sou · GRB33d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Värdeföränd- ringen kan till exempel bero på en om- eller tillbyggnad eller andra förändringar i byggnadens fysiska beskaffenhet. En annan orsak till förändrade taxeringsvärden kan vara fastighetsreglering eller en annan indelning i taxeringsenheter. Dessutom gäller att i de fall en fastighet får ett nytt taxeringsvärde vid en särskild fastighetstaxe- ring har förändringen alltid andra orsaker än en förändring i den allmänna prisutvecklingen. Särskild fastighetstaxering skall göras med undantag då det är allmän eller förenklad fastighetstaxering. Den särskilda fastighetstaxeringen föranleder endast ett nytt taxerings- värde när något särskilt hänt med fastigheten, t.ex. om en ny En dämpningsregel för fastighetsskatten fastighet har bildats eller om arealen har ändrats eller om det byggts ett nytt hus på fastigheten. Ny taxering kan också behöva göras om det gjorts en om- eller tillbyggnad. Ny taxering skall också ske om en byggnad på fastigheten rivits, brunnit ned eller förts bort. En ytterligare grund för ny taxering är om fastighetens värde har för- ändrats genom myndighetsbeslut av olika slag. Det skall i detta sammanhang nämnas att det även skall ske en särskild fastighetstaxering om en fastighet vid en tidigare taxering åsatts en felaktig taxeringsenhetstyp (16 kap. 2 § andra stycket FTL). I dessa fall rör det sig inte om att någon förändring inträffat i fråga om taxeringsenheten, utan avsikten är endast att rätta till en tidigare felaktig bestämning. Dessa mycket ovanliga fall bör av för- klarliga skäl inte omfattas av en dämpningsregel. Att undanta taxeringsvärdeförändringar som inte beror på den allmänna prisutvecklingen från dämpningsregeln innebär problem de år då det särskilda fastighetstaxeringsförfarandet ersätts av en allmän eller en förenklad fastighetstaxering, vilket kommer att ske för respektive taxeringsenhetstyp. Detta beror på att det vid dessa fastighetstaxeringar skall göras en i stort sett förut- sättningslös klassificering av varje taxeringsenhet som är föremål för taxering. Att i efterhand särskilja hur förändringar av taxerings- värdet fördelar sig mellan den allmänna prisutvecklingen och andra faktorer är komplicerat. Ett sådant arbete skulle också kräva kraf- tigt ökade administrativa insatser från skatteförvaltningens sida, vilket inte är att föredra. För att dämpningsregeln skall kunna hanteras maskinellt inom ramen för nuvarande system måste regeln göras förhållandevis schabloniserad. Det finns således starka skäl för att låta dämpningsregeln omfatta alla värdehöjande förändringar av taxeringsvärdet respektive underlaget för fastighetsskatt. Det är då en ofrånkomlig effekt att regeln även omfattar det särskilda fastighetstaxeringsförfarandet. Det kan i detta sammanhang näm- nas att en dämpningsregel som omfattar alla värdehöjande föränd- ringar även träffar vissa typer av miljöinvesteringar på samma sätt som andra nyinvesteringar som kan höja en fastighets taxerings- värde och därmed uttaget av fastighetsskatt. Om höjda taxerings- värden endast stegvis tillåts slå igenom på skatteuttaget ökar incitamenten för att vidta angelägna investeringar. Man undviker då även en oönskad styrning av sådana investeringar till de år det är en allmän eller en förenklad fastighetstaxering. Fastighetsskatten skall enligt nuvarande regler beräknas på grundval av det taxeringsvärde som gäller under beskattningsåret En dämpningsregel för fastighetsskatten (2 § femte stycket FSL). Med de tidigare angivna utgångspunkterna skulle dämpningsregeln kunna utformas så att om taxeringsvärdet på en småhusenhet, en hyreshusenhet (bostadsdelen) eller ett små- hus med tillhörande tomtmark på en lantbruksenhet vid en fastig- hetstaxering1 höjs, skall höjningen inte slå igenom på uttaget av fastighetsskatt. I stället skall höjningen fördelas propor- tionellt mellan de år som återstår av den löpande