighet till en livsstil eller livsform. Detta fenomen kan ställa till problem särskilt när det gäller att utveckla ändamålsenlig och användbar teknik för äldre. Ett pro- blem är att associationer till äldre och åldrande är stigmatiserande och gör det svårare för produkter och tjänster att få en bred användning. Man kan utan svårighet tänka sig att många av de tek- niska lösningar som äldre behöver också skulle vara användbara för människor . Två exempel på produkter som först utvecklades utifrån äldre och funktionshindrade användares behov är kökskranen med för- längd spak s.k. blandare och Reebook joggingskor. används dessa produkter av en bred allmänhet men få känner till dess ursprung. Reebook och kranarna kanske inte skulle sälja lika bra om de lanserades som äldres favoriter. Det ligger i själva teknik- utvecklingens natur som en del av det västerländska tänkandet, att tekniken är framåtriktad, progressiv, tillväxtskapande och föränd- rande. Därmed ligger den närmare ungdomen och ungdomligheten i bemärkelsen att de är nya och har framtiden för sig. 7Utveckla äldres tillgång och tillgänglighet till ny teknik! 7.1Förslag för att stödja ökad tillgång och tillgänglighet till datorer och Internet Ett tillgängligt samhälle innebär att alla människor har förutsätt- ningar att klara det dagliga livet och delta i samhällslivet. Till- gänglighet är därmed en grundläggande demokratifråga. I rege- ringens proposition 1999/2000:79 (Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken) beskrivs tillgäng- lighet både som möjligheten att fritt kunna röra sig i den fysiska miljön och att kunna studera, arbeta och leva ett självständigt liv. När det gäller tillgängligheten till information och kommunikation förutsätter det både tillgång till teknik och kompetens att använda Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling den, och att tekniken är användbar. finns påtagliga brister när det gäller äldre människors tillgänglighet till IKT. Enligt statistiken är det uppenbart att äldre löper större risk än andra åldersgrupper att hamna på efterkälken i teknikutvecklingen. Förslagen till åtgärder för att komma till rätta med dessa brister bör stödja äldres egna önskemål om ökad tillgänglighet. I det samman- hanget bör man beakta det faktum att det är många äldre som får eller försöker få tillgång till ny teknik. Genom att stödja de initiativ och den integrering som pågår kan flera problem lösas på kort sikt. Ett förslag är därför att stödja åtgärder i linje med dem som IT-Kom- missionen redan lagt i rapporten om IT och äldre 2/2002 (SOU 2002:15), nämligen bidrag till utbildning via studieförbund och pensionärsorgani- sationer för kurser där äldre får lära sig använda datorer och Internet. öka tillgängligheten till offentliga organs webbplatser genom bättre gränssnitt. Projekt som syftar till bättre gränssnitt pågår inom ramen för eEurope och Web Accesssibility Initiative (tillgänglighet för funktionshindrade). öka äldres möjligheter att anskaffa en egen dator typ personal- datorer och avdrag i inkomstbekattningen för sådana inköp. 7.2Förslag om tips och råd till äldre teknikkonsumenter Till följd av okunskapen om äldre människors efterfrågan på teknik och företagens bristande förmåga att identifiera och exploatera denna marknad saknas möjligheter att köpa den teknik man behöver. De äldre som får vård och eller omsorg från kommuner eller andra vårdgivare har en möjlighet att få tillgång till larmteknik och andra hjälpmedel som faller inom ramen för äldreomsorgens ansvarsområde och hjälpmedelsförskrivning. För övrigt finns små möjligheter att själv köpa och använda sådana tekniska produkter som man behöver för att lösa vardagliga problem eller för att underlätta tillvaron. Det kan till exempel vara fråga om mobil- telefoner som passar särskilt bra för darriga händer, lättmanövre- rade fjärrkontroller, teknisk support när datorn krånglar osv. De butiker som säljer fungerande vardagsredskap till exempel Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling räcker inte till för att täcka upp detta behov. Särskilt svårt att hitta rätt produkter är det sannolikt för äldre invandrare som kanske inte enbart har problem med språket utan också med att förstå vad som finns att efterfråga och vilka kulturella skillnader som finns. Därför bör åtgärder vidtas för att upprätta en Internetbaserad service med en hemsida med råd, tips, information och möjlighet att köpa produkter som visat sig vara särskilt användbara för äldre människor. En sådan åtgärd kan kompletteras med tryckt material. Hemsidan bör vara utformad i enlighet med principerna för design for all så att den är tillgänglig för så många som möjligt. Den bör också vara anpassad till de officiella hemspråken. 