sou · GRB391d6 · 2004-01-01 00:00:00 — Välfärd: Resurser för (Social) Rättvisa bedömd utifrån: trygghet & ett gott liv ETISKA VÄRDEN & NORMER PÅ MELLANNIVÅ ETABLERADE NORMER FÖR INSATSER & min nästa – Konsekvensetisk bedömning: Vilken handling, praxis eller regel ger sannolikt de bästa konsekvenserna? Beakta konsekvenser för alla Beakta främst konsekvenser för berörda (utilitarism) vissa personer eller grupper av de berörda (partikularism) Egenvärdes-/behovsbedömning med tre huvudalternativ för människans väl/ det goda livet egenvärden, som t ex: kärlek, livsglädje, frihet, kunskap & Människovärdesprincipen: Varje människas höga, lika, givna och (gentemot övriga naturen) överordnade värde Etik för politik med äldrepolitik som exempel 3.2Handikapputredningens slutbetänkande Ett samhälle för alla (SOU 1992:52) slutbetänkande har flera etiska markörer som till exempel fördjupad demokrati, välfärd (s. 99ff), social rätt- visa (s. 101), självbestämmande och valfrihet (s. 27f, 102). Det talas om en fortsatt kvalitetsutveckling som handlar om självstäm- mande och inflytande, tillgänglighet, delaktighet samt kontinuitet och helhetssyn som bärande principer (s. 111). Utifrån en konse- kvensetisk bedömning kan allt detta naturligtvis ha etisk relevans. Utredningen har dock inga direkt etiskt reflekterande inslag och det kan ses som förvånande att varken ett rättighetstänkande eller människovärdesprincipen markeras som viktiga idéer. Kanske är det principer som utredningen uppfattar som självklara i samman- hanget och därför inte närmare utvecklar. Schematisk översikt 10: Etiska värden och normer i Ett samhälle för alla (SOU 1992:52) ETISKA VÄRDEN & NORMER PÅ FÖRSTAHANDSNIVÅ Välfärd: Resurser för (Social) Rättvisa bedömd utifrån: trygghet & ett gott liv ETISKA VÄRDEN & NORMER PÅ MELLANNIVÅ ETABLERADE NORMER FÖR INSATSER & min nästa – Konsekvensetisk bedömning: Vilken handling, praxis eller regel ger sannolikt de bästa konsekvenserna? Beakta konsekvenser för alla Beakta främst konsekvenser för berörda (utilitarism) vissa personer eller grupper av de berörda (partikularism) Egenvärdes-/behovsbedömning med tre huvudalternativ för människans väl/ det goda livet egenvärden, som t ex: kärlek, livsglädje, frihet, kunskap & Människovärdesprincipen: Varje människas höga, lika, givna och (gentemot övriga naturen) överordnade värde Etik för politik med äldrepolitik som exempel Bemötandet av äldre (SOU 1997:170) slutbetänkande har en tydlig uppmärk- samhet på etiska värden och normer. Det visar sig inte minst genom att tre etiska värden och normer anges direkt på slutbetän- kandets framsida, det är uttrycken trygghet, självbestämmande och värdighet. Några citat kan antyda hur dessa och några andra etiska uttryck används i utredningstexten: Kartläggning, analyser och förslag handlar om samma grundläggande principer, respekten för självbestämmande, integritet, trygghet och värdighet. (s. 73) Respekten för självbestämmande, integritet, trygghet och värdighet måste ha en fast grund i ett medvetet val av människosyn: Alla män- niskors lika värde och lika rätt. (s. 74) ett fördjupat innehåll i äldreomsorgen byggt på en gemensam humanistisk grundsyn. Man har reflekterat över den nuvarande situa- tionen och över framtiden och beskrivit sin oro över att det verkliga innehållet i begrepp som solidaritet blivit urholkat. (s. 27) Innebörden av dessa värden utvecklas dock inte närmare utan de har mera karaktären av markörer vars mening förutsätts vara känd. Något förvånande är det att integritet och värdighet tycks avse olika begrepp. Däremot uppfattas möjligen humanistisk grundsyn och solidaritet som i huvudsak samma begrepp. Etik för politik med äldrepolitik som exempel Schematisk översikt 11: Etiska värden och normer i Bemötandet av äldre (SOU 1997:170) ETISKA VÄRDEN & NORMER PÅ FÖRSTAHANDSNIVÅ Välfärd: Resurser för (Social) Rättvisa bedömd utifrån: trygghet & ett