sou · GRB3125 · 2004-01-01 00:00:00 — SCB:s undersökning visar också att högre tjänstemän är över- representerade i nästan alla föreningar (ett av undantagen är pensionärsföreningar) och har ett allsidigare medlemskap. De är också kraftigt överrepresenterade bland de förtroendevalda i nästan alla slags föreningar. Omvänt är arbetare underrepresenterade i alla typer av föreningar, i relation till sin andel av befolkningen (fack- organisationer och invandrarorganisationer utgör undantag). Beträffande utbildningsnivå och aktivitet i föreningslivet visar undersökningen att det är personer med gymnasial eller efter- gymnasial utbildning som är mest aktiva. Förhållandet är detsamma när det gäller personer som har förtroendeuppdrag. 147 folkhögskolor får genom del av det stat- liga folkbildningsanslaget. Flertalet av dessa, 103 stycken, drivs av folkrörelser och organisationer av olika slag. För 44 skolor är lands- ting och i ett fall kommun huvudman. För varje skola finns en styrelse som bär det yttersta ansvaret för verksamheten. För den dagliga verksamheten svarar skolledning och lärarkår med rektor i spetsen. Om dessa i folkbildningssammanhanget så viktiga grupper finns ingen samlad kunskap. Enligt en traditionell bild har en patri- arkalisk rektor tillsammans med sin hustru som skolans husmor stått för ledningen. Så är det givetvis inte nu men vi vet inget om hur ledningsstrukturen i den moderna folkhögskolan ser ut ifråga om sådant som könsfördelning i de ledande grupperna. Förhållandet är detsamma för studieförbunden. Vart och ett av de tio studieförbunden har på förbundsnivå en styrelse och en verkställande ledning. Därtill finns regionala och lokala enheter. Även om organisationsuppbyggnaden kan variera så har i princip alla dessa enheter var och en sin egen styrelse och sitt eget kansli. För att få en grund för att diskutera frågor om jämställdhet och kön inom folkbildningen behövs kunskap också om hur denna stora grupp ser ut. Några grunddata för att belysa detta finns samlade i denna rapport. Vid sidan av könsfördelning och ålders- Vem "styr" i folkbildningen? fördelning har vi också tagit fram några data om i vilken utsträck- ning personer med annan etnisk bakgrund än svensk samt personer med funktionshinder finns med i de grupper som utformar verk- samheten. Med hjälp av dessa uppgifter kan vi också ge en viss belysning åt integrationsfrågan. Vem "styr" i folkbildningen? Genom en kartläggning av styrelser och personal i folkhögskolor och studieförbund har SUFO 2 försökt att ta fram en bild av vilka som styr i folkbildningen. Utvärderingens kartläggning har syftat till att belysa sammansättningen av studieförbundens styrelser cen- tralt och i lokalavdelningarna eller motsvarande enheter att belysa hur personalgrupper med ledningsuppgifter är sam- mansatta vid studieförbundens centrala kanslier och i lokal- avdelningarna att belysa sammansättningen av folkhögskolornas styrelser att belysa personalsammansättningen i folkhögskolornas skol- ledningar och lärarkårer. Undersökningen har lagts upp i avsikt att ge en god bild av hur styrelser och de tjänstemannagrupper, som har ledningsuppgifter på folkhögskolor och i studieförbund, är sammansatta. Vad sam- mansättningen av dessa grupper sedan betyder för verksamhetens uppläggning och innehåll kan undersökningen inte säga något om. Syftet har varit att visa om de ledande grupperingarna inom folk- bildningen är sammansatta på ett representativt sätt ifråga om kön, ålder m.fl. aspekter. Tanken är att resultatet ska utgöra ett underlag för diskussion om vilka grupperingar som är underrepresenterade respektive över- representerade och vilka effekter en eventuellt sned representation kan få i verksamheten. Vem "styr" i folkbildningen? Undersökningen omfattar samtliga folkhögskolor och studieför- bund som genom får del att det statliga folk- bildningsanslaget. finns 147 folkhögskolor. De allra flesta, 103 stycken, ägs och drivs av folkrörelseorganisationer och stiftelser med