sou · GRB378d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Kärnverksamheten har alltså mycket specifika krav på nätets struktur och funktion. Nyttan för av att knyta samman sina anläggningar med modern kommunikation med hög kapacitet ligger i bl.a. följande möjligheter: Utveckling av nya skyddsfunktioner som på systemnivå kan medge ett högre utnyttjande av befintliga elnätresurser. Central och omedelbar uppföljning av registrerade störnings- förlopp samt tillståndsövervakning av kritiska anläggnings- tillstånd. Minskade behov av att underhållsentreprenörerna besöker avlägsna anläggningar för enkla åtgärder. Effektiv dokumentationshantering vid åtgärder i anläggningar- na med åtkomst i centrala arkiv. Samutnyttjande av kommunikationsnäten vilket ger minskade kostnader för telefoni mellan anläggningarna. Internt (kärnverksamhet – intern telekomverksamhet) svenska kraftnäts ursprungliga telelösningar i form av kommunikation med hjälp av bärfrekvens på kraftledningar var direkt sprunget ur den egna kärnverksamhetens behov av tele- kommunikation. Det behovet har utvecklats, vilket gett kapacitets- brist i de gamla lösningarna. Därför byggs de interna näten allt mer med optofiber, men det innebär istället att den tillgängliga kapaciteten i näten är mycket större än de egna behoven, varför en överkapacitet uppstår. Incitamenten för att bygga en egen organisation för att marknadsföra, sälja och driva överkapaciteten står i direkt relation till nödvändigheten av att äga kommunikationsnät för de egna behoven. Är det absolut nödvändigt att äga näten är incitamenten större att bygga en egen organisation för att sälja överkapaciteten externt. svenska kraftnäts krav på den interna telekommu- nikationen är mycket höga och de tillgodoses väl av den interna telekomverksamheten, och har så gjort . Dock bör noteras att även om kraven är höga så utesluter detta inte att det är möjligt att lösa dem genom en väl strukturerad och strikt genomförd upphandling. Externt (kärnverksamhet – extern telekomverksamhet) Den externt riktade telekomverksamheten syftar till att sälja den överkapacitet som uppstår. Det är en verksamhet som, med anled- ning av det försämrade läget på telekommarknaden, inte har utvecklats som regeringen, kommuner, svenska kraftnäts partners och inte minst självt förväntade sig . Regeringens stomnäts- uppdrag till skapade stora förväntningar, framförallt bland kommuner och medborgare, men reste också många frågetecken bland branschens aktörer. Som ett resultat av den allmänna branschnedgången har inte kunnat leva upp till de ursprungliga planerna på ett stomnät till alla kommunhuvudorter vid utgången av . Det har bidragit till minskat förtroende för som en leverantör av bredbandslösningar. () har sedan den första rundradiosändningen i haft ansvar för det markbundna radionät som använts för distribution av ljudradio- och TV-sändningar i . Verksamheten bedrevs fram av dåvarande . huvuduppgift är att garantera och erbjuda distribu- tion av ljudradio, television (TV) och kommunikation till alla i . erbjuder tjänster för informationsförmedling grupp- erade runt fyra verksamhetsområden. Utsändning och överföring av ljudradio och TV är den ursprung- liga verksamheten för bolaget och erbjuds både analog och digital distribution av TV och ljudradio. De största näten täcker så gott som hela landet. Tele- och datakom blir en allt större del i verksamhet. De nya digitala marknäten är inte på samma sätt som de analoga näten begränsade till enkel broadcast av ljudradio och TV-signaler utan genom att kombineras med andra nät kan de vara en del av ett komplett kommunikationsnät. egna nät har begränsad stomnätskapacitet men de har stora möjligheter till flexibla access- nätslösningar. I egen vision ingår att telekomverksam- heten ska vara etablerad som ytterligare ett stort område . Inom området Informationstjänter paketeras olika tekniker för att lösa ett behov av att nå ut med information inom . Baserat på företag och andra organisationers