gott liv ETISKA VÄRDEN & NORMER PÅ MELLANNIVÅ ETABLERADE NORMER FÖR INSATSER & min nästa – Konsekvensetisk bedömning: Vilken handling, praxis eller regel ger sannolikt de bästa konsekvenserna? Beakta konsekvenser för alla Beakta främst konsekvenser för berörda (utilitarism) vissa personer eller grupper av de berörda (partikularism) Egenvärdes-/behovsbedömning med tre huvudalternativ för människans väl/ det goda livet egenvärden, som t ex: kärlek, livsglädje, frihet, kunskap & Människovärdesprincipen: Varje människas höga, lika, givna och (gentemot övriga naturen) överordnade värde 3.4Utredningen i livets slutskede (SOU 2000:6) I utredningen i livets slutskede finns ett särskilt kapitel som handlar om Att bygga en etisk plattform. Kapitlet har en reso- nerade karaktär och tar upp frågor om vad etik och människosyn kan handla om. Framställningen ger exempel på etiska resonemang som avses ha ett slags mönsterbildande funktion och vissa tydliga markeringar görs, till exempel om människovärdesprincipen inne- börd: Det är till människans värdighet som man knyter rätten till liv, rätten till en människovärdig tillvaro och rätten till en värdig död. Den växan- de föreställningen om alla människors lika värde finns med som en etisk klangbotten och ger kraft åt argumenten för politisk och Etik för politik med äldrepolitik som exempel Respekten för alla människors lika värde är demo- kratins och den moderna rättsstatens hörnpelare. (s. 70) Dessutom erinras om de fyra etiska principer som sammanställdes av Beauchamp och Childress 1983. De handlar om att göra gott (godhetsmaximeringsprincipen), inte skada (lidandeminimerings- principen), vara rättvis (rättviseprincipen) och att låta den andra få bestämma själv (självbestämmandeprincipen) (s. 71). Godhetsmaxi- meringsprincipen och lidandeminimeringsprincipen kan delvis ses som utilitaristiska konsekvensetiska principer och i kapitlet ges också andra uttryck för att det finns åtskilliga valsituationer när det gäller vård i livets slutskede som måste bedömas utifrån de för- väntade konsekvenserna (s. Ett resonemang förs också om vikten av att aktörerna inom vården har lämpliga dygder en personlig moralisk trovärdighet som matchar de svåra arbetsuppgifterna inom vården. Detta fram- ställs dock inte som ett kriterium på en rätt handling. Kapitlet om etisk plattform i fråga om vården i livets slutskede har också en del andra resonemang som är svårare att kategorisera utifrån den översikt över etiska värden och normer på olika nivåer som vi använder. Kapitlet ger exempel på viktiga resonemang och positionsbestämningar i frågan om etik vid vård i livets slutskede, men frågan är om det har en sådan systematik och klarhet att det kan betecknas som en etisk plattform. Snarare är det fråga om att etablera en etisk uppmärksamhet och ge exempel på etiska bedöm- ningskriterier för vård i livet slutskede och det är i så fall en tillräcklig ambition. Etik för politik med äldrepolitik som exempel Schematisk översikt 12: Etiska värden och normer i utredningen i livets slutskede (SOU 2000:6) ETISKA VÄRDEN & NORMER PÅ FÖRSTAHANDSNIVÅ Välfärd: Resurser för (Social) Rättvisa bedömd utifrån: trygghet & ett gott liv ETISKA VÄRDEN & NORMER PÅ MELLANNIVÅ ETABLERADE NORMER FÖR INSATSER & min nästa – Konsekvensetisk bedömning: Vilken handling, praxis eller regel ger sannolikt de bästa konsekvenserna? Beakta konsekvenser för alla Beakta främst konsekvenser för berörda (utilitarism) vissa personer eller grupper av de berörda (partikularism) Egenvärdes-/behovsbedömning med tre huvudalternativ för människans väl/ det goda livet egenvärden, som t ex: kärlek, livsglädje, frihet, kunskap & Människovärdesprincipen: Varje människas höga, lika, givna och (gentemot övriga naturen) överordnade värde 3.5FN:s principer för äldre 46:e generalförsamling antog en resolution (nr 46/91) med principer för hur man skall förstå ett gott liv