anknytning till sådana organisationer. I några fall är det studieförbund som står bakom folkhögskolorna. Bakom de återstående 44 folkhögskolorna står landstingen eller i ett fall en kommun. För studieförbundens del omfattas samtliga nu verksamma för- bund. Efter det senaste årens förändringar, sammanslagningar och namnbyten finns följande tio studieförbund. kyrka och samhälle – (tidigare Fri- kyrkliga studieförbundet – (tidigare , i Sensus ingår även tidigare KFUM/) TBV – Tjänstemännens Bildningsverksamhet För studieförbundens del ingår riksorganisationen med förbunds- styrelse och förbundskansli samt alla lokalavdelningar med deras styrelser och kanslier i undersökningen. orga- nisationsförändringar saknas i flera förbund det regionala ledet, distrikten. Dessa har därför utelämnats. Vem "styr" i folkbildningen? Kartläggningen gjordes genom postenkäter till studieförbundens lokalavdelningar (eller motsvarande administrativa enheter) och centrala kanslier samt till folkhögskolorna. Enkäten riktades till chefen för respektive enhet. Adresser till folkhögskolorna till- handahölls av . Till studieförbundens lokalavdel- ningar fick vi adresser dels från förbundskanslierna dels genom sökning på förbundens hemsidor. Avsikten var inte att till varje pris eftersträva exakta uppgifter, om inte svaret var givet. Den som besvarade enkäten ombads göra en uppskattning utifrån de alternativ som gavs i anvisningar till svarsblanketten. Kartläggningen avgränsades till att endast omfatta förtroendevalda ordinarie ledamöter och endast personal med upp- gifter av pedagogisk eller ideologisk karaktär. Enkäten bestod av en blankett där de svarande ombads att för de efterfrågade kategorierna sammanställa uppgifter om sammansätt- ning ifråga om kön, ålder och utbildning samt förekomst av per- soner med skilda slag av etnisk bakgrund och av personer med funktionshinder. Med blanketten följde anvisningar som defini- erade de olika grupperna. De aktuella grupperna var styrelsens ordinarie ledamöter med särskiljande av ordföranden. I personalen efterfrågades för folkhög- skolorna uppgifter om skolledning och lärarkåren. I studieförbun- den omfattades personal som arbetar med verksamhetens inrikt- ning och utveckling. Personal med övervägande assistent- eller kontorsuppgifter ingick inte i kartläggningen. För både folkhög- skolor och studieförbund redovisades särskilt uppgift om chefs- tjänsteman för respektive enhet, rektor eller för lokalavdelningar avdelningschef eller motsvarande. De uppgifter som söktes var kön samt i grova kategorier ålder och utbildning. Ifråga om etnisk bakgrund ställdes frågan hur många personer med bakgrund i land utanför EU, EU utom , utom , samt som fanns i respektive kategori. Annan etnisk bakgrund än svensk skulle den anses ha som var första eller andra generationens invandrare dvs. personen själv eller dennes föräldrar skulle komma från respektive ursprungsland. Ifråga om funktionshinder frågade vi hur många personer i respektive kategori som hade ett bestående funktionshinder, som medför betydande svårigheter i den dagliga livsföringen. Vem "styr" i folkbildningen? blanketten fanns möjlighet att vid behov lämna kommentarer och förklaringar. Blanketter med anvisningar finns i bilaga 1. Till dem som inte svarat sändes tre påminnelser, den sista efter första utskicket. Med sista påminnelsen följde en ny svarsblankett och tillhörande anvisningar. Enkätsvaren har behandlats konfidentiellt. Bearbetningen har gjorts i en databas. Resultaten redovisas i det följande i samman- fattande tabell för folkhögskolor respektive studieförbund. Undersökningen är en totalundersökning, dvs. den omfattar samt- liga enheter inom populationen. I undersökningen ingår 147 folkhögskolor varav 103 rörelseskolor och 44 landstingsskolor. Från studieförbunden ingår de tio studieförbunden och deras 518 lokalavdelningar. Av de 147 folkhögskolorna har samtliga 44 landstingsskolor besvarat enkäten. Av de 103 rörelseskolorna har 93 st. eller svarat. Totalt