behov att sända ut information till kunder, samarbetspartners och medarbetare erbjuder sig att utarbeta en anpassad lösning. Här tar man hjälp av de tekniker som har till sitt förfogande (data, TV, streaming över Internet, radiotidningar). Slutligen finns området Konsulttjänster där erbjuder ett antal olika konsulttjänster som bygger på att erbjuda de kompe- tenser som hela verksamheten vilar på i form av konsulttjänster. Moderbolag i Teracomkoncernen är . På nätsidan finns två helägda dotterbolag, och . På tjänstesidan finns dotterbolaget . Bolaget ägs till av medan ägs av . På komponent- sidan finns ett helägt dotterbolag, . Av intresse för utredningen är närmast dotterbolagen på nätsidan. erbjuder kommunikationslösningar till företag, tele- och mobiloperatörer samt kommuner och myndigheter. Utbudet av accesser är ett av marknadens bredaste. erbjuder ett totalåtagande med ansvar för projektering, uppbyggnad, drift- sättning, underhåll, service, övervakning och kundhantering. Detta åstadkoms med hjälp av ett rikstäckande förbindelsenät, en egen serviceorganisation med personal på över 50 orter i , samt övervakning och kundtjänst dygnet runt. slöt Tera- com avtal med Svenska om nätkapacitet för tredje generationens mobiltelefoni. tillhandahåller även inplaceringstjänster, upplåtelse av kanalisationsutrymme i , framförallt till mobiloperatörer som Svenska och . Inplacerings- kunder efterfrågar enligt årsredovisningen också förbindelser mellan basstationen och kundens egna växlar via nät. Antalet leveranser av förbindelser har ökat och förväntas fortsätta öka, i takt med att inplaceringskontrakten blir fler. Vidare anges i årsredovisningen att levererar bred- bandslösningar till kommuner, landsting, företag och organisation- er över hela . I tjänsteportföljen finns ett brett spektrum av kommunikationslösningar – från enskilda förbindelser till kom- pletta paketlösningar för tele- och datakommunikationsförbind- elser för rikstäckande storföretag, anges det. levererar lösningar baserade på befintliga infrastruktur, ibland kombinerat med helt nya kommunikationsnät, baserade på koppar- kabel, fiber, trådlösa radiolänkförbindelser eller satellitlösningar. Under rubriken ny bredbandslösning stärker konkurrens- kraften står följande att läsa i årsredovisningen för : har länge haft en stark position inom trådlösa kommunika- tionslösningar. kompletterar nu produktportföljen med en radiobaserad accessteknologi, BWA (Access), via dotterbolaget . Med BWA kan trådlösa förbind- elser med en räckvidd på upprättas. Tekniken är kostnadseffektiv och kostnaden för utbyggnad är lägre jämfört med exempelvis en fiberlösning. har ett komplett utbud av accesser – radiolänk utanför städerna, BWA i städerna, kompletterat med fiber och koppar. Företaget räknar med att introducera BWA . vänder sig primärt till företag, operatörer och kommuner, men denna bredbandslösning kan även vara ett intressant alternativ för mediekunder. BWA kan också användas för överföringar i de nya 3G-näten. Mobile Links upprättar med kort varsel tillfälliga kommu- nikationslösningar främst i och i länderna runt . Tjänsterna omfattar i huvudsak överföring av bild och ljud via satellit, exempelvis från en produktionsplats till en redak- tion. Inom detta område är Mobile Links marknads- ledande i , enligt årsredovisning. Aktiekapitalet i uppgår f.n. till . Aktie- kapitalet skall enligt bolagsordningen utgöra lägst och högst . Av regeringens proposition Kapitaltillskott till (prop. 2002/03:64) framgår bl.a. följande om finansiella ställning. Trots att intäkterna i har ökat med i genomsnitt har resultatutvecklingen enligt propositionen inte varit tillfredsställande; se nedanstående tabell. SOU 2003:78 Statlig infrastruktur Intäkter och resultatutveckling i Intäkter (miljoner kr) Ökningstakt av intäkter (%) Resultat före skatt (miljoner kr) Källa: Prop. Som skäl anförs att omfattande satsningar på digital-TV inklusive stora avskrivningar resulterat i ett allt sämre resultat . Därefter