sou · GRB3107 · 2004-01-01 00:00:00 — , Genteknik – ett kunskapens träd på gott och ont, Djuren och gentekniken, , Källa 30, 1988 , Bioteknik i djurapplikationer CFN:s skriftserie, nr 28, 1994 Möss och människor nästan lika som bär artikel i Naturligt beteende och försöksdjur, Sammanställning från CFN:s seminarium R.J. och K. A. , Behavior in Mice with Targeted Disruption of Single , Neuroscience and Behavioral Reviews, vol. 22, nr 3, 1998 A.Niemann-Sørensen, Gentekniken nytt hjälpmedel?, Djuren och gentekniken, , Källa/30, 1988 E. , Etik och genteknik, STU-information nr 304, Styrelsen för teknisk utveckling, 1982 Nya kunskaper inom bioteknik och genetik för nya tillämpningar på husdjur, sammanställning från Kungliga skogs- och lant- bruksakademiens sammankomst , 2001 Omöjligt att klona människor artikel i R. , Transgena möss som modell för cancerogenes- studier, Genteknik i naturen, tillämpningar på djur, mikro- organismer och växter, rapport från Statens hybrid-DNA-dele- gation seminarium U. , Genteknikens möjligheter och begränsningar: Människa, Etik och genteknik, STU-information nr 304, Styrelsen för teknisk utveckling, 1982 L. Pilström, Transgena fiskar, Genteknik i naturen, tillämpningar på djur, mikroorganismer och växter, rapport från Statens hybrid- DNA-delegations seminarium B. Poole, Welfare Considerations with regard to Transgenic Animals, Animal Welfare, nr 4, 1995 M. , Genteknikens möjligheter och begränsningar: Djur, Etik och genteknik, STU-information nr 304, Styrelsen för teknisk utveckling, 1982 G. van Reenen och H. Blokhuis, Evalutation of Welfare of Transgenic Farm Animals: Lessons from a Case Study in Cattle, Kungliga skogs- och lantbruksakademins tidskrift, 136:20, 1997 Refinement and reduction in production of genetically modified mice, Rapport från BVAAWF/FRAME/RSPCA/UFAW Joint Work- ning Group on Refinement, , suppl. 1, till and Welfare, vol. 37, juli, 2003 P. , Genens uppbyggnad och funktion samt grund- läggande hybrid-DNA-teknik, Etik och genteknik, STU- information nr 304, Styrelsen för teknisk utveckling, 1982 J.Rifkin, Är naturen enskild egendom?, artikel i och gentekniken, , Källa 30, 1988 H. , Kloning av djurceller – önskvärda och möjliga tillämpningar?, artikel i skogs- och lant- bruksakademiens tidskrift nr 12, 2002 P.Sandøe och N. Holtug, På hvilket etisk grundlag skal brugen af genetiskt modificerede organismer reguleres?, Gentekniskt modifierade organismer – etiska och juridiska debatter i , Nordiske Seminar- og Arbejdsrapporter, 1993:604, Nordiska M. Sarvas, Användning av genetiskt modifierade organismer, Gentekniskt modifierade organismer – etiska och juridiska debatter i , Nordiske Seminar- og Arbejdsrapporter, 1993:604, , 1993 Smärta och andra obehag i samband med djurförsök m.m., rapport från , CFN:s skriftserie nr 39, 2000 och P. , Genetiskt modifierade djur, , 1998 , Etiskt ansvar vid genförändringar hos djur – vad vet vi om möjligheter och konsekvenser CFN:s skriftserie, nr 28, 1994 P.Sylwan, Respektera livet, stoppa gentekniken säger , artikel i och gentekniken, , Källa 30, 1988 J.Travis, Human Genome Work Researchers Milestone, Science, vol. 158, nr 1, 2000 B. , Genteknik – etik och juridik, Etik och genteknik, STU-information nr 304, Styrelsen för teknisk utveckling, 1982 B. , rekommendation om genetisk ingenjörsvetenskap, Etik och genteknik, STU-information nr 304, Styrelsen för teknisk utveckling, 1982 B.Westermark, Cancerogenes, i Genteknik i naturen, tillämpningar på djur, mikroorganismer och växter, rapport från Statens hybrid- K. , Introduktion till djurskyddsbefrämjande åtgärder vid djurhållning, Djurskyddsbefrämjande åtgärder vid djur- hållning, CFN:s skriftserie, nr 49, 2003 Xenotransplantation, Från