sou · GRB343d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Av ekonomiska skäl har beslutats att reducera antag- ningen till 450 studerande med början . Cirka 350 re- servofficerare avses utbildas i ett system som är under införande. utbildas 135 reservofficersaspiranter. Totalt handlar det således om mellan 700 och 900 studerande . Inom vissa funktioner är rekryteringsbasen liten. Ett tydligt exempel är ubåtsfunktionen där endast enstaka värnpliktiga tjänst- gör. För att täcka behovet av ubåtsofficerare måste redan utbildade officerare, inom andra tjänstgrenar, övergå till ubåtstjänst. För flyg- vapnets piloter finns vissa specifika utbildningsproblem. De värnpliktiga som, efter fullgjord värnplikt, uttas för utbildning till yrkes- och reservofficerare reducerar antalet färdigutbildade befälsuttagna i insatsorganisationen. Eftersom ingen överinskriv- ning sker uppstår luckor i insatsorganisationen efter dem som re- kryteras till officerare. Aspirantskolor skulle till del kunna kom- pensera för detta. Delfrågor, förslag och rekommendationer Aspirantutbildningen bör ses som ett komplement (för individen som ett alternativ) till den , för presumtiva officersaspiranter, obligatoriska värnpliktstjänstgöringen. För dem som önskar söka sig till officersyrket skulle därmed en valmöjlighet finnas inför den grundläggande officersutbildningen. Införande av aspirantskolor innebär ökade kostnader, bl.a. för aspirantskolornas administration och lärare och p.g.a. att något fler värnpliktiga tas in för tjänstgöring. ger rimligen den breddade rekryteringsbasen fler sökande till officersutbildningen. Möjligheterna att fylla samtliga utbildningsplatser ökar och den ökade konkurrensen ger en kvalitetshöjning av officersaspiranterna. Utredningen har inte genomfört någon undersökning om hur många som skulle vara intresserade att genomföra en aspirantut- bildning som alternativ till ordinarie värnpliktsutbildning. Någon- stans mellan en fjärdedel och hälften av det önskade antalet blivande aspiranter vore ett rimligt antagande. De detaljerade uppskattningar som erfordras bör göras av Försvarsmakten inför en eventuell start av aspirantskolor. Ett av problemen med inrättande av aspirantskolor är att befatt- ningsutbildningen sannolikt måste bli mer generell och att därför alla funktioners eller branschers behov inte kan tillgodoses. En stor flexibilitet i fördelningen mellan värnpliktstjänst och aspirantskola samt en klok anpassning till olika funktioners behov torde fordras för att nå det bästa resultatet. Aspiranterna skulle kunna ges en be- fattningsutbildning som är generell för respektive försvarsgren och val av framtida inriktning göras då YOP eller ROP påbörjas. Ett alternativ till aspirantskola vore att varje förband genomförde en överinskrivning av befälsuttagna som motsvarar rekryterings- behovet. Då skulle behovet av befälsutbildade för insatsorganisa- tionen kunna täckas den vägen. Detta alternativ är dock omöjligt att genomföra generellt för hela Försvarsmakten då det på många förband inte finns plats för ett ökat antal befälsuttagna värn- pliktiga. I många fall bedöms det också finnas risk för att utbild- ningsresultaten skulle försämras. Delfrågor, förslag och rekommendationer Främst i detta alternativ, men även för aspirantskolorna, finns den generella nackdelen att möjligheterna till truppföring minskar ju fler befälsuttagna som uttas och skall dela på truppen. Utredningen förordar införande av aspirantskolor. Utbildningen vid aspirantskola bör innehålla en grundläggande soldatutbildning och därutöver en chefsutbildning motsvarande den för kompanibefäls- uttagna värnpliktiga. Längden på utbildningen bör inte överstiga . En tydlig inriktning mot kommande officersutbildning bör ges. Antagningskraven bör vara desamma som vid mönstringen till be- fälsuttagna värnpliktiga. Utredningen bedömer att aspirantskolor skulle kunna attrahera kvinnliga aspiranter och härigenom öka antalet kvinnor som satsar på en officerskarriär. Om en