hade resultatet förbättrats tack vare ökad kostnadstäck- ning för utsändningen av digital TV samt minskade rörelsekost- nader. AB:s ekonomiska problem har enligt propo- sitionen uppkommit som en följd av stora investeringar i infra- struktur samt en investering i dotterbolaget . Detta fick till följd att bolagets finansiella situation då var mycket ansträngd trots att intäkterna ökade och lönsamheten förbättrades . Investeringarna i de digitala TV-näten beräknades fullt genomförda uppgå till ca . Därav hade vid utgången av 2002 investerat ca . Vidare har bolaget investerat ca på utbyggnad av nät för distribution av digital radio. De sammanlagda nyinvesteringarna i digitala nät hade därmed uppgått till ca . Därtill kom löpande investeringar i övriga nät och infrastruktur om ca . Finansieringen av nyinvesteringarna hade delvis skett med lånade medel, vilket gradvis ökat bolagets skuldsättning. De sammanlagda investeringarna redovisas nedan (miljon- er kr). Källa: Prop. Totalt uppgår koncernens anläggningstillgångar, dvs. koncernens samlade investeringar efter avdrag för avskrivningar, till . Källa: Prop. fattade beslut om att bemyndiga regeringen att, inom den ram som anvisats för lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet, besluta om ett lån för att finansiera ett villkorat kapitaltillskott på högst till . Kultur- utskottet yttrade därvid i sitt betänkande5 att utskottet liksom tidigare anser att har en nyckelroll inom den statliga mediepolitiken, framförallt då det gäller massmediernas mångfald och tillgänglighet. Även utifrån kulturpolitiska och demokratiska utgångspunkter är företagets roll av central betydelse, anförde utskottet. hyste vidare uppfattningen att det digi- tala marknätet har goda möjligheter att attrahera olika program- företag och därmed förmedla ett varierat utbud av program- och tilläggstjänster, som är intressant för konsumenten. Därmed torde, enligt utskottet, det digitala marknätet utgöra ett konkurrens- kraftigt alternativ till övriga distributionsformer. Utifrån denna bedömning och med hänsyn till att ett kapitaltillskott av betydande omfattning relativt snart skulle kunna komma att tillföras ansåg utskottet att möjligheterna var goda för att företaget skulle kunna uppfylla de finansiella mål som ägaren, staten, enligt propositionen skulle komma att uppställa. Utskottet anförde också att företaget när dess finansiella ställning stärkts och de finansiella målen uppnåtts skall återbetala kapitaltillkottet och därefter ge utdelning till staten. Prognosen beträffande soliditetsgraden i för är enligt uppgift från 39 pro- cent. 42002/03:KrU7, rskr. 5KrU7, s. 9 f. I utskottsbehandlingen förekom två motioner6 om att skulle privatiseras. Utskottet anförde att det vid olika tillfällen avstyrkt motionsyrkanden om privatisering av , senast under föregående (bet. 2001/02:KrU7 s. 12), och anslöt därvid till uttalanden som näringsutskottet tidigare gjort om sin syn på statligt ägande. ansåg i likhet med närings- utskottet att det i vissa fall kan vara motiverat med statligt ägande. De statligt ägda företagen, som i många fall har sitt ursprung i en infrastruktur som en gång byggts upp med offentliga medel kan bl.a. bidra med en hög servicenivå och likvärdighet över landet. konstaterade att det i vissa fall kan vara motiverat med del av eller hela det statliga ägandet i ett bolag. Beträffande ansåg kulturutskottet att de omstruktureringar redan gjorts som syftar till ökad koncentration på kärnverksamheten. Utskottet omnämner att företaget bl.a. avyttrat dotterbolag, minskat stabs- och utvecklingsresurser samt koncentrerat olika funktioner till färre orter. Utskottet säger avslutningsvis att det inte är berett att tillstyrka förslag som syftar till fullständig avveck- ling av det statliga ägandet i företaget. Enligt senaste årsredovisningen uppgick per utgående ackumulerat anskaffningsvärde för byggnader och mark i till . Utgående ackumulerade avskrivningar enligt plan uppgick till , varvid utgående