djur till människa – möjligheter och risker, , Spris rapport 489, Spris förlag, 1999 C. , Miljörättslig kontroll av genteknik, Iustus förlag, 1997 M. van Zupten och M. , red., Welfare Aspects of Transgenic Animals, Springer, 1997 B. , Tänk efter före!, Djuren och gentekniken, , Källa 30, 1988 L. , Fryslagring och patogeneliminering hos mus, Transgena djur ur djurskyddssynpunkt, CFN:s skriftserie nr 51, 2003 Översyn av förutsättningar för Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att göra en översyn av förutsättningarna för den djurförsöksetiska prövningen. Utredaren skall analysera de etiska bedömningsgrunder som tillämpas och överväga förbättringar av prövningen. I uppdraget ingår även att särskilt belysa de etiska frågor som kan uppkomma i samband med användning av bl.a. genetiskt modifierade djur och som en jämförelse kartlägga de etiska bedömningsgrunder som används vid djurförsöksetiska prövningar i andra länder. har haft djurförsöksetiska nämnder . Nämnderna inrättades i sin nuvarande form i samband med att den nya djurskyddslagen trädde 1988. Den djurförsöksetiska prövningen förändrades med verkan från . Från att ha varit rådgivande blev nämndernas beslut bindande och rätt att överklaga besluten infördes. Bestämmelser om djurförsöksetisk prövning finns i 21 § djurskyddslagen (1988:534) och i 41-49 §§ djurskyddsförordningen (1988:539). Etiska principer och bedömningsgrunder för försöks- djursanvändning finns dessutom i andra bestämmelser i samma lag och förordning, samt även i föreskrifter meddelande med stöd av nämnda författningar. Genom djurskyddslagstiftningen genom- fördes rådets direktiv /609/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål och konvention om skydd av ryggradsdjur som används för försök och annat vetenskapligt ändamål (ETS 123). () har utfärdat en kungörelse (LSFS 1988:45) med föreskrifter och allmänna råd om den etiska prövningen av användningen av djur för vetenskapliga ändamål m.m. Vidare har CFN utfärdat allmänna råd för de djurförsöksetiska nämndernas arbete. Centrala försöksdjurs- nämnden och har i en skrivelse till regeringen redovisat en åtgärdsplan för att förstärka djurskyddet på försöksdjursområdet. Detta arbete innebär bl.a. att de allmänna råden sannolikt kommer att omvandlas till bindande föreskrifter. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att belysa en rad frågor i samband med användningen av försöksdjur. Bl.a. skulle utredaren utvärdera erfarenheterna av de djurförsöksetiska nämndernas arbete. Utredaren överlämnade sitt betänkande Djurförsök (SOU 1998:75). I fråga om de djurförsöksetiska nämnderna redovisades kritik mot hur vissa delar av verksamheten i nämnderna fungerar. Utredningen betonade dock att arbetet haft en mycket positiv effekt på försöksdjursanvändningen i stort. Nämnderna arbete har lett till ett ökat medvetande hos forskare och andra som använder försöksdjur om de etiska frågor som är förbundna med djurförsök och de djurskyddsaspekter som måste beaktas vid hantering av försöksdjur. I syfte att belysa de djurförsöksetiska nämndernas arbete kallade jordbruksministern till ett samtal med företrädare för olika intressegrupper . Vid dessa samtal framkom bl.a. att det behövdes tydligare värderingsgrunder för den prövning som sker i nämnderna. Den etiska princip, där nyttan av ett djurförsök vägs mot det lidande djuret riskerar att utsättas för, som utgör en av grundprinciperna för prövningen, ansågs av flera deltagare inte tillräckligt klargörande för att möta kraven på en rimlig och meningsfull försöksdjursanvändning. CFN påtalade i en skrivelse till regeringen att det trots den diskussion som pågår om nämndernas arbetsformer och problem finns skäl att framhålla den stora