stor del av de blivande officersaspiranterna utbildas på aspirantskolor kommer antalet platser för befälsuttagna värnplik- tiga i insatsorganisationen att öka. Om ökningen inte är tillräcklig bör överinskrivning av befälsskattade som mönstrat övervägas vid vissa typer av förband, där de utbildningsmässiga förhållandena till- låter detta. Antagning till aspirantskola innebär inte en garanterad plats vid militärhögskola eller funktionsskola. Ett sökförfarande, motsva- rande det som gäller för dem som gjort ordinarie värnplikt, bör till- lämpas. Ersättningen för en studerande vid aspirantskola skall vara värnpliktsförmåner. Försvarsmakten bör i det fortsatta arbetet närmare reglera ut- formningen av ett flexibelt system av aspirantskolor. Delfrågor, förslag och rekommendationer Utredningen föreslår att militär utbildning skall ges civilt merit- värde och där det är möjligt även akademiska poäng och examina. Det långsiktiga målet bör vara att såväl grundläggande som fort- satt officersutbildning ger akademiska examina. Värnpliktsutbildning bör i högre grad än kunna ge civilt meritvärde och akademiska poäng. Detta gynnar såväl Försvars- makten som den enskilde. Det samarbete som pågår i detta avseende med civila högskolor bör utvecklas. Det har konstaterats att kunskapen om det svenska försvaret och den utbildning som bedrivs efterhand har försvagats i samhället i övrigt. Detta kan ha flera orsaker. En kan vara att försvarsfrågorna hamnat vid sidan av allmänhetens intresse med anledning av den allt gynnsammare säkerhetspolitiska utvecklingen. En annan kan vara att väsentligt färre ungdomar genomför militär grund- och re- petitionsutbildning. Dessa aspekter medför att information om vad som faktiskt händer inom Försvarsmakten får en mindre naturlig spridning, d.v.s. vid diskussioner gemene man emellan. Utvecklingen i samhället och synen på arbetslivet har förändrats under , vilket inneburit en större rörlighet på arbetsmarknaden. Innebörden av detta har blivit att allt fler under sitt yrkesverksamma liv har olika anställningar och arbetsgivare. Detta avspeglas även inom Försvarsmakten. Ett flexiblare synsätt där officerare kan växla mellan anställning inom och utom För- svarsmakten är eftersträvansvärt. Det innebär att influenser från det civila arbetslivet kan komma Försvarsmakten tillgodo på ett naturligt sätt. Utredningen föreslår att all utbildning skall dokumenteras och förtecknas som merit. Vidare föreslås att den militära utbildningen skall akademiseras. Strävan bör vara att, med bibehållande av den militära utbildningstraditionen och med säkerställande av nödvän- dig officerskompetens, så stora delar av utbildningen som möjligt Delfrågor, förslag och rekommendationer ger akademiska poäng. Slutmålet bör vara att såväl den grund- läggande som den fortsatta officersutbildningen ger inte bara aka- demiska poäng utan även akademiska examina. För reservofficerare är det av stor vikt att deras officersutbild- ning ger civilt meritvärde och akademiska poäng som kan tillgodo- räknas vid fortsatta civila studier. Det kommande personaladministrativa systemet (PA NY) kom- mer att innehålla verktyg för nödvändig dokumentation av meriter och utveckling av individuella planer. Systemet beräknas kunna vara genomfört tidigast . Utredningen bejakar de planer som Försvarsmakten har avseende meritvärdering, individualisering, uppföljning och utveckling av personal. De är helt i linje med utredningens syn. Statsmakterna har en strävan att andelen ungdomar som genomför eftergymnasial utbildning skall öka. Kraven på dem som skall genomföra eftergymnasiala studier sammanfaller i hög grad med de krav som ställs för sådan värnpliktstjänstgöring som ger behörighet till officersutbildning. Således uppstår ett konkurrensförhållande om denna grupp ungdomar. Det är väsentligt för Försvarsmakten att de mest lämpade uttas till värnpliktstjänstgöring. Detta under- lättas sannolikt om den militära utbildningen ger ett meritvärde som är användbart när