planenligt restvärde uppgick till . För maskiner och andra tekniska anläggningar uppgick utgående ackumulerat anskaffningsvärde i moderbolaget per den 31 decem- ber 2002 till 3 , dvs. Utgående ackumulerade avskrivningar enligt plan för dessa uppgick till 1 , varvid utgående planenligt restvärde uppgick till 2 , dvs. De markbundna analoga TV-näten består av ett mycket stort antal större och mindre sändarstationer och länkstationer och det mest utbyggda som används för public service-televisionens sändningar täcker av befolkning genom två analoga nät. 6 Reservation 3, Privatisering av , punkt 2 (m, fp) m.fl. Nätet består av ca 700 sändarstationer där 54 storstationer utgör stommen. Ett tredje analogt sändarnät, som används av TV4, när av befolkningen.7 Alla som nås kan se de analoga utsändningarna. De digitala marksändningarna för TV kom igång successivt och början av 2000. Det finns f.n. fem sändarnät för marksänd digital TV. De digitala marknäten för TV har inte byggts ut i samma utsträckning som de analoga näten. Fyra av dessa när omfattar 40 större sändarstationer och når av den fast bosatta befolkningen i . Ett femte nät omfattar tolv större sändarstationer och når ca 50 pro- cent av befolkningen.8 I propositionen Digitala TV-sändningar (prop. 2002/03:72) före- slår regeringen att de digitala TV-sändningarna byggs ut. Minst två digitala sändarnät skall byggas ut så att de får samma räckvidd som de nuvarande 54 huvudsändarna enligt propositionen. Sändningarna skall också kunna tas emot i alla tätorter samt i de övriga områden där topografiska förhållanden hindrar satellitmottagning. Vid behandlingen i (2002/03:KU33) tillstyrkte utskottet regeringens förslag att den marksända televisionen skall övergå till digital teknik samt att en tidpunkt skulle läggas fast för denna övergång. Dock ansåg utskottet att tidpunkten borde läggas fast något senare än vad regeringen föreslagit och ansåg att var en lämplig tidpunkt. När det gäller regeringens övriga förslag om utbyggnaden av de digitala sändarnäten, om de digitala TV-sändningarnas tillgänglighet och om tillståndsgivning avstyrkte utskottet regeringens förslag och ansåg att regeringen efter nya överväganden bör återkomma till med förslag. biföll utskottets förslag (rskr. 2002/03:196). Radio- och (Ku 2000:01) erhöll tilläggs- direktiv (dir. 2003:30) enligt vilka utredningen med anledning av beslut redan före utgången av skall redovisa uppdraget när det gäller förslag om fristående operatörsföretag, tillståndsgivning genom myndighet samt tillståndstiden för digitala TV-sändningar. Det markbundna FM-radionätet för ljudradio når också av befolkning. Nätet består av 54 storstationer och 113 mindre stationer. I nätet distribueras , P2, P3 och P4/lokalradio. En del av nätet har kompletterats för sändning av digital ljudradio med standarden DAB. 7Regeringens proposition 2002/03:72 Digitala TV-sändningar, s. 10. 8Regeringens proposition 2002/03:72 Digitala TV-sändningar, s. 7. sändarområden (, , och ) nås av befolkning av de digitala utsändningarna för ljudradio. Utöver dessa sändarnät finns dessutom en mellanvågssändare i och tre kortvågssändare i som sänder utlandsprogram Radio . är som ovan nämnts ett helägt dotter- bolag till . ägde genom sitt dotter- bolag av aktierna i , men när Arrowhead gick samman med så för- värvade ägarandel i . Aktiekapitalet i uppgår till . Enligt bolagsordningen skall bolagets verksamhet bestå i att bygga, driva och äga telekommunikationsnät samt sälja och utveckla tjänster relaterade till dessa nät samt bedriva därmed förenlig verksamhet. Enligt årsredovisningen för för har bolaget inga nämnvärda tillgångar. har dock erhållit frekvenstillstånd av . Rikstäckande tillstånd för fast yttäckande radioaccess Genom Post- och beslut (dnr 01-13190) tilldelades bl.a. tillstånd att använda radiosändare för fast yttäckande radioaccess enligt 3 § lagen (1993:599) om radiokommunikation. Tillståndet avser tillhanda- hållande av nätkapacitet för överföring av data m.m. mellan