taxeringsperioden. Med uttrycket löpande taxeringsperiod avses i enlighet med 1 kap. 3 § tredje stycket FTL tiden från ingången av det taxeringsår då allmän eller förenklad fastighetstaxering sker av en taxeringsenhet till ingången av det taxeringsår då allmän eller förenklad fastig- hetstaxering av taxeringsenheten sker nästa gång. Som tidigare nämnts räknas fastighetsskatten ut som en viss procent av taxe- ringsvärdet. För småhus på en lantbruksenhet är i stället underlaget för fastighetsskatten bostadsbyggnadsvärdet och tomtmarksvärdet (3 § första stycket a) FSL). Detta beror på att det för ett småhus på en lantbruksenhet inte fastställs något särskilt taxeringsvärde. Varje småhus på en lantbruksenhet utgör normalt en värderingsenhet och tillhörande mark en annan värderingsenhet. För ett småhus med tillhörande tomtmark på en lantbruksenhet bestäms värden dels för byggnaden, dels för marken, vilka sedan ingår som delar i det taxe- ringsvärde som fastställs vid fastighetstaxeringen. Om värdet på en taxeringsenhet eller en del av en taxeringsenhet först höjs vid en allmän eller en förenklad fastighetstaxering och därefter vid en särskild fastighetstaxering, skall båda höjningarna dämpas. Om värdet sänks vid en särskild fastighetstaxering, skall under- laget för fastighetsskatten för vart och ett av åren fram till nästa allmänna eller förenklade fastighetstaxering beräknas på grundval av det nya värdet, om inte det dämpade värdet som gäller under beskattningsåret är lägre. I det följande ges ett par exempel på tillämpningen av dämpningsregeln i olika situationer. Om taxeringsvärdet på ett småhus vid allmän fastighetstaxering 2003 höjs från till skall underlaget för fastighets- skatt höjningen sker (inkomsttaxeringen 2004) uppgå till (2 000 000 + 1/3 av 1 200 000 =) . För de två följande åren skall underlaget uppgå till respektive . Först vid inkomsttaxeringen 2006 kommer således det nya taxerings- värdet att ligga till grund för beskattningen. 1 Med fastighetstaxering avses såväl allmän, förenklad som särskild fastighetstaxering. En dämpningsregel för fastighetsskatten Antag sedan att fastighetsägaren genomför en omfattande renove- ring av fastigheten. sker därför en särskild fastighetstaxe- ring och fastigheten åsätts ett nytt taxeringsvärde som bestäms till , dvs. en höjning med . Dämpningsregeln inne- bär att även denna höjning skall fördelas proportionellt mellan de år som återstår av den löpande taxeringsperioden. Det nya taxeringsvär- det gäller från ingången av men vid inkomsttaxeringen 2005 skall underlaget för fastighetsskatt beräknas på grundval av det dämpade värdet om plus (800 000 / 2=), sammanlagt . Vid inkomsttaxeringen 2006 kommer det nya taxeringsvärdet om att ligga till grund för beskatt- ningen. Om taxeringsvärdet på ett fritidshus vid allmän fastighetstaxering 2003 höjs från till skall underlaget för fastighetsskatt höjningen sker uppgå till (600 000 + 1/3 av 120 000 =) . För de två följande åren skall underlaget uppgå till respektive . Det nya taxeringsvärdet kommer att ligga till grund för beskattningen vid inkomsttaxeringen 2006. Därefter byggs en större väg i närheten av fritidshuset, vilket moti- verar en sänkning av taxeringsvärdet med . Vid särskild fas- tighetstaxering 2004 åsätts ett nytt taxeringsvärde som bestäms till . Dämpningsregeln innebär att underlaget för fastighetsskatt för vart och ett av åren fram till nästa förenklade fastighetstaxering skall beräknas på grundval av det lägsta av det nya taxeringsvärdet och det dämpade värdet som gäller under beskattningsåret. Underlaget skall därför vid inkomsttaxeringen 2005 bestämmas till det dämpade värdet eftersom det är lägst. Vid inkomsttaxeringen 2006 skall det nya taxeringsvärdet på ligga till grund för beskatt- ningen. De ovan redovisade exemplen har tagit sikte på värdeförändringar på en och samma taxeringsenhet. inträffar emellertid sådana ändrade förhållanden som gör att