tjänstgöringen är avslutad. För att ge den värnpliktige högre motivation för att aktivt genom- föra värnplikt och därmed också bli möjlig att rekrytera till officer, föreslås att värnpliktstjänstgöringen ges ett ökat civilt meritvärde. Det pågår ett samarbete mellan högskolor och mili- tära förband och skolor. ges t.ex. akademiska poäng i ledar- skap och sjukvårdstjänst. Vidare har vissa värnpliktiga möjlighet att få behörighetsbevis för arbetsmaskiner, tunga lastbilar, som skydds- vakt m.m. Dessa bevis kan utnyttjas efter genomförd värnplikts- utbildning. De värnpliktiga kan läsa vissa kurser vid högskolor parallellt med värnpliktstjänstgöringen. Detta samarbete med civila högskolor bör utvecklas vidare. På så sätt skulle både Försvarsmakten och den enskilde kunna dra nytta av utbildningen genom att Försvarsmakten får lämpliga och motiverade värnpliktiga och att den enskildes verksamhet efter genomförd värnplikts- utbildning gynnas. Delfrågor, förslag och rekommendationer Även de värnpliktigas meriter och färdigheter bör dokumenteras i likhet med vad som sker för officerarnas och tillhandahållas vid tjänstgöringens slut. En akademisering av officersutbildningen bedöms underlätta merit- värdering av värnpliktstjänstgöring bl.a. då det gäller möjligheterna att ge akademiska poäng för vissa delar av utbildningen. Det är av vikt att de militära utbildningarna värderas på ett sätt som liknar det civila samhällets normer och harmoniseras mot dessa. 6.6Ekonomiska konsekvenser av förslagen Besparingar som kan genomföras genom att det Taktiska pro- grammet och Fackprogrammet utgår täcker väl de rörliga kost- naderna för ett införande av aspirantskolor. I arbetstidskostna- der finns därtill en långsiktig besparingspotential på ca . Utredningsförslagen är således kostnadsneutrala avseende rörliga kostnader och har en avsevärd långsiktig besparings- potential. Utredningen skall redovisa ekonomiska besparingar, alternativt fördyringar, som givna förslag ger. Förslagen innebär att vissa i Officersförordningen reglerade utbildningar ersätts av ett utökat kursutbud, vilket används på ett mera individuellt och flexibelt sätt. Vissa officerare kommer att läsa flera kurser än de gör , andra avsevärt färre. Den ökade individualiseringen kommer att innebära färre elever per kurs och därmed en ökad kostnad per individ. Vissa extrakostnader i form av övertid, resor o.s.v. kan även tillkomma. Det finns av dessa skäl stora osäkerheter i bedömningen av den ekonomiska nettoeffekten av övergången till det reformerade system som utredningen föreslår. Delfrågor, förslag och rekommendationer Ekonomiska konsekvenser av att Taktiska programmet ersätts av ett utbud av kurser: Programmet omfattar och är planerat för ca 400 stude- rande , motsvarande 400 helårsstuderande (räknas som ) och kostnaden: FM budgeterade totalkostnad 2003 Rörliga kostnader * (342–247): *Logi-, rese-, traktaments-, övertidskostnader m.m. I utredningens förslag genomförs motsvarande utbildning istället som kurser där långt färre studerande än läser kurser mot- svarande dagens . Vissa studerande läser enbart en liten del av kursutbudet. Uppskattningsvis läser de studerande igenom- snitt kurser motsvarande 20 veckors studietid. Totala antalet hel- årsstuderande blir i detta fall hälften av det tidigare, ca 200. Besparingen blir alltså halva dagens kostnad d.v.s. Besparing i rörliga kostnader (direkt besparing) (långsiktigt möjlig besparing) Långsiktiga besparingar kan uppnås först då bemanningen med officerare kan anpassas till den nya situationen med mindre studie- tid i genomsnitt för officerskollektivet. Ekonomiska konsekvenser av att Fackprogrammet ersätts av kurser. Fackprogrammet omfattar 190 studerande . Detta motsvarar 190 helårsstuderande och kostnaden: FM budgeterade totalkostnad 2003 Om FP eller motsvarande utbildning istället genomförs (färre elever läser kurser motsvarande hela FP, några Delfrågor, förslag och rekommendationer kurser läses av flera elever än ) blir alltså besparingen grovt räknat hälften av ovanstående. Besparingar i rörliga kostnader (direkta besparingar) (långsiktiga besparingar) Om reservofficerare, i den fortsatta utbildningen, samläser kurser med yrkesofficerare skulle detta kunna ge besparingar på . Om blivande försvarsmaktsingenjörer och meteorologer (75 årsstudieplatser) anställs först efter fullgjord civil utbildning görs en besparing på . 