fasta radiostationer och fasta terminaler vid punkter som inte är bestämda på förhand (fast yttäckande radioaccess). Tillståndet gäller till utgången av med möjlighet till förlängning . Därefter prövas ansökan om förlängning enligt lag. Genom beslut (dnr 02-2053) meddelade tillståndsvillkor för tillståndet för fast yttäckande radioaccess. Tillståndsvillkoren gäller till utgången av . Tillståndet avser särskilt angivna frekvenser i band mellan 28,1 och 29,3 GHz och omfattar 2x168 MHz respektive 2x112 MHz beroende på vilken del av landet det avser. Enligt beslutet om tillståndsvillkor skall genomföra utbyggnad enligt vad som framgår av nedanstående tabell. tillse att samtliga län har någon fysisk utbyggnad av fast yttäckande radioaccess tillse att samtliga kommuner har någon fysisk utbyggnad av fast yttäckande radioaccess tillse att av alla arbetsställen med 1–99 anställda i var och en av alla kommuner har möjlighet att få tillgång till den i kommunen erbjudna nätkapaciteten I samband med att blev ett helägt dotterbolag till flyttades den operativa verksamheten till moder- bolaget och Quadracom Wirelsess åtaganden uppfylls nu av Tera- com, enligt vad uppgett till utredningen. I den följande texten refereras till den ansökan som gjorde . Beträffande teknisk genomförbarhet anges att Quadracom har valt en punkt-till-multipunkt-lösning och har erhållit avsiktsför- klaringar från två leverantörer av denna typ av utrustning. I Quadracoms investeringsbudget har gjorts antaganden om följande utbyggnadstakt. Källa: Post- och beslut i ärende 01-13187 m.fl. Av bolagets lämnade uppgifter inför beslutet framgår vidare att för utbyggnaden av radioaccessnätet kommer att utnyttja i så stor utsträckning som möjligt. Även Arrowheads och kommer att utnyttjas enligt dessa uppgifter. Radioaccessnätet skall matas av transportnätet med 34 eller . Varje standardutrustad basstationsnod skall kunna hantera ett i ansökan angivet antal abonnentenheter.En basstation har fyra sektorer. Frekvensbandet delas in i två frekvensgrupper och dubbla polarisationer har använts. Varje sektor kan därmed använda upp till sex 14 MHz- kanaler med en total överföringskapacitet på . Radioaccessnätet skall övervakas av Operation & Maintenance Center. ägare har enligt av bolaget lämnade upp- gifter i tillståndsärendet lång erfarenhet av planering och drift av olika typer av nät, exempelvis radiolänksystem. Beträffande transportnät har bolaget uppgett att Quadracom avser att använda ATM som transportprotokoll i hela radioaccessystemet, från kunden till det fasta nätet. Detta innebär att kunden kan utnyttja punkt-till-punkt ATM. Bolagets transportnät skall etableras genom hyra av kapacitet av ett antal kraftbolag och struktureras med nationella ringar, regionala ringar samt accessförbindelse till bas- stationerna. Radiolänk skall användas för att ansluta basstationerna till de regionala ringarna där så är billigast. har enligt lämnade uppgifter i tillståndsärendet beräknat transport- nätets kapacitet, med dimensioneringsfaktorer för olika nätdelar. Beträffande tjänstehantering framgår av tillståndsbeslutet att bolaget uppgett att avser att ge samtliga kunder inom täckningsområdet tillgång till hela bolagets tjänste- utbud. Tjänsteutbudet kommer att bestå av ett antal standard- iserade komponenter med trafikklassning och vissa erbjudna band- bredder. Grundkomponenterna utgörs av Internetkapacitet, före- tagsintern data och telefoni (TDM). Vad gäller slutkundsutrustning framgår bl.a. slutkundsutrustning består av en utomhusenhet och en inomhusenhet. Med modulationsmetoden 4QAM har utomhus- enheten en maximal kapacitet om och kan förse en kund med maximalt i upplänk och i nedlänk. Till inomhusenheten kan som mest tre kunder anslutas utan ytterligare utrustning. Enheten kan då förse kunderna med en kapacitet om . Beträffande affärsmässig genomförbarhet anförde att de har grundat antagandena om utvecklingen på mark- naden för fast yttäckande radioaccess och bolagets kommande