för äldre personer. Huvudrubrikerna i deklarationen är Independence, Participation, Care, Self-fulfillment samt Dignity (oberoende, deltagande, vård, självförverkligande samt värdighet). Bortsett från care/vård är det lätt att placera in dessa principer i vår översikt. Vi kan tolka principen om vård som en referens till välfärd och trygghet. Av texten framgår också att care/omsorg omfattar sådant som rättssäkerhet och mänskliga rättigheter. Av dessa värden är främst självförverkligande av kategorin egen- värde som uttryck för människans väl. De andra kan ses som Etik för politik med äldrepolitik som exempel instrumentella värden för att ge förutsättningar för självför- verkligandet och/eller som värden och normer direkt knutna till människovärdesprincipen. Schematisk översikt 13: Etiska värden och normer enligt FN:s principer för äldre ETISKA VÄRDEN & NORMER PÅ FÖRSTAHANDSNIVÅ Välfärd: Resurser för trygghet & ett gott liv (Social) Rättvisa bedömd utifrån: ETISKA VÄRDEN & NORMER PÅ MELLANNIVÅ ETABLERADE NORMER FÖR INSATSER & min nästa – Konsekvensetisk bedömning: Vilken handling, praxis eller regel ger sannolikt de bästa konsekvenserna? Beakta konsekvenser för alla Beakta främst konsekvenser för berörda (utilitarism) vissa personer eller grupper av de berörda (partikularism) Egenvärdes-/behovsbedömning med tre huvudalternativ för människans väl/ det goda livet egenvärden, som t ex: kärlek, livsglädje, frihet, kunskap & Människovärdesprincipen: Varje människas höga, lika, givna och (gentemot övriga naturen) överordnade värde En uthållig demokrati (SOU 2000:1) Det är rimligt att förvänta sig att ger ut- rymme för etiska resonemang och ståndpunkter. Så är också fallet. Det finns etiska referenser på flera ställen i utredningen, men de etiska bedömningarna är främst samlade i ett avsnitt med rubriken Om människovärde och medborgardygder. Det är ett uppslagsrikt men ganska yvigt avsnitt, med en tilltalande språk- Etik för politik med äldrepolitik som exempel lig energi som avviker från normal utredningsprosa. Ambitionen med avsnittet är att lägga en moralisk grund för vårt demokratiska program. Denna moraliska grund anges som en negation till den svenska demokratins starka nyttoorientering; folkstyrelsen är ett bra sätt att säkra bra välfärdsleveranser (s. 17). Ett intresse för demokrati utifrån en inriktning mot människans väl skulle alltså inte vara en moralisk grund. Den moraliska grunden har två inslag. Den utgår dels från män- niskovärdesprincipen, dels från de medborgardygder som demokra- tin både förutsätter och förstärker. Denna hänvisning till med- borgardygder motsvarar i huvudsak de två positioner som vi betecknat som samhällelig vitalitet och som personlig etisk ut- veckling. De dygder som utredningen nämner är sådant som mod, rättrådighet och kärlek, kritisk rationalism, laglydighet och solidaritet. De sistnämnda tre dygderna konstituerar en vital medborgaranda. Solidaritet förklaras så att den innefattar en oegennyttig håll- ning till medmänniskor samt att behandla människor rättvist och att se till samhälls- och naturvärden oberoende av egennytta (s. 20). Utifrån den analys av humanitet- och solidaritetsbegreppen som vi gjorde i det första kapitlet blir denna solidaritetsbeskrivning snarare en hänvisning till humanitet. 3.7Utredningar om folkhälsa, ökad hälsa i arbetslivet, att motverka hemlöshet och kulturpolitik Det finns naturligtvis även utredningar där man knappast finner någon uttrycklig referens till etiska frågor och resonemang. Två ut- redningar av det slaget är slut- betänkande Hälsa på lika villkor – nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91) och slutbetänkandet från utredningen om en Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5). Det är naturligtvis inget anmärkningsvärt med att dessa utredningar inte har direkta etikresonemang. De etiska positionerna och ambi- tionerna kan ändå finnas