6.6.2Beräknade kostnader för ett införande av aspirantskolor Uppskattningarna av kostnaderna för införande av aspirantskolor grundar sig på värnpliktigas dagskostnad. Denna inkluderar allt utom grundlön för officerare och hyror. Dagskostnad för vpl i brigadförband i armen: ca Dagskostnad för vpl i marinen är lägre Dagskostnad för vpl i FV: ca Ett genomsnittsvärde: /dag ger med 300 aspiranter i 12 må- nader en kostnad på (utom officerslöner och hyror) De besparingar som kan genomföras genom att det Taktiska pro- grammet och Fackprogrammet utgår täcker väl de rörliga kost- naderna för ett införande av aspirantskolor. I arbetstidskostnader finns en långsiktig besparingspotential på ca . Denna potential är ekvivalent med ett överskott på arbetskraft. Försvars- makten bör bestämma hur besparingspotentialen skall utnyttjas. Förändringar i den fortsatta utbildningen för reservofficerare ger en besparing i rörlig kostnad på maximalt . Utredningsförslaget är således kostnadsneutralt avseende rörliga kostnader och har en avsevärd långsiktig besparingspotential. 7Förslag och kommentarer till författningsändringar Enligt utredningsdirektivet skall utredningen lämna förslag på even- tuella författningsförändringar som krävs för att kunna genomföra de av utredningen lämnade förslagen. Då frågan kring akademisering av officersutbildningen behöver beredas ytterligare lämnas inga förslag till författningsändringar av- seende detta. Utredningen konstaterar dock att en akademisering av officersutbildningen kommer att kräva författningsändringar. Övriga förslag som utredningen lämnar och som direkt fordrar författningsändringar i Officersförordningen redovisas nedan med förslag till förändringar i förordningen. Behov av ytterligare änd- ringar kan inte uteslutas. Utredningen har föreslagit att fackprogrammet skall utgå varför definitionen av fackman bör tas bort. – fackman: den som genom- gått ett fackprogram som ger så- dana kunskaper och färdigheter som framgår av 17 § Förslag och kommentarer till författningsändringar 7.2.2Ökad flexibilitet vid antagning och utbildning Ett mer flexibelt, differentierat och individualiserat utbildningsut- bud är en förutsättning för ett flerkarriärsystem. Med anledning av detta föreslår utredningen att längden på de grundläggande officers- programmen och Stabsprogrammet blir mer flexibel samt att vissa ut- bildningar som är formaliserade enligt förordningen utgår. Vidare bör kravet på minst 10 månaders militär grundutbildning tas bort och aspirantskola tillföras som alternativ till den militära grundut- bildningen. All grundläggande officersut- bildning och sådan vidareutbild- ning som krävs för att en yrkes- officer skall bli fackman eller befordrad skall bedrivas av mili- tärhögskolorna och Försvarshög- skolan i form av kurser som får sammanföras till utbildningspro- gram. Sådan vidareutbildning av reservofficerare som krävs för befordran skall bedrivas av mili- tärhögskolorna och Försvarshög- skolan i form av kurser. Antagning till ett utbildnings- program eller kurs sker efter ansökan. All grundläggande officersut- bildning och vidareutbildning som bedrivs av militärhögskolorna och Försvarshögskolan skall ske i form av kurser som får samman- föras till utbildningsprogram. Antagning till ett utbildnings- program eller en kurs sker efter ansökan. 1. grundläggande yrkesofficers- 1. grundläggande yrkesofficers- utbildning i form av ett yrkes- utbildning i form av ett yrkes- officersprogram om 80 poäng, 2. grundläggande reservofficers- utbildning i form av ett reserv- 2. grundläggande reservofficers- officersprogram om 40 poäng utbildning i form av ett reserv- Förslag och kommentarer till författningsändringar 2. ha fullgjort militär grund- utbildning eller annan komplet- terande militär tjänstgöring som uppgår . 