sou · GRB396 · 2004-01-01 00:00:00 — Närheten till studieorten tycks visserligen ha betydelse men verkar inte ha större betydelse för de från arbetarhem och lägre tjänstemannahem än andra grupper. Den sociala strukturen i den region från vilken lärosätet tar huvuddelen av sina studenter är sannolikt den viktigas- te förklaringsfaktorn bakom den sociala sammansättningen av stu- derande vid olika lärosäten. 5.3Finns det kvalitetsmässiga skillnader mellan olika högskolor? Den kraftiga expansionen av högskolan har till stor del skett inom ramen för befintliga resurser. Detta har resulterat i större studeran- degrupper, lägre antal undervisningstimmar, mer storföreläsningar, mindre seminarieverksamhet samt mindre kontakt med forsknings- aktiva lärare. Till detta ska läggas att nya studerandegrupper sökt sig till högskolorna, vilket kan ställa andra krav på högskolornas pedagogik och undervisningens upplägg i ett större perspektiv. De- centraliseringen av den högre utbildningen kan därmed påverka kvaliteten på utbildningen vid de olika lärosätena och därmed stu- denternas möjligheter på arbetsmarknaden. Som tidigare framgått varierar andelen studerande från studie- ovana miljöer eller från arbetarhem mellan olika lärosäten. Om det är så att studenter från icke-akademiska miljöer har en bristande information om kvaliteten på utbildning vid olika högskolor så in- nebär detta att det finns en risk att den regionala utbyggnaden fak- tiskt förstärker effekterna av den sociala snedrekryteringen. 88 , B. & , H. [2000]. Är regionala högskolor lösningen? Bilaga 10 till LU 2003 5.3.1Studier av kvaliteten i högskolan har ett uppdrag att kontinuerligt utvärdera kvaliteten på alla högskoleutbildningar.89 Det finns även ett uppdrag till varje högskola och univer- sitet att bedriva kvalitetsarbete för att utveckla verksamheten. Med undantag för uppgifter om examination rör befintliga granskningar främst utbildningens insatssida i form utav resurser och flödet av studerande. Det finns ännu så länge inte några syste- matiska och jämförande studier av olika utbildningars resultat ut- ifrån de studerandes lön och sysselsättning efter avslutade studier. De utvärderingar som genomförts indikerar i vissa fall att det finns brister i utbildningen mellan olika lärosäten. Skillnaden mel- lan lärosäten när det gäller forskningsresurser är markanta. Dessut- om varierar andelen disputerade lärare mellan olika lärosäten. Detta kan minska forskningsanknytningen i utbildningen och därmed få konsekvenser för både utbildningens kvalitet som den kunskap som studenterna har när de lämnar högskolan.90 I –rapporten akademisk fråga granskas skillnader i kvaliteten mellan olika universitet och högskolor utifrån de stude- randes prestationer i ett par universitetsämnen.91 Den metod som används är att med C-uppsatser som underlag jämföra grundut- bildningens resultat vid högskolor av olika storlek och status. Vid utvärderingen av resultaten beaktas också ett antal faktorer som kan antas påverka kvaliteten, däribland studentunderlagets sam- mansättning. I studien granskades totalt 30 uppsatser vardera i äm- nena historia och nationalekonomi. Uppsatserna samlades in från tre gamla universitet (, och ), två nya uni- versitet (och ) samt fyra högskolor (, högskolan i , och ). Sex oberoende be- dömare granskade uppsatsernas kvalitet. Undersökningen visade att det finns stora skillnader i kvaliteten på C-uppsatser mellan högskolor av olika storlek och status. I hi- storia har uppsatserna från högskolorna fått de lägsta omdömena. I nationalekonomi är det de nya universiteten som ligger lägst men skillnaderna är ur statistisk synpunkt mindre säkra. 89Granskningen har sin grund i Regeringens proposition 1999/2000:28. 