har alltså 137 av 147 folkhögskolor svarat, vilket innebär svar från av skolorna. Inom studieförbunden sker kontinuerligt förändringar av orga- nisationen som reducerar antalet lokalavdelningar. Antalet lokal- avdelningar och därmed möjliga svar från den nivån har med någon justering under insamlandet av svaren kunnat fastställas till 518. Antalet möjliga svar från studieförbunden är därmed 528 varav tio från förbundsnivå. Från förbundsnivån finns svar från samtliga studieförbund. Från studieförbundens lokalavdelningar finns ett visst bortfall som varierar mellan förbunden. En sammanställning av svars- frekvensen från lokalavdelningarna återfinns i tabell 3. Som framgår av tabellen har två svar inte kunnat knytas till särskilt studie- förbund, men de har ändå medräknats i totalbilden. till hela undersökningen har enkäten omfattat 675 enheter av vilka 588 har svarat. Det gör en total svarsfrekvens på vilket vi bedömer som ett gott resultat. En känslighetsanalys har gjorts som en jämförelse mellan utfallet för de av svaren som kom in först och det slutliga utfallet. För samtliga lokalavdelningar är skillnaden endast enstaka procentenheter. Även om skillnaderna givetvis är större för Vem "styr" i folkbildningen? enskilda studieförbund bedömer vi att de svar vi fått ger en korrekt bild för hela populationen. De enheter som inte svarat måste skilja sig kraftigt från de värden vi fått fram, om ett svar från dem över- huvudtaget skulle ha påverkat resultatet. Vår slutsats är att de svar vi fått in ger en rättvisande bild av situationen på alla folkhögskolor och i studieförbunden såväl centralt som lokalt. I den följande presentationen av resultaten kommer vi att ange procentuella fördelningar. Vi anser att resul- taten är tillämpbara för situationen totalt inom folkbildningens organisationer. Svarsfrekvens för studieförbundens lokalavdelningar Vem "styr" i folkbildningen? I detta avsnitt redovisas resultatet av studien. I viss mån sätts det i relation till andra uppgifter. Vi avgränsar oss till frågorna om köns- fördelning, ålder och utbildning. Frågorna om etnisk bakgrund och funktionshinder behandlas i ett eget avsnitt. I redovisningen skiljer vi på förtroendevalda och de aktuella personalkategorierna. Folk- högskolor och studieförbund redovisas var för sig. Innan vi går in undersökningens huvudfrågor kan det vara motiverat att säga något om omfattningen av de aktuella grupperna. Hur många berörs? Undersökningen ger ingen heltäckande bild av antalet personer som är engagerade inom folkbildningens organisationer. Framför allt ingår inte alla anställda och inte heller ingår studieförbundens cirkelledare. Några uppgifter om mängden engagerade personer kan ändå lyftas fram. Om man med hjälp av svarsfrekvensen för folkhögskolor respek- tive studieförbund räknar upp antalet engagerade i styrelser till att omfatta samtliga enheter, visar det att 5 500 personer är engagerade som ledamöter i styrelser på olika nivåer. Den största gruppen, ca 4 200 personer, återfinns i styrelser för studieförbundens lokalavdel- ningar. Folkhögskolorna engagerar 1 100–1 200 personer i styrelse- arbete. Även om en del av de aktiva återfinns på mer än en position så är det ett betydande antal människor som bär upp ansvaret för folkbildningsarbetet på folkhögskolor och studieförbund. Av de anställda är det bara vissa kategorier som ingår i undersök- ningen. För folkhögskolornas del är det den stora gruppen lärare, rektorer och andra i skolledningen. Den senare gruppen kan t.ex. innebära studierektorer, ansvariga för kortkursverksamhet och ansvariga för internat. För studieförbundens del avgränsades gruppen till personal som arbetar med verksamhetens inriktning och utveckling. Därmed ligger alla de som i huvudsak arbetar med assistent- eller kontorsuppgifter utanför. Om antalet personer i denna grupp säger undersökningen alltså inget. Vem "styr" i folkbildningen? förbundet hämtade 2002 in uppgifter från studieförbunden om antalet anställda. Enligt