en ny taxeringsenhet bör bildas eller att en eller flera taxeringsenheter bör ombildas. Det kan t.ex. vara fråga om att en fastighet nybildas genom fastighetsbildning eller att en fastighet ombildas genom att arealen minskas eller ökas till följd av avstyckning, sammanläggning eller ägarbyte. Sådana ändrade förhållanden föranleder som tidigare nämnts en särskild fastighetstaxering enligt 16 kap. 2 § FTL, utom de år det är en allmän eller en förenklad fastighetstaxering för respektive taxe- ringsenhetstyp. Den föreslagna dämpningsregeln innebär att även höjda taxeringsvärden till följd av ny- eller ombildningar endast stegvis skall tillåtas slå igenom på fastighetsskatten. I de fall det på grund av en ny- eller ombildning inte finns något taxeringsvärde att utgå ifrån, bör det nya taxeringsvärdet i sin helhet fördelas propor- En dämpningsregel för fastighetsskatten tionellt mellan de år som återstår av den löpande taxeringsperioden. Ett par exempel får illustrera. En fastighet med två byggnader, båda indelade som industribyggnader utgör en taxeringsenhet och taxeras som industrienhet. byggs den ena byggnaden om till ett hyreshus, inrättat för bostäder. De ändrade förhållandena medför att byggnaden skall indelas som en hyreshusenhet i stället för som industrienhet. Vid förenklad fastig- hetstaxering 2004 (hyreshus) delas den ursprungliga taxeringsenheten upp i två taxeringsenheter, varav en hyreshusenhet som åsätts taxe- ringsvärdet . Vid beräkningen av underlaget för fastighets- skatt innebär dämpningsregeln att värdeförändringen, som i detta fall uppgår till , skall fördelas proportionellt mellan de år som återstår av den löpande taxeringsperioden. Det nya taxeringsvärdet gäller från ingången av 2004 men vid inkomsttaxeringen 2005 utgörs underlaget för fastighetsskatt av (6 000 000 / 3 =) . För de två följande åren skall underlaget uppgå till respektive . Vid inkomsttaxering kommer det nya taxerings- värdet att ligga till grund för beskattningen. Vid allmän fastighetstaxering 2005 (lantbruk) sammanförs fyra taxe- ringsenheter till en taxeringsenhet som indelas som en lantbruksenhet, vari ingår ett småhus med tillhörande mark. Den del av taxeringsvärdet på den ombildade taxeringsenheten som utgör underlag för fastighets- skatt höjs till följd av sammanläggningen från till . Vid beräkningen av underlaget för fastighetsskatt innebär dämpningsregeln att värdeförändringen, som i detta fall uppgår till , skall fördelas proportionellt mellan de år som återstår av den löpande taxeringsperioden. Det nya taxeringsvärdet gäller från ingången av 2005 men vid inkomsttaxeringen 2006 utgörs underlaget för fastighetsskatt av (1 000 000 + 1/3 av 600 000 =) . För de två följande åren skall underlaget uppgå till respektive . Först år 3 (inkomsttaxering) kommer det nya taxeringsvärdet att ligga till grund för beskattningen. 3.6.3Hur skall dämpningsregeln anpassas till reglerna om nedsättning av fastighetsskatt vid nybyggnation? För ett nybyggt hus inrättat för bostäder betalas enligt bestämmel- serna i 3 § andra stycket FSL ingen fastighetsskatt och endast halv fastighetsskatt de fem därpå följande åren. För fastigheter med nybyggnation fastställs emellertid taxeringsvärden i vanlig ordning. På samma sätt som taxeringsvärdena finns där så kan även dämpningsregeln rulla på i skuggan av skatte- befrielsen. När fastighetsskatt väl börjar betalas kommer fastig- En dämpningsregel för fastighetsskatten heten in i dämpningssystemet som om den varit med . Ett exempel får illustrera. Ett hus byggdes . åsattes fastigheten taxeringsvärdet . Vid allmän fastighetstaxering 2003 åsätts fastigheten taxeringsvärdet . Fastigheten kommer att vara befriad från fastighetsskatt åren 2004–2008 och skattepliktig för halv skatt åren 2009–2013. Vid de kommande fastighetstaxeringarna åsätts fastigheten följande taxeringsvärden: Tabell 3.2 Skattens utveckling och fördelning mellan taxeringsåren. En