90Se bl.a , B. & , H. [2000]. Bilaga 10 till LU 2003 Är regionala högskolor lösningen? Tabell 5.1 Korrelationen mellan uppsatskvalitet och lärosäte Gamla och nya universitet Källa: Ds 1999:65 Det visade sig också att kvaliteten på C-uppsatserna vid de olika högskolorna samvarierade starkt med elevernas medelbetyg från gymnasiet, vilket inte är något förvånande resultat. I nationaleko- nomi visade sig skillnaderna i kvalitet i hög grad sammanhänga med antalet författare, där uppsatser med två författare hade högre kva- litet. Det är svårt att dra några generella slutsatser utifrån studien ovan, eftersom den är begränsad vad gäller inriktning och omfatt- ning. Men den utgör likväl ett intressant exempel på en metod för att granska kvaliteten på olika högskolor. 5.3.2Är geografiskt avstånd viktigare än kvalitet? i detta kapitel har vi pekat på det geografiska avståndets betydelse för rekryteringen till högre studier. Enkätundersökningar av gymnasieungdomars val av högskola visar också att ett av de vik- tigaste kriterierna vid val av högskola var om högskolan var belägen nära hemorten eller ej. Andelen som väljer högskola efter närhet tycks dock ha minskat över tiden.92 Givet att de kvalitetsmässiga skillnaderna mellan olika högskolor bedöms vara små eller obefintliga så kan det vara ekonomiskt ratio- nellt att välja högskola efter närhet. En orsak till att många väljer högskola utifrån närhetskriterier skulle därmed kunna vara att skillnaderna i kvalitet inte upplevs variera särskilt mycket mellan högskolor. Ett annat skäl kan vara att fördelarna med att studera vid en högskola som har en erkänt bra undervisning inte överstiger de sociala och ekonomiska fördelar som studier vid en näraliggande högskola innebär. Men, som har nämnts, kan det också vara så att individerna helt enkelt inte har tillräcklig information 92 Wikhall, M. [2001]. Är regionala högskolor lösningen? Bilaga 10 till LU 2003 eller kunskap om de olika högskolorna för att kunna grunda valet på kvalitetsaspekter.93 Samband mellan inkomst och utbildningens kvalitet Ett sätt att bedöma utbildningars kvalitet är att titta på deras mark- nadsvärde i form utav den avkastning de genererar, dvs. studera om utbildningen leder till jobb och en god inkomst. Om det är så att avkastningen och möjligheten att få jobb varierar mellan olika hög- skolor skulle det kunna utgöra en indikation på kvalitetsmässiga skillnader i undervisningen. Eller på att högskolorna lockat till sig studiebegåvningar i olika stor utsträckning. har det kommit några studier som försöker mäta sambandet mellan utbildningens kvalitet och individers inkomst.94 Gartell och (2002) har bl.a. studerat om studerande vid oli- ka högskolor får olika inkomst efter avslutad utbildning samt om inkomsten utvecklas olika över tiden. Tanken är att om samma ut- bildning vid olika lärosäten ger studenterna olika kunskaper och möjligheter så kan det slå igenom på karriär- och inkomstutveck- lingen efter utbildningen. Resultaten från studien visar att inkomsterna varierar signifikant mellan personer som studerat vid olika lärosäten. uni- versitet låg i topp 1991 följt av , , och . Sämst inkomst hade de som studerat vid samt vid högskolan i , , och . Skillnaden mellan toppen och botten var , vilket motsvarar en månadslön för en akademiker med arbetslivserfarenhet. hade löneskillnaderna mer än tredubblats, vilket tyder på att det finns en markant skillnad i löne- utvecklingen mellan studerande från olika högskolor. Diagram 5.3 visar genomsnittlig inkomst 1995 och förändringen i genomsnittlig inkomst för dem som examinerades 1994. Mönstret här visar ännu tydligare att inkomstskillnaderna mellan examinerade från olika högskolor tilltar över tiden. 93Wikhall, M. [2001]. 