FBF:s kartläggning uppgick det totala antalet anställda på samtliga nivåer inom studieförbunden till drygt 4 300 personer. I den siffran ingick också tillsvidareanställda cirkel- ledare (organisation 2002). De grupper som ingår i SUFO 2:s undersökning uppgår till ca 6 100 personer. Den största gruppen är studieförbundens lokalt anställda som närmar sig 3 000 personer. Vi vet att det i denna grupp, särskilt i små avdelningar, finns många deltidsanställda var- för antalet helårstjänster kan vara betydligt lägre. Den därnäst största gruppen utgörs av folkhögskolans lärare med drygt 2 600 personer. En sammanställning av uppgifterna ges i tabell 4. Antal engagerade i folkbildningsarbetet enligt undersökningen I studieförbunden utgör cirkelledarna en stor och viktig grupp som ligger helt utanför denna undersökning. I en kartläggning som gjorde 2002 uppskattas antalet cirkelledare till ca 139 000. Siffran är något osäker eftersom flera av studie- förbunden har lämnat uppskattade siffror. (Studieförbundens orga- nisation 2002). Vem "styr" i folkbildningen? Vi granskar först sammansättningen av styrelserna för folkhög- skolor och studieförbund ifråga om kön, ålder och utbildning. Folkhögskolor och studieförbund behandlas var för sig. Folkhögskolornas styrelser domineras av män. För samtliga folk- högskolor är nästan två tredjedelar av styrelsens ordinarie leda- möter män. Som framgår av tabell 5 finns en tydlig skillnad mellan s.k. rörelseskolor och landstingsskolor. Även om skillnaden inte är dramatisk är det uppenbart att kvin- norna har en starkare ställning i syrelserna för de landstingsdrivna folkhögskolorna än vad man har i de styrelser som utses av olika folkrörelseorgan. En möjlig förklaring är att landstingsskolornas styrelser utses politiskt. Jämställdheten har uppmärksammats mera inom det politiska systemet än på andra områden i samhället. Politiskt valda församlingar är därför mer jämställda än ledande grupper på andra samhällsområden, t.ex. inom näringslivet. De uppgifter vi fått fram tyder på att detta också är synligt inom folkhögskolevärlden. Könsfördelning i procent för folkhögskolorna styrelser Den manliga dominansen i styrelserna förstärks ytterligare om man granskar könsfördelningen på ordförandeposten. Av samtliga ord- förande i folkhögskolornas styrelser är inte män. Samma skillnad som vi sett för styrelserna som helhet mellan rörelseskolor och landstingsskolor finns också för ordförandena. I landstingsskolornas styrelser är andelen kvinnliga ordföranden medan den i rörelseskolorna är . Vem "styr" i folkbildningen? För att få en jämförelse har vi studerat de 20 folkhögskolor som tillkom . Samtliga är rörelseskolor varför jäm- förelser görs med den gruppen. Svar saknas från en av de nya folkhögskolorna. Könsfördelningen i styrelserna för de nya skolor- na är densamma som för alla rörelseskolor. På ordförandeposterna sitter i något större utsträckning män i de nya skolorna, mot i samtliga rörelseskolor. Åldersfördelningen visar att styrelserna domineras av ledamöter i övre medelåldern. Sju av tio styrelseledamöter är i åldern 45–och en av tio är . Riktigt unga ledamöter utgör, föga förvånande, en mycket liten del av folkhögskolornas styrelser. Landstingsskolorna har något yngre ledamöter än vad de rörelse- drivna skolorna har. Tabellen 6 visar åldersfördelningen för folk- högskolornas styrelser. Åldersfördelning i procent för folkhögskolornas styrelser 25–44 år 45–64 år Vi har arbetat med vida åldersgrupper. Det blir en väsentlig skillnad om huvuddelen av den stora gruppen 45–65 åringar finns i den under eller den övre halvan av åldersgruppen. Som fördelningen ser ut finns det anledning tro att medelvärdet inom gruppen ligger närmare än . Om det dröjer länge innan man får en sån här position stannar man gärna kvar i den länge, vilket den för rörelseskolorna relativt höga andelen ledamöter tyder på. Som man kan förvänta sig är ordförandena äldre än ledamöterna i övrigt. På rörelseskolorna har mer än var femte