dämpningsregel som motverkar språngvisa höjningar av taxe- ringsvärdena – och därmed uttaget av fastighetsskatt – medför en jämnare utveckling av skatteuttaget och en förbättrad förutsebar- het. Fastighetsägarna får således att anpassa sig till de ekonomiska effekter som högre taxeringsvärden innebär. Det bör dock betonas att en regel av det slag som här föreslås inte tar sikte på att lösa det likviditets- och kostnadsproblem som en hög skatte- En dämpningsregel för fastighetsskatten nivå kan medföra. Syftet är främst att motverka dramatiska höj- ningar i skatteuttaget mellan beskattningstillfällena. Kommittén har som tidigare nämnts fått i uppdrag att se över principerna för uttaget av fastighetsskatt på småhus och getts möj- lighet att pröva lösningar som kan innebära avsteg från de principer som gäller för beskattningen under förutsättning att de fördelningsmässiga konsekvenserna är acceptabla. Kommittén kommer sålunda i det fortsatta arbetet att återkomma till taxe- ringsvärdenas roll som underlag för beskattningen. 3.7Processuella och administrativa frågor Det förslag till dämpningsregel som redovisas i det föregående har utformats med stor hänsyn till att den skall vara lätt att förstå för allmänheten och lätt att tillämpa och administrera för skatte- förvaltningen. Dämpningsregelns konstruktion medför att den skall beaktas automatiskt av skattemyndigheten i samband med inkomsttaxeringen. Fastighetsägaren behöver alltså inte själv ansöka om nedsättning av underlaget för fastighetsskatt. Eftersom dämpningsregeln således kommer att omfattas av inkomsttaxe- ringsbeslutet kan tillämpningen av regeln bli föremål både för omprövning av skattemyndigheten och överklagande till allmän förvaltningsdomstol. För skatteförvaltningens del innebär dämpningsregeln att nya skatteadministrativa rutiner måste införas, i allt väsentligt genom förändrade ADB-system. Flera av de funktioner i form av beräk- ningsprogram och kopplingar mellan register som krävs för att tillämpa och administrera en dämpningsregel är redan i drift och bör kunna modifieras för att även hantera en dämpningsregel. Det går dock inte att utesluta att tillämpningen av en dämpningsregel i enstaka fall kan kräva rutiner. 4Konsekvenser för de offentliga finanserna m.m. 4.1Slopad arvsbeskattning för make och sambo Såsom framgår av avsnitt 2.7 kan den statsfinansiella kostnaden av det förslag som lämnas där uppskattas till ett årligt skattebortfall på . Kommitténs förslag skall enligt direktiven sammantaget vara kostnadsneutrala för den offentliga sektorn. ställs det krav på att statens inkomster i princip bör vara oförändrade. Arvs- och gåvoskatten, förmögenhetsskatten och fastighetsskatten är skatter som till viss del överlappar varandra eftersom fastigheter ingår i värderingsunderlaget för respektive skatt. Kommittén hade därför helst sett att finansieringen av kommande förslag i fråga om ändringar i arvs- och gåvobeskattningen, förmögenhetsbeskatt- ningen och fastighetsbeskattningen hade kunnat behandlas vid en och samma tidpunkt nämligen i samband med de överväganden som kommer att göras i kommitténs slutbetänkande. Enligt direktiven skall emellertid frågan om möjligheterna att stärka efterlevande makes ställning genom ändringar i beskattningen behandlas med förtur. Med ett ikraftträdande måste kommittén således anvisa en finansiering motsvarande för och för samt för åren därefter. Något undantag i fråga om kommitténs skyldighet att anvisa en alternativ finansiering av skattebortfallet finns inte i fråga om delbetänkanden. De kraftigt höjda taxeringsvärdena kommer att medföra höjda uttag av arvsskatt för andra grupper än efterlevande makar och sambor. Kommittén anser det inte vara lämpligt att nu genomföra några skattehöjningar för dessa andra grupper, då de skall omfattas av kommitténs fortsatta arbete. Något annat alternativ till finansie- ring inom området för arvs- och gåvoskatten går inte att finna utan