94Se bl.a. Gartell, M. & , H. [2002] och SCB [1996]. Bilaga 10 till LU 2003 Är regionala högskolor lösningen? Diagram 5.3 Genomsnittlig inkomst för personer examinerade 1994 fördelat över lärosäte. Källa: Gartell, H. & , M. [2001]. Enligt författarna tyder resultaten inte på att inkomstskillnaderna skulle vara ett utslag av individers olika begåvningar. Skillnaderna kan heller inte förklaras av att individer med föräldrar som har en högre utbildning skulle ha en annan information om kvaliteten i undervisningen och därför göra andra studie- och lärosätesval än personer med föräldrar utan hög utbildning. Den främsta förklar- ing till inkomstskillnaden är i stället att personer från olika högsko- lor väljer att arbeta på olika regionala arbetsmarknader med olika möjligheter till inkomstutveckling. Enligt studien väljer en majori- tet av studenterna att bo kvar vid högskoleorten efter avslutad ut- bildning. Är regionala högskolor lösningen? Bilaga 10 till LU 2003 Det är svårt att avgöra om detta val är frivilligt eftersom det kan vara svårt att få arbete i vissa regioner om arbetsgivarna där av tra- dition anställer personer från vissa högskolor. Många personer kan därmed bli inlåsta på olika lokala arbetsmarknader till följd av att de olika högskolorna erbjuder utbildningar med en stark lokal profil. Sammantaget fås en blandad bild av sambandet mellan lärosäte och inkomst av studien. Resultatet tyder visserligen på att lärosätet sänder en signal till arbetsmarknaden men det är svårt att säga vil- ken typ av signal som lärosätet sänder, dvs. om det är fråga om kva- litativa eller lokala skillnader i utbildningen eller om arbetsgivarna väljer bort studenter från mindre kända lärosäten till följd av dålig information om deras kvaliteter eller kunskaper. Det kan inte uteslutas att det finns skillnader mellan högskolor- na som kan påverka utbildningens kvalitet. är det dock svårt att avgöra hur de förändringar som skett av högskolan – talet påverkat utbildningarnas kvalitet och skillnader som kan fin- nas mellan olika lärosäten. Det kan finnas risk att regionaliseringen av högskolan inneburit att vissa högskolor fått en för lokal profil. Den kraftiga expansionen av högskolan –talet har inne- burit nära nog en fördubbling räknat i antalet helårsstuderande. Framför allt har expansionen varit koncentrerad till de mindre och medelstora högskolorna och inneburit en utlokalisering av högsko- lan till nya orter. Ett framträdande motiv bakom expansionen av högskolan har varit att försöka attrahera studerande från studie- ovana miljöer och därmed minska snedrekryteringen till högre ut- bildning. Även om den sociala snedrekryteringen minskat något så kvar- står det faktum att studenter med olika socialt ursprung långt ifrån är lika väl representerade i högskolan som helhet. De fördelar sig dessutom mycket olika på olika typer av högskolor och utbildning- ar. Andelen från arbetarhem är högre vid de mindre och nyare regi- onala högskolorna än vid de äldre och etablerade läro- sätena och universiteten. Skillnaden i social sammansättning är också stor mellan olika ut- bildningar. Snedrekryteringen har visserligen minskat på de flesta utbildningar –talet, men för de långa och mer prestige- fyllda utbildningarna har endast mindre förändringar skett. Bilaga 10 till LU 2003 Är regionala högskolor lösningen? De flesta högskolor har en mycket lokal rekrytering av studen- ter. Satsningen på nya högskolor kan därmed ha inneburit att per- soner som annars inte skulle ha påbörjat högre studier nu sökt sig till högskolan därför att en högskola etablerats nära deras bostads- ort. Trots detta har tillgängliga studier inte kunnat belägga att etable- ringen av högskolor på nya orter haft någon stor effekt på snedre- kryteringen till högre utbildning. Utbildningsnivån har visserligen höjts ute i regionerna men närheten till utbildning verkar inte ha större betydelse för de från mindre studievana hem än andra. I stäl- let ser den sociala strukturen i upptagningsområdet ut att betyda mer än närheten till utbildning för att förklara den sociala samman- sättningen bland de studerande vid olika högskolor. Det finns en risk att den snabba expansionen av högskolan inne- burit att kvaliteten på utbildningen vid olika högskolor påverkas negativt. Det är därför viktigt att utbildningar kvalitetsgranskas och att utbildningsprofilen hos olika högskolor inte blir för lokal. Det finns ännu så länge få studier där kvaliteten vid olika högskolor jämförs, men har ett uppdrag att