ordförande uppnått pensionsåldern, på landstingsskolorna är knappt en av tio i denna ålder. Landstingsskolorna har flera yngre ordföranden, av dem är medan av ordförandena i rörelseskolornas styrelser är . Vem "styr" i folkbildningen? I de folkhögskolor som tillkom är den äldsta gruppen, eller äldre, mindre vanlig än i samtliga rörelseskolor, mot 13. I undersökningen har vi också frågat efter ledamöternas utbildnings- nivå. Eftersom vi inte har hämtat uppgifterna från ledamöterna själva finns en viss osäkerhet i svaren beroende bristande känne- dom hos den som besvarat enkäten. Den osäkerheten kan vara större ifråga om utbildning än för ålder. Det har också inneburit ett större bortfall. Av landstingsskolorna är det bara hälften som läm- nat uppgift om styrelseledamöternas utbildning. Vi kan ändå dra slutsatsen att folkhögskolornas styrelser, särskilt på rörelseskolorna, utgör ett positivt urval av befolkningen i utbild- ningshänseende. Inte av rörelseskolornas styrelseledamöter har högskoleutbildning. Det måste ses som mycket högt med tanke på att de tillhör en åldersgrupp där högre utbildning är ovanlig. Det är tydligt att folkrörelserna utsett styrelser för sina folkhögskolor bland de mest välutbildade med- lemmarna kanske beroende på att det är bland dessa som intresset för skolorna är störts. Av landstingsskolorna är det endast hälften som lämnat denna uppgift och svaren kan därför inte utan vidare generaliseras. På de skolor som svarat har av ledamöterna högskoleutbild- ning, vilket även det får ses som ett högt antal för den aktuella åldersgruppen. De som innehar ordförandeposterna skiljer ifråga om utbildning inte ut sig från övriga på något tydligt sätt. Den skillnad som finns pekar mot att ordföranden i något högre grad än övriga ledamöter hämtats bland människor med högre utbildning. Sammanfattningsvis kan man konstatera att folkhögskolornas styr- elser domineras av välutbildade män i övre medelåldern. Denna dominans är mera markerad på rörelseskolorna än på landstings- skolorna, särskilt ifråga om kön och utbildning. Vem "styr" i folkbildningen? detta om man särskiljer dem som leder styrelsearbetet, styrelsens ordförande. Av dessa är nästan fyra av fem män. Studieförbunden har, jämfört med folkhögskolorna, en annan orga- nisatorisk struktur. Skolorna varierar i storlek men varje skola utgör ändå en någorlunda stor och lokalt sammanhållen enhet. Studieförbunden är rikstäckande organisationer med två eller flera organisatoriska nivåer. Samtliga studieförbund har, förutom en riksorganisation med styrelse och kansli, också ett varierande antal lokalavdelningar som normalt är egna juridiska personer med egen ekonomisk förvaltning. Många av dessa enheter är små. Denna struktur kan antas ha betydelse för styrelsernas sammansättning. Sammantaget för alla styrelser, på riksnivå och lokalt, ser bilden ganska bra ut. Det finns en viss övervikt för män både centralt och lokalt men den är liten. Fördelningen för de två nivåerna framgår av tabell 7. Att kvinnorna är något svagare representerade på central nivå torde hänga samman med att jämställdhetsfrågorna har på allvar uppmärksammats relativt sent och att det tar att avancera till de tyngre uppgifter i organisationerna som centrala styrelseposter utgör. Det finns nog också större hinder för kvinnor att nå fram till centrala positioner inom rörelserna. Samtliga styrelsemedlemmar i studieförbunden centralt och lokalt, fördelning på kvinnor och män i procent En granskning av de enskilda studieförbunden ger en splittrad bild. I tre av förbunden, FU, NBV och Sfr, stannar andelen kvinnor i de lokala styrelserna på omkring en tredjedel. Tre av förbunden, SV Vem "styr" i folkbildningen? Sensus och TBV, med 52–kvinnor i sina lokala styrelser, väger upp detta. SV väger genom sina många lokalavdelningar tungt i de sammanräknade värdena. Även i riksorganisationernas styrelser är variationen stor. I två av förbunden är andelen kvinnor i förbundsstyrelsen endast en fjärdedel. Omvänt