2. ha fullgjort militär grund- utbildning eller aspirantskola. 2. ett stabsprogram om 40 2. ett stabsprogram om unge- 8.3-4, 13, 15, 16.1, 16.4 och 17c §§ utgår 7.2.3Kopplingar skolsteg – militära grader Ett mer flexibelt, differentierat och individualiserat utbildningsut- bud är en förutsättning för ett flerkarriärsystem. För att möjliggöra olika utvecklingar i ett flerkarriärsystem är det en viktig förutsätt- ning att dagens absoluta kopplingar mellan skolsteg och militära grader tas bort i förordningstext. 18, 19 och 20 §§ utgår 7.2.4Anställning av officerare med särskild kompetens En anpassad officersutbildning bedöms krävas för att tillgodose Försvarsmaktens framtida behov av att kunna anställa personal med uttalad spetskompetens, personer med särskilda egenskaper och ett ökat behov att på ett mer flexibelt sätt, , kunna återanställa officerare. –officer: den som har avlagt yrkesofficers- eller reservofficers- examen –reservofficer: den som är anställd som militär tjänsteman i Försvarsmakten enligt 27 § denna förordning –officer: den som är yrkes- officer eller reservofficer –reservofficer: den som är anställd som militär tjänsteman i Försvarsmakten enligt 27 § eller 30 § denna förordning Förslag och kommentarer till författningsändringar Den som avlagt reservofficers- examen får befordras till fänrik. Den som avlagt yrkesofficers- examen får befordras till löjtnant. Försvarsmakten får anställa den som inte avlagt yrkes- eller reservofficersexamen som yrkes- eller reservofficer om detta särskilt behövs för att tillgodose Försvars- maktens behov av yrkes- eller re- servofficerare med särskild kom- petens. Rubriken närmast före 30 § skall sättas närmast för 31§ För att möjliggöra olika utvecklingar i ett flerkarriärsystem är det en viktig förutsättning att dagens absoluta kopplingar mellan genom- förda skolsteg och befordran tas bort. Befordran skall ske efter en samlad bedömning av den enskildes meriter. En reservofficer som fullgjort Försvarsmakten får besluta att minst 12 månaders tjänstgöring med godkända betyg får be- avse högst tjänstegraden brigad- fordras till löjtnant. general eller flottiljamiral. Övriga befordringar beslutas av 32, 33, 34 och 35 §§ utgår Förslag och kommentarer till författningsändringar För att skapa större flexibilitet i nyttjandet av reservofficerare bör de begränsningar i tjänstgöringstid som finns utgå. Den som avlagt reservofficers- examen får anställas som reserv- officer för tjänstgöring i grund- organisationen under högst . Anställningen får förnyas. Ingen får dock vara anställd som reservofficer efter utgången av det kalenderår då han eller hon fyllt . För den som anställs som reservofficer skall det finnas en plan för tjanstgöringen. Den som avlagt reservofficers- examen får anställas som reserv- officer. Anställningen får förnyas. Ingen får dock vara anställd som reservofficer efter utgången av det kalenderår då han eller hon fyllt . För den som anställs som reservofficer skall det finnas en plan för tjanstgöringen. Under punkt 7.3.1 föreslår utredningen att inte endast 1 kap 9 § första stycket högskolelagen (1992:1434) skall gällas som mål vid officersutbildning. Även andra stycket i paragrafen bör gälla. Utredningen föreslår att första stycket i 11 §, 12 §, 17a § samt 17b § utgår. Högskolelagens 1 kap 9 § bör gälla i sin helhet. av experterna samt och Försvarsmaktens och experter i utredningen anmäler i det följande de slutsatser och prioriteringar vi anser bör utgöra grund för en reformering av officersutbild- ningen. Försvarsmaktens kontroll av utbildningen Försvarsmakten är i huvudsak enda mottagare av de personer som genomgått officersutbildning. Det är därför rimligt att Försvars- makten ges rätt att styra utbildningen genom att fastställa kraven på innehåll och