marknadsposition på ett antal externa rapporter och studier. Mot bakgrund av dåvarande trender räknade med att antalet anslutningar, den genomsnittliga bandbredden och intäkterna skulle komma att öka betydligt . Quadracom avsåg att inrikta sig på marknadssegmenten företag och grossistförsäljning av nätkapacitet. Bolaget skulle dessutom enligt de lämnade uppgifterna komma att utveckla lösningar för segmentet accesskapacitet. Till dessa segment avsåg att erbjuda specialiserade tjänstepaket och nyckelfärdiga lösningar. Beträffande intäkter har grundat sin intäktsmodell på de fyra intäktsströmmarna Företagssegment- et, Grossistsegmentet, GSM accesser och UMTS accesser. räknar med att det totala antalet anslutningar till bolagets radioaccessnät under slutet av tillståndsperioden kommer att uppgå till 11 555. Detta fördelar sig på de tre grupper- na Företagslösningar, Grossistförsäljning av nätkapacitet och Grossistförsäljning av accesskapacitet. har beräknat den totala omsättningen för fast yttäckande radioaccess till av tillståndsperioden, varav Företagssegmentet utgör den största intäktsströmmen. beräknade de totala opera- tiva kostnaderna till av tillståndsperioden, varav Drift och underhåll och Site hyra utgör de största kostnadsströmmarna. I skälen för Post- och tillståndsbeslut tog myndig- heten i den fördjupade prövning som skulle användas för att skilja ut vilka aktörer som skulle beviljas tillstånd ställning efter vissa angivna kriterier till vilka ansökningar som kunde anses mest spektrumeffektiva. Dessa kriterier, av vilka de två första tillmättes störst vikt, var: 1.utfästelse och möjlighet att använda frekvenserna för fast yttäckande radioaccess i en så stor del av som möjligt, baserat på tätheten av små och medelstora företag, 2.utfästelse och möjlighet att så snabbt som möjligt bygga ut enligt punkten 1, Beträffande finansiell kapacitet angav myndigheten följande. redovisade finansiering överstiger det i ansök- an beräknade kapitalbehovet om . Ägarna, och (då även) Arrowhead (), bedömdes utifrån de upp- gifter som presenterats i ansökan båda ha en sådan finansiell ställning att de skulle kunna fullfölja sina respektive åtaganden. Verksamheten för fast yttäckande radioaccess kommer inlednings- vis att gå med förlust. Enligt Post- och bedömning kommer dock inte det egna kapitalet i bolaget att påverkas i sådan omfattning att nytt kapital erfordras. Beträffande teknisk genomförbarhet angav Post- och tele- styrelsen bl.a. följande. avser att etablera sitt transportnät genom att hyra kapacitet av vissa angivna kraftbolag och den anskaffning av transportnätskapacitet som skall ske är omfattande. bedömer därvid vissa av bolagets kostnads- och tidsåtgångsberäkningar som alltför låga. har åberopat sakkunskap om och erfarenhet av transportnät hos ägarna, såväl vad avser planering av detta som hantering av utrustning. Den åberopade kompetensen får enligt anses som tillräcklig för att bygga ut och driva ett transportnät. När det gäller affärsmässigheten och i synnerhet lönsamheten konstaterade bl.a. att affärsmodell uppvisade brister vad gäller antaganden om resultat. Quadracom har räknat med att nå en mycket hög lönsamhet på EBITDA-nivå och realismen i dessa antaganden kunde enligt ifrågasättas. Bristen i detta avseende var emeller- tid inte så allvarlig att den påverkade möjlig- heter att genomföra den utlovade utbyggnaden, enligt . Nio regionala tillstånd för fast yttäckande radioaccess meddelade PTS regionala tillstånd för fast yttäckande radioaccess. meddelades därvid ett tillstånd (dnr 02-15114) i , , , Krono- bergs, , , , Västra Göta- Tillståndet avser användning av radiosändare för fast yttäckande radioaccess i 3,5 GHz-bandet i dessa län. Tillståndet avser vissa frekvenser i bandet och omfattar 2x28 MHz. Enligt tillståndsvillkoren skall ha möjlighet att att genom radioanläggningar belägna i samtliga nedan angivna kommuner tillhandahålla nätkapacitet till kunder: 3.5.4Radio- och TV-lagen, elektronisk kommunikation, m.m.