utgör kvinnorna 64–av antalet ledamöter i styrelsen för två andra för- bund. Liksom för folkhögskolorna förändras bilden om vi granskar den tyngsta och mest framträdande posten i styrelserna, ordföranden. I mindre än var tredje lokalavdelning () innehas ordför- andeposten av en kvinna. I förbundsstyrelserna är en av tio ord- förande en kvinna. Här bekräftas alltså den traditionella bilden, det är män som innehar de främsta positionerna även i studieförbunds- världen. En granskning av åldersfördelningen visar att det är personer i övre medelåldern som ansvarar för studieförbundens verksamhet. Tabell 8 visar åldersfördelningen för lokalavdelningar respektive för- bundsstyrelser inom samtliga studieförbund. Styrelserna domineras av 45–64 åringar, men lokalt finns ett stort inslag av personer i pensionsåldern. Den andel av styrelsemedlemmarna som är eller äldre är lika stor som . Att andelen äldre är påtagligt lägre i de centrala styrelserna torde hänga samman med att det är frågan om tyngre och mer krävande uppgifter. Det kan också vara så att anställda i studieförbundens medlemsorganisationer sitter på styrelseposter i de centrala styrelserna. Samtliga styrelsemedlemmar i studieförbunden centralt och lokalt, fördelning på åldersgrupper i procent 25–44 år 45–64 år Vem "styr" i folkbildningen? Granskar man ordförandeposterna så visar sig en ytterligare förskjutning uppåt i åldrar. av ordförandena i studie- förbundens lokalavdelningar är i åldern 45–och är eller äldre. Även ifråga om ålder finns tydliga skillnader mellan studie- förbunden. I ett par av förbunden är mer än åtta av tio medlemmar i de lokala styrelserna och av dessa kan två eller tre vara eller äldre. Ett par förbund har en klart yngre kår av styrelsel- edamöter, i ett fall med ett påtagligt inslag i avdelningsstyrelser av personer . Ifråga om utbildning har bortfallet ökat genom att uppgifter om detta saknas i av de inkomna svaren. Det ökar risken för att den bild vi fått genom enkäten avviker från den sanna bilden. Vi bedömer dock att resultatet ger en någorlunda rätt- visande bild även i detta avseende. Svaren baseras inte heller på direkta uppgifter från personerna ifråga utan bygger på av den svarande på avdelning/förbund lämnade uppgifter. Med reservation för den osäkerhet som ligger i undersökningens genomförande, tyder svaren ändå på att studieförbundens lokala och centrala styrelser utgörs av ett i utbildningshänseende positivt urval av befolkningen. Enligt svaren har av styrelsernas medlemmar gymnasial utbildning och har högskole- utbildning. I de centrala styrelserna är andelen högskoleutbildade . Det är med tanke på åldersfördelningen en klart högre andel än vad som gäller för befolkningen som helhet. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att studieförbunden i sina styrelser har en ganska jämn könsfördelning, såväl lokalt som lokalt. Skillnaderna mellan förbunden är dock stora. På ordförande- posterna dominerar män. Ledamöterna kommer med få undantag från äldre åldersgrupper med ett påtagligt inslag av personer som nått pensionsåldern. Ifråga om utbildning har ledamöterna i all- mänhet en längre utbildning än vad ett genomsnitt av befolkning- en, särskilt i de aktuella åldersgrupperna, har. Vem "styr" i folkbildningen? I personalen omfattar undersökningen endast vissa grupper. De vi sökt fånga upp är funktionärer som arbetar i uppgifter där de direkt kan påverka verksamheten. Det är sådana som har pedagogiska uppgifter eller på annat sätt medverkar i planeringen av verksam- heten. På folkhögskolorna omfattade frågan förutom rektor också skolans ledningsgrupp i den mån sådana finns. Vi frågade också efter lärarkårens sammansättning. Vi redovisar först resultatet för rektor och ledningsgrupp och sedan lärarkåren. I ledningsgrupperna ingår vid sidan av rektor olika personalgrupper. Där finns ofta med någon med ansvar för skolans internat och matsal. På större skolor finns en eller flera studierektorer som oftast hämtas från lärarkåren.