7.3.1Teknikbehovet i det moderna samhället Inledningsvis påtalades att en central utgångspunkt för referens- gruppens arbete är att bidra till att vrida perspektivet bort från en syn på teknikutvecklingen som tvingande för individen till att betona dess nytta för individen och samhället. Det nämndes också att de politiska åtgärder som vidtagits när det gäller IT-satsningar i regel haft karaktären av att se till att så många som möjligt får tillgång till en dator utan att det på ett övertygande sätt varit grundat i ett behov eller en efterfrågan. Trots detta bör frågan ställas om hur pass grundläggande IKT egentligen är i vårt samhälle. Har tillgång till teknik kommit att bli ett av våra grundläggande behov? De hinder som ligger i vägen för att förbli socialt integrerad är fysiska, sociala och kulturella. Frågan är om man kan fungera som social och kommunikativ varelse i vårt moderna samhälle utan att använda någon form av informations- eller kommunikationsteknik. Den som saknar telefon i dagens till exempel, riskerar sannolikt att hamna utanför social gemenskap och demokratiska processer. Mot bakgrund av ett sådant resonemang kan man hävda att teknik och social integration blivit allt mer förbundna med varandra och att det kommunikativa handlandet människor emellan i stor utsträckning är tekniskt medierad. Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling Om man med social integration avser människors förhållande till varandra i samhället så är äldre människor naturligtvis redan socialt integrerade. Till följd av sociala konstruktioner som ålderspen- sionering och yngre generationers föreställningar om äldres roll och status så påverkas deras relationer till andra och till samhället, mer eller mindre i enlighet med sin egen vilja. Några av dessa nya roller innebär att de inte anses kunna eller vilja eller rent av borde delta i den fortsatta tekniska utvecklingen. Den nederländska forskaren identifierar fyra för- hållningssätt som är representativa för allmänt förekommande upp- fattningar om vad vi kan förvänta oss av äldre i samband med IT- utvecklingen (Weijers 1997). En uppfattning är att äldre inte behöver delta i den fortsatta tekniska utvecklingen eftersom de inte kan förväntas vara socialt aktiva när de nått pensionsåldern. De är med andra ord befriade från sådana krav. En annan uppfattning är att äldre inte förmår delta i utvecklingen eftersom de anses sjukliga, långsamma och mindre produktiva. Det är den uppfattningen som bland annat ligger till grund för resonemanget om urvalen i statiska undersökningar (se avsnitt 5). En tredje uppfattning är att äldre själva drar sig tillbaka från den mest centrala samhällsutvecklingen och väljer att anta mera perifera roller i samhällets utkanter. En fjärde uppfattning är att samhället drar sig undan de äldre för att bli så effektivt som möjligt. I kontrast till dessa negativa uppfattningar finner vi de positiva föreställningar som bland annat bars upp av IT-utvecklingen , nämligen att äldre måste, kan, vill och bör delta i den tekniska utvecklingen. 7.3.2Rätt arenor för ny teknik En närmare analys visar att man kan göra användningen tydligare genom att knyta den till några sociala roller, nämligen till dem som omsorgstagare i kontakt med den kommunala och hemsjukvården; som funktionshindrad som får hjälpmedel för- skrivna; som medlem i pensionärsorganisationer eller andra för- eningar; som föräldrar till egna barn och/eller far- eller mor- föräldrar till barnbarn; som arbetskraft helt eller delvis knuten till arbetsmarknaden; samt som medborgare som besöker offentliga platser t.ex. bibliotek, självbetjäningsapparater eller informations- kiosker. Den allra vanligaste situationen för äldre är naturligtvis, Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling precis som för yngre människor, den som kommunikativ vardags- människa. I skuggan av diskussionen om vad som hindrar äldre människor att ta del av den tekniska utvecklingen visar statistiken att äldre trots allt får tillgång till ny teknik om än i långsammare takt än . Tittar man närmare på i vilka sammanhang detta sker kan man dra slutsatser om och hur sådana processer kan och bör stödjas. Ett generellt drag hos äldre människor, i all deras heterogenitet, är en ökad förekomst av funktionsnedsättningar och sjukdomar. bor de flesta kvar i eget boende. Olika typer av tekniska tillämpningar är ett viktigt led i arbetet med att ge äldre hjälp i hemmet. Det betyder att de, när de blir beroende av andras hjälp, kommer i kontakt med mer eller mindre känd teknik, till exempel mobiltelefoner, trygghetslarm, faxmaskiner, datorterminaler och medicinsk teknik. Den som har någon typ av funktionsnedsättning kan dessutom få särskilda hjälpmedel förskrivna. Man kan också förutse att den information de behöver kommer, liksom annan all- män information (matrecept eller lotteriresultat), att bli tillgänglig på Internet, till exempel bokning av färdtjänst. Som medlemmar i pensionärsföreningar eller andra organisa- tioner får äldre möjlighet att delta i datorkurser och att använda datorer som ägs av föreningarna. Ofta görs detta i samband med olika uppdrag för föreningens räkning eller i samband med kurser eller möten där man träffar andra medlemmar. I arrangeras sådana kurser av pensionärsförbunden och andra för ändamålet etablerade föreningar. Framför allt av Seniornet som också ligger bakom den landsomfattande Seniorsurfdagen som går av stapeln och som ger äldre tillfälle att pröva på att använda en dator på något av de offentliga biblioteken. En roll för många är att vara far- eller morförälder. Att möjlig- heten att utvidga kommunikationen med barnbarnen är ett skäl för äldre att skaffa sig en dator är ett av resultaten från svenska enkätundersökning . Andra undersökningar har visat att Internet också fyller andra funktioner för kontakten mellan generationer, både när det gäller att skicka meddelanden och som samtalsämne när man träffades. En undersökning visar att av dem som använde Internet uppgav att deras barn och barnbarn också har tillgång till Internet och e-post. En majoritet av dessa uppgav att de skickar e-post till varandra. Beträffande anskaffning så uppgav att barnen tagit initiativet och Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling att deras anskaffning kunde relateras till medlemsskap i en förening (1999). Med medborgarrollen avses här IT-användning på offentliga platser. Här möter äldre olika former av självbetjäningsapparater eller informationskiosker när de ska köpa biljetter, göra sig en plats i kön på posten eller banken, söka efter böcker på biblioteken eller få tillgång till andra typer av information. Vid en undersökning 1994 fann man att sådana apparater inte var särskilt välanpassade till äldre personer med nedsatt rörelseförmåga, syn eller hörsel (Kon- sumentverket ). I regel är man som användare ensam när man möter dessa system på offentliga platser och sannolikt förekommer olika strategier för att utföra sina ären- den om tekniken är oanvändbar eller frånstötande. är företagsekonom och genusforskare, verksam . Hon är gästprofessor vid Tema , , och leder där forskning om arbete i vid mening betalt och obetalt, organiserat inom familjen, i frivillig- organisationer, offentligfinansierat och i företag på marknaden. Hon har publicerat och vems händer? Om arbete, genus, åldrande och omsorg i tre EU-länder (2001), där äldreomsorg i , och jämförs. har bedrivit forskning om var- dagsteknikens 1900-tals historia. Han är nu verksam som forskare vid Tema Äldre och åldrande och arbetar där tillsammans med bl.a. datavetare med att utveckla ett forskningsprogram om teknik- utveckling för äldre och äldres teknikanvändning. på- gående forskning gäller hur äldres tekniklandskap förändras och hur ny och gammal teknik påverkar äldres handlingskraft och handlingsutrymme. är också verksam vid den nationella forskarskolan för naturvetenskapernas och teknikens didaktik. Där är ett intresse olika generationers tekniska allmänbildning. har samhällsvetenskaplig utbildning, pol.mag. Är verksam vid som utredare och projektledare. Han har arbetat med hur informationstekniken kan utnyttjas av och anpassas till äldre och funktionshindrade behov. Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling Han har också arbetat med kunskaps- och organisationsutveckling kring hjälpmedel och tillgänglig miljö för äldre personer. är civilingenjör med industriell bakgrund på och , som utvecklingschef /, VD på /Moteco, Teknisk Vetenskaplig Attaché i , Marknadschef och nu- mera verksam med Affärsutveckling/innovationer på . Under- visar sporadiskt på MBA utbildningar i och . har bedrivit forskning om äldre män- niskors teknikanvändning och disputerade vid Tema Teknik och social förändring 1995. Hon medverkade till att etablera området i genom deltagandet i EU-sam- arbetet om Ageing and Technology 1992-97. har varit verksam med att utveckla nationella program för IT-använd- ning vid Kommunikationsforskningsberedningen och Verket för Innovationssystem. är hon verksam vid skapsrådet och knuten till forskningen vid Tema Äldre och åldrande. (1993) Användbarhet och en funktion av kontrakts- skrivning och andra händelser i systemutvecklingsprocessen i Stimmet: Nyhetsblad för tvärvetenskapliga intresseför- ening för människa-dator-interaktion, Nr 1, s. 6 8. , , (eds.) (1996) Arbete efter 45. Historiska, psykologiska och fysiologiska perspektiv på äldre i arbetslivet. Fakta från , . Ds 2002:10 Riv hindren i arbetslivet. En kartläggning och ett diskus- sionsunderlag från Näringsdepartmentets seniorgrupp. (2000) Innovationer, affärsidéer och sysselsätt- ning i m.fl.: Fyra essäer om innovation, tillväxt och sysselsättning. (2002) General outline for 2003 household surveys on ICT usage. Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling FSI Forskningsgruppen för Samhälls- och Informationsstudier (2002) IT-användningen i . En sammanfattande lägesrapport. FSI Forskningsgruppen för Samhälls- och Informationsstudier (2002) Tabeller avseende köpt varor och tjänster samt uträttat bankärenden via Internet i åldrarna 50 . Tabellerna fram- tagna på uppdrag av SENIOR 2005. , (2002) Tekniklandskapets vardagliga panorama. Teknikutveckling, vardagsteknik och gamla människor, i m.fl. red: Spänningsfält. Tekniken, Politiken, Framtiden. (1998) Vad är socialt motiverad teknikutveckling? Utgångspunkter för ett programbygge. (1994) Service på lika villkor. Funktionshindrades och äldres användning av teknikstyrd service. , MariAnne & , eds (1999) Users in Action. Stories of users and Telematics in Everydaylife. Katzeff, (1994) Tillämpningsklyftan i MDI – ett hinder i utvecklingen av användbara informationssystem. dokument nr 21, 1994. Katzeff, (1998) Användaren ett nödvändigt ont eller en självklar resurs? Perspektiv på användarmedverkan i utvecklingen av en metod för användarcentrerad systemutveckling. publi- kation 98:01. KFB-meddelande 2000:2 Svensk forskning om användning av infor- mations- och kommunikationsteknik. Success Stories of and Barriers of User Involvement in develop- ment and Evaluation of . Distribueras i av . Nordicom (2002) Mediebarometer 2001. Universitet, nr 1. Porter, (1998) The Competitive Advantage of Nations. Program Integration and Management-study (PIM-report)(1999) Report published by the IST programme DG Information Society European Commission. Teknik för hela livet Äldres behov, teknikers och marknaders utveckling Regeringens proposition 1999/2000:79. Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken. , (2001) Facts about Information and Communication technology in . Silverstone, , , eds (1992) Consuming Tech- nologies. Media and Information Spaces. SOU 2002:15 2/2002: IT och äldre. SOU 2002:29 Riv ålderstrappan. Livslopp i förändring. betänkande av den parlamentariska äldreberedningen SENIOR 2005. : Undersökningar av levnadsförhållanden () har på regeringens uppdrag utförts . Se /statistik/le0101/le0101.asp (2002) Kallelse till möte om IT-undersök- ningar på SCB . (2003) 24-timmarsrapport från WP on Legal Act on 10 . (2003) Privatpersoners användning av dato- rer och Internet. Statistik om informationssamhället, . (2002) Fakta om infor- mations- och kommunikationsteknik i . (2001) Kulturbarometern 2000. Stark, , (2001) I vems händer?