betydelse som nämnderna haft för att stärka skyddet av försöksdjuren. Med tanke på den tioåriga tillämpningen av det djurförsöksetiska systemet i dess nuvarande utformning bör det , enligt CFN, övervägas vilka förbättringar som kan göras inom ramen för ett bibehållet CFN framhåller vidare att det vid denna översyn även bör övervägas om särskilda bedömningsgrunder behövs för användningen av genetiskt modifierade djur. Detta är en an- vändning som enligt CFN kan väntas öka . I CFN:s skrivelse påpekas vidare att det finns en polarisering av ledamöternas uppfattningar i de djurförsöksetiska nämnderna. Enligt CFN kan de skilda uppfattningarna i nämnderna i stor utsträckning bero på oklarheter om vad som enligt djur- skyddsbestämmelserna är tillåtet eller inte. Regeringen anser det angeläget att en översyn av förutsätt- ningarna för den djurförsöksetiska prövningen görs för att utreda om de bedömningsgrunder som används är tillräckliga mot bakgrund av den utveckling som skett sedan bestämmelserna om den djurförsöksetiska prövningen infördes. Inom den bio- medicinska forskningen har utvecklingen bl.a. gått mot en ökande användning av genetiskt modifierade djur. Mot bl.a. denna bakgrund är det viktigt att den etiska kompetensen vid bedömning av försök är hög och att grunden för den etiska prövningen är ändamålsenlig och klar. Det bör utredas om det finns behov av att långsiktigt utveckla kompetensen inom djurförsöksetiken. Syftet skulle vara att möta människors legitima moraliska frågor och bilda stöd för en positiv kunskapsutveckling inom bl.a. biomedicinens område till nytta för både människors och djurs hälsa. Utredarens uppdrag är att med utgångspunkt från den existerande djurskyddslagstiftningen, det bakgrundsmaterial som finns i betänkandet SOU 1998:75 och inom ramen för ett bibehållet prövningssystem göra en översyn av förutsättningarna för och överväga förbättringar av den djurförsöksetiska prövningen med avseende på de etiska bedömningsgrunder som tillämpas. Utredaren skall särskilt göra följande: analysera om de etiska bedömningsgrunder som tillämpas för den djurförsöksetiska prövningen ger en bra förutsättning för prövningen eller om de behöver förbättras, särskilt belysa de etiska frågor som kan uppkomma i samband med användning av genetiskt modifierade djur och andra metoder inom bioteknologin som är av betydelse i sam- manhanget, t.ex. kloning av djur, om det visar sig att regelverket beträffande de etiska be- dömningsgrunderna behöver förändras lämna förslag till hur nya bestämmelser på området bör utformas, som en jämförelse kartlägga de etiska bedömningsgrunder som används vid djurförsöksetiska prövningar i andra länder, och utvärdera behovet av en långsiktig kompetensutveckling inom djurförsöksetiken i och utanför de djurförsöksetiska nämnder- na och om ett sådant behov finns komma med förslag till hur en sådan utveckling kan ske. I sitt arbete skall utredaren samråda med berörda myndigheter och organisationer. Utredaren skall redovisa uppdraget . utredningen (Jo 2001:02) Beslut vid regeringssammanträde . Den särskilde utredaren skall utöver det ursprungliga uppdraget beskriva verksamheten med framställning av genetiskt modifierade djur och om möjligt utreda i vilken omfattning genetiskt modifierade djur är utsatta för lidande. Utredaren skall vidare bedöma om nuvarande bestämmelser är tillräckliga för att säker- ställa djurskyddet som forskningens behov kan tillgodoses. Vid behov skall förslag till åtgärder liksom förslag till ändrade eller nya bestämmelser på området lämnas. () uppmärksammade i en skrivelse till regeringeni behovet av en översyn av förutsättningarna för djurförsöksetisk prövning. Enligt skrivelsen kan den ökade användningen av