examinationsform. Detta gäller oavsett om utbild- ningen sker inom Försvarsmakten eller i form av uppdrag till annan myndighet. Eftersom officersutbildningen i huvudsak är en inomverksutbild- ning måste det ses som naturligt att den bedrivs inom Försvars- makten respektive inom Försvarsdepartementets område. Härför talar utbildningens militära karaktär och dess sammanhang med framför allt förbandsutbildning inom Försvarsmakten. Det ovan sagda innebär att finansieringen av utbildningen bör ske genom Försvarsmakten. Varken den grundläggande eller den fort- satta officersutbildningen bör finansieras genom studiemedel. Re- kryteringskonsekvenserna av en studiemedelsfinansiering kan inte överblickas, men bedöms bli påtagligt negativa I nedanstående frågor har vi med utredningen gjort i stort sam- manfallande bedömningar, men vill poängtera följande aspekter. Utbildningens innehåll – de militära kärnämnena Det är viktigt att de militära (militärvetenskapliga) kärnämnena ges en framträdande ställning och förstärks. Det innebär att en foku- sering bör ske på: Taktik, operationer och strategi Allmänna ämnen är betydelsefulla för att ge officerarna en god allmänbildning. Kurser i dessa ämnen bör företrädesvis upphandlas från civila högskolor. Det ger dessutom kvalitetskontroll och in- fluenser från andra miljöer. Det är vidare önskvärt att goda möjlig- heter erbjuds att komplettera officersutbildningen med relevanta ämnen vid civil högskola. Möjligheterna till studier vid utländska (militära) utbildningsanstalter bör beaktas. Inom området taktik, operationer och strategi (samlingsbenäm- ning krigsvetenskap) bör den vetenskapliga grunden förstärkas. Ett efter hand växande inslag av forskning bör därför tillföras detta område. Detta ger en vetenskaplig bas inom ett område som är centralt för den militära professionen. Såväl militära som akademiska lärare behövs i utbildningen. Undervisningens militära karaktär och syfte måste bevaras. Den grundläggande officersutbildningen bör ha samma tids- mässiga omfattning som . De militära ämnena måste ges en mer framskjuten plats. Den fortsatta officersutbildningen bör kunna påbörjas tidigare än vad fallet är och den bör dessutom kunna läsas i ett sammanhang. Därigenom kan olika karriärsteg genom- löpas snabbare. Vi anser att den grundläggande officersutbildningen bör inne- fatta ett gemensamt examenstillfälle, med utnämning till fänrik och anställning som officer vid Försvarsmakten. Den uppgift som unikt definierar rollen som officer är att leda insatser med våldsmedel i strid. Den kompetens som erfordras här- för är av såväl specifikt militär som mer allmän natur. Det ställer framtidens utbildningssystem inför en tydlig prioriteringssituation. Utan en tydlig prioritering mellan kärnämnen och allmänna ämnen riskerar officersutbildningen att bli alltför tunn inom kärnområdena. Inom de allmänna områdena skall officeren särskilt ges de kunskaper som erfordras för att kommunicera och sätta in militära medel i sitt samhälleliga sammanhang. Internationella kontakter med militära utbildningsinstanser är viktiga för det svenska militära skolsystemet. De ger möjlighet att jämföra kunskapsnivån i den grundläggande och fortsatta officers- utbildningen. De ger impulser för utveckling av denna, främst vad avser de militära ämnena. Dessa kontakter bör kunna öka i omfattning. Det är viktigt att Försvarsmakten har god rekryteringskraft i kon- kurrens med andra samhällssektorer. Värnplikt och aspirantskola är ett sätt att tidigt rekrytera ungdomar. Personer med av- slutad högskoleutbildning (relevant yrkesexamen eller akademisk examen i relevanta ämnen) utgör en rekryteringsbas av växande intresse. Utbildningssystemet bör därför medge sneddningsmöjlig- heter som innebär en kortad väg fram till den fortsatta officers- utbildningen. Sådana åtgärder bör underlätta rekryteringen av denna målgrupp. Behovet av sidorekrytering av personer med för Försvarsmakten intressant akademisk bakgrund och yrkeserfarenhet torde öka.