granska alla landets högskoleutbildningar. Skillnader i inkomstutvecklingen eller möjligheten att få jobb för studerande från olika högskolor kan utgöra en indikation på kvali- tetsskillnader i utbildningen. Tillgängliga studier visar på en mar- kant skillnad i löneutvecklingen för studerande från olika högsko- lor. Resultatet förklaras med att personer som studerat vid olika högskolor väljer att jobba på olika delarbetsmarknader. Utifrån be- fintliga studier går det inte att avgöra om detta är ett frivilligt val eller om arbetsgivaren sorterar bort studerande från vissa högsko- lor till följd av kvalitativa skillnader i utbildningen eller bristande information om de studerandes kunskaper. 6 Lönar sig utbildning för alla? Det har i tidigare kapitel framgått att barn till föräldrar med hög utbildning och inkomst investerar mer i utbildning. Detta trots att en stor del av insatserna inom utbildningspolitiken just riktas till att reducera vikten av familjebakgrund vid utbildningsbeslutet. En förklaring till svårigheterna att åstadkomma en breddad re- krytering till högskolan kan vara att insatserna sätts in på ett för sent stadium i utbildningskedjan. Det kan också vara så att utbild- ning lönar sig olika mycket för olika individer och att detta påver- kar rekryteringen till högre utbildning. I sådant fall finns också risk att utbildningssatsningar snarare kan motverka än bidra till en ut- jämning av inkomstmöjligheter. 6.1Olika teorier om individernas val av utbildning För att kunna utjämna befolkningens utbildningsnivå är det angelä- get att närmare känna till vad som styr enskilda individers utbild- ningsbeslut. Det går inte att peka på en eller ett par enskilda fakto- rer. Inom den ekonomiska litteraturen finns det därför ett antal parallella teorier rörande individens utbildningsval. Utbildningsbe- sluten rör också en mängd olika frågor: att skaffa sig utbildning eller inte, inriktning och längd på utbildningen och kanske också studieort eller land. Den s.k. humankapitalskolan95 har fokuserat på individernas ut- byte eller förtjänst av utbildning. Utbildning utöver den obligato- riska skolan betraktas som ett individuellt investeringsbeslut där individen står inför valet att utbilda sig eller att ta ett arbete direkt. Investeringskostnaden för utbildningsalternativet är framför allt den uteblivna lönen (efter skatt) . Indivi- dens intäkter av denna investering är en högre lön, men också andra 95 , G.S. [1964]. Lönar sig utbildning för alla? Bilaga 10 till LU 2003 värden som t.ex. mer utvecklande arbetsuppgifter och ökad livskva- litet. Enligt teorin skaffar sig individen ytterligare utbildning så länge värdet av denna överstiger kostnaden. Den avkastning som kan räknas fram och diskonteras till nuvärde benämns utbild- ningspremien. i detta kapitel diskuteras den svenska ut- bildningspremien närmare. En kritik som brukar framföras mot humankapitalteorin som förklaring till individers utbildningsval är att den bygger på mycket starka antaganden. Den förutsätter att individerna känner till sin egen marginalavkastning och produktivitet, samt vilken framtida avkastning denna kommer att ge. En annan teori om individens utbildningsval går ut på att utbild- ningens främsta uppgift är att ge de studerande en etikett på vad de har förmåga att lära sig.96 Detta kan studenterna signalera till ar- betsgivarna, varför utbildningen hjälper till att sortera individerna till de uppgifter som de är mest lämpade för. Liksom i humankapi- talteorin är utbildning viktig för tillväxten, men det finns också en risk för att ett sådant signaleringsbeteende leder till överinvester- ingar i utbildning. Den nyaste teorin innebär att en individ skaffar sig utbildning med syftet att förstärka sin identitet.97 Det betyder att valet av iden- titet kan vara starkt generationsberoende då individen i viss mån ärver sitt utbildningsval av familjen. Detta innebär i förlängning- en att individer på grund av sin härkomst väljer utbildning som är olika lång och