som givna, men outtalade förutsättningar och uppmärksamheten är riktad på att finna praktiska lösningar på avgränsade problem. Ett explicit etiskt inslag finns dock i folk- hälsokommitténs utredning genom att stark solidaritet och sam- hällsgemenskap anges som ett viktigt mål för folkhälsa. Etik för politik med äldrepolitik som exempel Etik och att motverka hemlöshet Liksom de två hälsoutredningarna ger inte slutbetänkandet av motverka hemlöshet (SOU 2001:95) något utrymme för en generell etisk diskussion. En mera juridiskt orienterad och distinkt diskussion förs om rättighetsbegreppets innebörd vad gäller formuleringen rätten till bostad i Regerings- formen45 och enligt aktuella bostadspolitiska mål. Även för denna utredning har kanske etiska bedömningar och ambitioner en själv- klar karaktär och hela uppmärksamheten gäller frågan hur olika samhällsinstanser skall kunna motverka hemlöshet. slutbetänkande Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84) formulerar mål för kulturpolitiken som påminner om en del av de värden och normer som vi diskuterat i det första kapitlet. Hänvisningar görs både till människans väl och till viktiga samhällsvärden: Kulturen ger människan glädje, insikt, många uttrycksmöjligheter och ett rikare liv. värna yttrandefriheten och ge reella yttrandemöjligheter, verka för delaktighet och stimulera egen skapande, främja konstnärlig och kulturell förnyelse och kvalitet, ta ansvar för kulturarven och främja ett positivt bruk av dem, ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället. 3.8Värdegrund, värdegemenskap och etisk oenighet Av det omfattande material som utgörs av statliga utredningar har vi gjort några stickprov och gett översiktliga beskrivningar av hur man handskas med etiktemat. Det vore utan tvekan relevant att göra en mera omfattande analys av vilket utrymme och vilken innebörd som etiska diskussioner och etiska ställningstagande har i sådana utredningar. 45 RF 1 kap. 2 §. Etik för politik med äldrepolitik som exempel Denna översikt gör naturligtvis inte anspråk på att ge en ut- tömmande analys av etiska positioner eller av alla etiska nyckelord i de utredningar vi hänvisat till. Den kategorisering som gjorts visar ändå att det finns en betydande variation när det gäller etikens om- fattning och innehåll i statliga utredningar. Det är naturligtvis inte givet att det skall finnas utvecklade etiska överväganden och ställningstaganden i alla utredningar. Men ibland är det motiverat och då inte bara för att den etiska grunden är problematisk. Det är också angeläget att ibland distinkt artikulera det vi uppfattar som självklart ur etiskt synpunkt. I den mån det finns etiska diskussioner och bedömningar i statliga utredningar är det angeläget att det finns en klarhet i begreppsanvändning och resonemang. Dessutom kan det ses som önskvärt att det finns åtminstone en viss enhetlighet eller en öppet redovisad motsättning mellan etiska bedömningar i olika utredningar. Den här särskilda bilagan om etik har visat en betydande prov- karta på olika etiska idéer och argumentlinjer. Förhoppningsvis kan den bidra till konstruktiva etiska idédiskussioner och tankekombi- nationer som komplettering till slutbetänkandet från SENIOR 2005. De etiska värden och normer som vi berört och den struk- turering de fått bör ses som en skiss som behöver kompletteras, utvecklas och modifieras. Flera av de värden och normer som vi diskuterat för äldrepolitik kan uppfattas så att de har en omedelbar etisk giltighet och inte behöver underbyggas med andra argument. Vi har dock prövat en serie av argument på olika argumentativa nivåer illustrerat genom en schematisk översikt. Vi kan alltså uppfatta sådant som välfärdsresurser och trygghet, integritet-värdighet, frihet-autonomi-självbestämmande, rättvisa, jämlikhet, humanitet, solidaritet, mänskliga rättigheter, demokrati och andra samhällsvärden, som normer och