genetiskt modifierade djur utgöra en grund för att särskilda etiska bedömningsgrunder kan behövas för verksamheten. Regeringen beslutade om ett kommitté- direktiv om Översyn av förutsättningar för djurförsöketisk prövning. I uppdraget ingår bl.a. att särskilt belysa de frågor som kan uppkomma i samband med användning av bl.a. genetiskt modifierade djur. Utredningen har antagit namnet Djurförsöks- etiska utredningen (Jo 2001:02). CFN inkom med en skrivelse till den Djurförsöksetiska utredningen där den ökade användningen av genetiskt modifierade djur åter uppmärksammas. Av de uppgifter som CFN hade fått från de djurförsöksetiska nämnderna framgick det att ansökningar om försök med genetiskt modifierade djur kraftigt hade ökat . Antalet prövade ansökningar hos de djurförsöksetiska nämnderna uppgick till 62 stycken och till 274 stycken. Det ökade antalet prövade ansökningar innebär enligt CFN att både framställningen och användningen av sådana djur har ökat. Till skrivelsen har CFN bifogat en sammanställning som omfattar de flesta av de ansök- ningar om användning respektive framställning av genetiskt modifierade djur som nämnderna prövat . Utöver de uppgifter som CFN får från de djurförsöksetiska nämnderna finns inga ytterligare statistiska uppgifter om framställning och använd- ning av genetiskt modifierade djur. Enligt 29 § andra stycket djurskyddsförordningen (1988:539) är avel med sådan inriktning att den kan medföra lidande för djuren förbjuden. Närmare föreskrifter om förbudet meddelas av . Sedan nuvarande djurskyddslagstiftning antogs har den biomedicinska forskningen utvecklats snabbt. Inte minst gäller detta utvecklingen inom gentekniken. Genetiskt modifierade djur har fått en ny gen eller en befintlig gen specifikt förändrad. Med genetiskt modifierade försöksdjur är det möjligt att studera hur en genetisk förändring påverkar en hel organism. Detta kan bidra till ökad kunskap om sjukliga förändringar. Användningen av genetiskt modifierade djur gör det t.ex. möjligt att utarbeta modeller för mänskliga sjukdomar. Framställning av genetiskt modifierade djur kan innebära att de djurstammar som tas fram kan ha sådana egenskaper att de är utsatta för lidande. Regeringen anser mot bakgrund av den ökade framställningen och användningen av genetiskt modifierade försöksdjur att en fördjupad undersökning av verksamhetens konsekvenser för djurskyddet bör göras. Vissa djurstammar har genetiska föränd- ringar som riskerar att orsaka djuren lidande även vid sidan av djurförsöken. Det är angeläget att de nya förutsättningar som gäller inom det gentekniska området granskas i ljuset av 29 § djur- skyddsförordningen. Mot denna bakgrund skall utredaren utöver det ursprungliga uppdraget beskriva verksamheten med framställning av genetiskt modi- fierade djur, om möjligt utreda i vilken omfattning genetiskt modifierade djur är utsatta för lidande, bedöma om nuvarande bestämmelser är tillräckliga för att säkerställa djurskyddet för genetiskt modifierade djur som forskningens behov kan tillgodoses, bedöma behovet av ytterligare statistiska uppgifter om fram- ställning och användning av genetiskt modifierade djur, vid behov föreslå åtgärder för att minimera det lidande som genetiskt modifierade försöksdjur kan vara utsatta för och vid behov lämna förslag till ändrade eller nya bestämmelser på området. Utredaren bör samråda med berörda myndigheter och organisa- tioner samt inhämta erfarenheter från andra länder. Samtliga förslag skall kostnadsberäknas och finansiering skall redovisas för föreslagna åtgärder. Utredaren skall, när det gäller redovisning av förslagets konsekvenser för små företag, samråda med Närings- livets . Utredaren skall redovisa sitt uppdrag inklusive tillägg .