med olika inriktning. Den senare teorin har också vissa kopplingar till den sociologiska litteraturen där man kan dela upp förklaringsfaktorerna till indivi- dens utbildningsval i individuella respektive institutionella orsaker, där de individuella orsakerna just utgörs av familj och bakgrund. De institutionella orsakerna utgörs i stället av utbildningssystemets storlek, tillträdesregler m.m.98 Det har inte kunnat beläggas vilken av dessa teorier som stäm- mer bäst in på verkligheten. Troligen är verkligheten en blandning av dem. Denna rapport strävar inte heller efter att söka belägga eller förkasta någon av teorierna om individernas utbildningsval. Men teorierna kan hjälpa till att kasta ljus över den utveckling vi ser. 96Arrow , K. [1973] och , M. [ 1973]. 97Se bl.a. Akerlof, G. & Kranton, R. [2002]. 98Ranehill, E. [2002]. Bilaga 10 till LU 2003 Lönar sig utbildning för alla? 6.2Den privatekonomiska avkastningen på utbildning Avkastningens betydelse för individens val att fortsätta utbilda sig efter den obligatoriska nivån har diskuterats mycket. För att be- döma hur känslig efterfrågan på högre utbildning är med avseende på den privatekonomiska avkastningen behövs ett mått på utbild- ningens förväntade lönsamhet. De vanligast förekommande måtten är utbildningspremie eller lönepremie och utbildningens internrän- ta. Dessa två mått är inte synonyma begrepp även om de under vis- sa antaganden sammanfaller.99 Med utbildningspremie avses den relativa löneökning som följer av att skaffa sig en viss utbildning. Utbildningen kan differentieras eller typ av utbildning. Om ett års ytterligare utbild- ning ger 5 procents högre lön så är utbildningspremien . För att beräkna utbildningspremien behövs information om individens lön och utbildning samt vissa kontrollvariabler. Enligt Mincers löneekvation förklaras logaritmen av lönen (W) bl. a. av antalet utbildningsår (S) och antal år i förvärvsarbete (E): log W = + S + 1E + 2E2 + Koefficienten före utbildningsvariabeln mäter utbildningspremien, men kan även tolkas som utbildningens internränta före skatt och studiemedel. Internräntan är den diskonteringsränta som innebär att intäkten av en utbildningsinvestering motsvarar kostnaden för densamma. För att beräkna internräntan behövs därför uppgifter om samtliga kostnader och intäkter som utbildningen ger upphov till . Utbildningspremien påverkar utbildning- ens internränta och under vissa förutsättningar är internräntan lika med utbildningspremien för en marginell ökning av utbildningens längd. 99För en genomgång av förhållandet mellan utbildningens avkastning och utbildningspremi- en se , E. [2002]. 100Framställningen bygger på , P–A., , P. & , B. [1994]. Lönar sig utbildning för alla? Bilaga 10 till LU 2003 Tillförlitligheten hos skattningar av utbildningspremier är omde- batterad. Anledningen är framför allt att sambandet mellan in- komst och antal utbildningsår inte är givet. Utbildningsvalet påver- kas nämligen av en rad faktorer förutom framtida inkomst, vilka i sin tur även påverkar inkomsten. Det finns ett antal studier kring olika metoder för att hantera detta problem.101 Förekomsten av skatter och studiemedel komplicerar beräkning- arna av utbildningens privatekonomiska avkastning. I grova drag tar effekten av studiemedel och skatter ut varandra, vilket beror på att studiemedel kommer tidigt i livet och därför får ett högt värde i investeringskalkylen. Men den totala effekten på avkastningen be- ror också på hur skattesystemet är utformat. Ett fullständigt pro- portionellt skattesystem påverkar inte avkastning eftersom intäk- ten och kostnaden (utebliven inkomst ) av ytter- ligare utbildning påverkas i samma grad. Ett progressivt skattesystem kommer att reducera avkastningen genom att intäk- terna minskar mer än kostnaderna.102 6.2.1Utbildningspremier – utveckling och jämförelse Forskningen visar ett klart positivt samband mellan investeringar i utbildning och inkomst på individnivå. Ett extra skolår ger högre lön och förväntas därför ge individen incitament att satsa på ut- bildning. finns betydande variationer i utbildningens av- kastning både mellan länder och över tiden inom ett enskilt land. Utbildningspremiens utveckling över tiden Det finns ett antal studier där utbildningspremien skattats på svenska data. I stora drag ger dessa en samstämmig bild över hur premien utvecklats över tiden.103 Utbildningspremien av utbildning föll kraftig , från till . Därefter är utvecklingen inte lika tydlig men det mesta tyder på att premien har stabiliserats på unge- fär . 