egenvärden giltiga i sig själva. Men de kan också uppfattas som instrumentella värden eller som idéer som måste stödjas med andra och mera grundläggande argument. Om de uppfattas som instrumentella värden är de viktiga medel för att medföra andra och mera grundläggande goda kon- sekvenser för människans väl. Politisk oenighet kan delvis tolkas som olika bedömningar av vad som skall räknas som egenvärde och vad som bara har instru- mentellt värde. Oenighet kan också finnas om i vilket avseende två egenvärden ömsesidigt utvecklar varandra eller om det snarare är en Etik för politik med äldrepolitik som exempel spänning mellan dem. Två personer kan vara helt överens om till exempel vikten av valfrihet och jämlikhet, men de kan ha olika meningar om dessa värden skall uppfattas som egenvärden eller som instrumentella värden. De kan också vara oense om dessa värden kan vara ömsesidigt befruktande för varandra eller om de snarare bör balanseras mot varandra. En politisk kultur med demokratisk och humanistisk karaktär bör ha en gemensam, men kritiskt utvecklad värdegrund, som hävdar människans värde och människans väl. Dessutom formas olika värdegemenskaper som möts och konfronteras i det offentliga samtalet. I detta samtal, inte minst i den politiska kulturens dis- kussioner skulle vi vinna på en större nyansrikedom, en ökad tyd- lighet och ibland en redovisad osäkerhet i den etiska reflexionen. Etik för politik med äldrepolitik som exempel Allardt E 1981: Att Ha Att Älska Att . Om välfärd i . 1997: Som dig själv. En inledning i etik. Nya Doxa, . 1998: Nyckelbegrepp i socialt arbete. , , 2000: Beyond benevolence – solidarity and welfare state transition in . I Interna- tional . 2000:4, vol. Bexell G & Grenholm C-H 1997: Teologisk etik. 1996: Inledning till etiken. Fromm E 1956: The Art of Loving. Höffe O 1996: Subsidiarity as a Principle in the Philosophy of I Regional & Federal Studies, 1996:3, vol. 2000:4, vol. (red) 2002: Anhörigskapets uttrycksformer. 2000: Subsidiaritetsprincippet som empowerment? Nordiskt Sosialt Arbeid 2000:3, vol. 1999: Att se sig själv i andra. Lingås L G 1993: Etikk i sosialt arbeid fra regler till diskurs. , (avh). 1998: Demokratins väktare. 1954: Motivation and Personality. and Row, . 2003: Rättvisa prioriteringar inom hälso- och sjukvård – etiska teorier och jämförelser med prioriteringsutredningens prin- ciper. R D 1993: Making Democracy Work: Civic Traditions in Modern . 1988: Välfärdssamhällets idéhistoria. I Ronnby (red): Etik och idéhistoria i socialt arbete. Socionomens förlag, . Etik för politik med äldrepolitik som exempel 1993a: Skall jag taga vara på min broder? Tolv artiklar om vårdens, omsorgens och det sociala arbetets idéhistoria. Idé- historiska skrifter, , univer- sitet. 1993b: Välgörenhet, filantropi och frivilligt socialt arbete – en historisk översikt. I SOU 1993:82 Frivilligt socialt arbete. Kartläggning och kunskapsöversikt. 1995: Mellan familj, arbetsgivare och stat. En idé- historisk essä om det sociala arbetets organisering . I Amnå E (red): Medmänsklighet att hyra? Åtta forskare om ideell verksamhet. Rawls J 1971: A Theory of . 2003: Sociala fällor och tillitens problem. 1946: History of Western Philosophy. Unwin Paperbacks, 1979. SolidCar 1996: Solidarity and Care in Union. Pro- posal to Comission. Instituut voor Gezonheits- ethiek. Äldreomsorg i utveckling. Ett samhälle för alla. Vårdens svåra val. Bemötandet av äldre. En uthållig demokrati. Vård i livets slutskede. Hälsa på lika villkor – nationella mål för folkhälsan. Prioriteringar i vården. Slutbetänkande från Priorite- ringsdelegationen. SOU 2001: 95. Att motverka hemlöshet. Etik för politik med äldrepolitik som exempel Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. 1989: För levande och döda. Tännsjö T 1990/1998: Vårdetik. Wijkström F & 2002: Den ideella sektorn. Orga- nisationerna i det civila samhället. Sobers Förlag, .