101För en redogörelse av problemen och de olika metoderna se , A. [1999] och/ eller Arai, M. & , C. [1999] samt , B. & , H. [2000]. 102Edin, P–A., , P. & , B. [1994]. 103För en översikt se , A. [1999] eller Arai, M. & , C. [1999]. Bilaga 10 till LU 2003 Lönar sig utbildning för alla? Det finns inte någon given förklaring till varför utbildningspre- mien fallit så kraftigt. En förklaring är att den svenska lönepoliti- ken under 60– och 70–talen lett till en sammanpressad lönestruktur som i sin tur bidragit till utbildningspremiens kraftiga fall. Mot det- ta talar det faktum att den fackliga lönepolitiken främst bedrevs inom kollektiv än mellan kollektiv. En annan förklaring har att göra med den förda utbildningspolitiken. Till följd av den snabba expan- sionen av utbildningssystemet har det åtminstone uppstått ett överutbud av utbildad arbetskraft. Inte heller denna hypotes har fått stå oemotsagd. Utbudet av utbildad arbetskraft steg kraftigt –talet och början av 1990–talet medan utbild- ningspremiens fall framför allt är koncentrerad till början av 1970– talet.104 Utbildningspremien i internationell jämförelse De variationer i utbildningspremien som observerats för är inte unika utan återfinns även i andra länder. Nivån på den svenska premien tycks dock ligga något lägre jämfört med andra europeiska länder, men det beror lite på vilka studier man utgår ifrån. Det är nämligen inte någon enkel uppgift att jämföra utbildningspremier mellan länder. Dels för att data och statistik inte är riktigt jämför- bara, men också för att skatte- och utbildningssystemen ser olika ut. (1999)105 har sammanfattat några befintliga jämförel- ser av utbildningspremier före skatt mellan länder. Utbildnings- premien för högutbildade i ser då ut att ligga på ungefär samma nivå som för flera andra europeiska länder inklusive våra nordiska grannar förutom . Däremot ligger de skattade ut- bildningspremierna för och påtagligt högre. I en annan sammanfattande studie av & (1999)106 där utbildningspremier för 12 europeiska länder jämförs hamnar betydligt lägre. Enligt studien kan detta till viss del förklaras med att det finns stora skillnader mellan länder i hur utbildningsinvesteringar finansieras. Hypotesen i den sistnämnda studien är att individens avkast- ningskrav är lägre i länder där den offentliga finansieringsgraden är 104Se Arai, M. & , C. [1999], , P–A., , P. & , B. [1994]. 105Björklund, A. [1999]. 106Asplund, R. & , T.P. [1999]. Lönar sig utbildning för alla? Bilaga 10 till LU 2003 För att testa denna hypotes rankas länderna både utifrån skat- tade utbildningspremier för män och utifrån en indikator107 över hur mycket det offentliga bidrar till utbildningens finansiering. Re- sultatet från rankingen sammanfattas i tabell 6.1. Tabell 6.1 Rankning av länder utifrån estimerad avkastning på utbild- ning och studiestöd per kostnadsindikator V. (1995) (1994–1995) (1994–1996) Anm.: Studiestöd per kostnadsindikatorn utgörs av kvoten mellan det genomsnittliga studiestödet och den estimerade kostnaden för studerande i universitetsutbildning. Källa: , R. & , T.P. [1999]. Det visar sig att det finns ett visst negativt samband mellan avkast- ningen på utbildning och storleken på den offentliga subventionen av utbildning, mätt som den beräknade studiestöd per kostnadsin- dikatorn. Resultatet är förenligt med hypotesen att hög offentlig subvention av utbildning kan innebära en låg utbildningspremie i ett land.