vidare. Konsekvenser för de offentliga finanserna m.m. SOU 2003:3 Ett alternativ till finansiering av förslaget att ta bort arvsskatten på ett annat område, är förändringar av den stämpelskatt som tas ut i samband med förvärv av fastigheter. Eftersom motivet till förslaget till stor del beror på kraftigt höjda taxeringsvärden för fastigheter finns här en naturlig koppling. Stämpelskatt tas ut av egendomens värde för fysiska personer och med det dubbla beloppet för juridiska personer. Värdet bestäms genom att köpeskillingen jämförs med taxeringsvärdet för året närmast före det år då ansökan om lagfart beviljas. Det högsta av dessa värden anses som egendomens värde. Utöver detta tas stämpelskatt ut i samband med inteckning av fast egendom och tomträtt av det intecknade beloppet, för inteckning i luftfartyg och näringsverksamhet och för inteckning i skepp . Statens inkomster på grund av uttaget av stämpelskatt beräknas uppgå till (budget 2002), varav belöper sig på lagfarter för fysiska personer, för lagfarter för juridiska personer och för inteckningar. av stämpelskatten för fysiska personer skulle medföra ökade skatteintäkter med Kommittén föreslår en sådan höjning. Det nuvarande systemet med allmänna fastighetstaxeringar (AFT) och årliga omräkningar av taxeringsvärdena skall ersättas av ett system med förenklade fastighets- taxeringar (FFT) mellan de allmänna fastighetstaxe- ringarna. En eventuell höjning av taxeringsvärdet vid en AFT eller FFT skall dock inte tillåtas slå igenom på underlaget för fastighetsskatt. I stället skall höjningen fördelas mellan åren fram till nästa AFT eller FFT. Genomslaget dämpas alltså på så sätt att skatteunderlaget ökar med en tredjedel av taxeringsvärde- höjningen . Konsekvenser för de offentliga finanserna m.m. Som de tidigare exemplen har visat innebär dämpningsmekanismen att skatteunderlaget och därmed skatteintäkterna vid en fortsatt prisuppgång blir mindre än om hela höjningen får slå igenom på en gång. De periodiserade bruttobudgeteffekterna visas i tabellen nedan. Hyreshus (bostadsdelen) Den varaktiga bruttoeffekten kan beräknas till och efter att hänsyn tagits till KPI-effekten1 uppgår den varaktiga nettoeffekten till . De redovisade budgeteffekterna har redan beaktats i statsbud- geten . Kommittén behöver således inte föreslå någon finansiering av dämpningsregeln. Genomförandet av förslaget om en dämpningsregel kräver infor- mation till allmänheten. Kostnader uppkommer för annonsering samt framtagande och distribution av informationsmaterial m.m. Vidare uppkommer kostnader för utveckling och drift av ett IT- stöd som anpassas till nya skatteadministrativa rutiner. Slutligen kan man räkna med kostnader för handläggning och i vissa fall beslut. RSV har uppskattat de initiala administrativa kostnaderna till . Härefter har den årliga kost- naden uppskattats till . 1 Enligt beräkningskonventioner skall man vid beräkningen av nettoeffekten beakta den s.k. KPI-effekten. En fastighetsskatteförändring påverkar den allmänna prisnivån som i sin tur påverkar skatteskalan och ett antal offentliga utgifter. KPI- effekten har en motverkande effekt vilket gör att nettoeffekten blir mindre än bruttoeffekten. Den motverkande effekten beräknas för den offentliga sektorn uppgå till av bruttoeffekten. 5.1Slopad arvsbeskattning för make och sambo Den nya bestämmelsen om slopad arvsbeskattning av make och sambo föreslås träda i kraft . Den föreslagna övergångsbestämmelsen i AGL innebär att den nya bestämmelsen skall tillämpas i de fall skattskyldighet inträder efter . Kommittén föreslår att ändringarna i stämpelskattelagen träder i kraft som den nya bestämmelsen om slopad arvsbeskattning av make och sambo, dvs. Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om förvärv som hänför sig till tiden före . Kommittén föreslår att dämpningsregeln träder i kraft . Det nya systemet med allmänna och förenklade fastighets- taxeringar innebär att småhus-, hyreshus- och lantbruksenheter kommer att taxeras om . Omräkningsförfarandet slopas successivt . Omräkning skall dock äga rum fram till dess respektive typ av taxeringsenhet är föremål för allmän eller förenklad fastighetstaxering. För småhusenheterna skall allmän fastighetstaxering ske och deras värden omräknas således inte längre. Hyreshusenheterna kommer däremot att omräknas och lantbruksenheterna . Det innebär att dämpningsregeln tillämpas första gången för småhusenheter vid inkomsttaxering, för hyreshusenheter vid inkomsttaxering och för lantbruksenheter vid inkomsttaxering. 1Förslaget till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvs- och gåvoskatt Ändringen i andra styckets första mening föranleds av att beskatt- ningen av arv till den avlidnes efterlevande make eller sambo före- slås slopas. Skälet till att ändringen görs i 28 § är att övriga lott- läggnings- och delningsregler skall vara oförändrade. Av andra meningen framgår att beskattningen av andra än den avlidnes efter- levande make eller sambo i klass I är oförändrad. Kommitténs överväganden i denna del framgår av avsnitt 2.7. 2Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Paragrafens första stycke har ändrats på så sätt att skattesatsen för fysiska personer och de juridiska personer som anges i andra stycket punkterna 1-4 har höjts från till och . Tredje styckets första mening har flyttats till en ny 45 §. Paragrafen är ny och motsvarar, efter en viss språklig omarbetning, nuvarande 40 § tredje stycket första meningen om avrundning av räntebelopp. Bestämmelsen om avrundning av skattebelopp före- slås införas på grund av att skattesatsen i 8 § första stycket skall beräknas i öretal. 3Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Paragrafen har endast ändrats på så sätt att femte stycket flyttats över till den nya 2 a §. Paragrafen, som är ny, innehåller en regel om att höjda taxerings- värden vid allmän, förenklad och särskild fastighetstaxering inte skall slå igenom vid uttaget av fastighetsskatt (dämp- ning). Första stycket överensstämmer med tidigare 2 § femte stycket, bortsett från att det gjorts några språkliga ändringar. I andra stycket anges att om en småhusenhet, en hyreshusenhet (bostadsdelen) eller ett småhus med tillhörande tomtmark på en lantbruksenhet vid en fastighetstaxering fått ett högre värde än det tidigare värdet, skall höjningen delas upp i så många lika stora delar som motsvarar det antal år som återstår av den löpande taxerings- perioden. Underlaget för fastighetsskatten utgörs för vart och ett av åren fram till nästa allmänna eller förenklade fastighetstaxering, av det tidigare värdet ökat med en proportionell del av höjningen. Om en hyreshusenhet innehåller både bostäder och lokaler beräknas skatten för bostäder på den del av taxeringsvärdet som avser värderingsenhet för bostäder eller bostäder under uppförande eller tomtmark som hör till dessa bostäder samt annan värderings- enhet avseende tomtmark som är obebyggd. Den del av skatten som beräknas på lokaldelen omfattas inte av dämpningsregeln. För småhus på lantbruksenheter är det inte höjningen av hela taxeringsvärdet som skall fördelas, utan endast delvärdena för bostadshuset och den tillhörande marken. Detta har att göra med att det för småhus på lantbruksenheter inte fastställs något särskilt taxeringsvärde. Varje småhus på en lantbruksenhet utgör normalt en värderingsenhet och tillhörande mark en annan värderingsenhet. Värden för byggnad respektive mark ingår som delvärden i det taxeringsvärde som vid fastighetstaxeringen fastställs för hela taxe- ringsenheten (se avsnitt 3.6.2). Se vidare fjärde stycket. Med uttrycket löpande taxeringsperiod avses tiden från ingången av det taxeringsår då allmän eller förenklad fastighetstaxering sker av en taxeringsenhet till ingången av det taxeringsår då allmän eller förenklad fastighetstaxering av taxeringsenheten sker nästa gång (1 kap. 3 § tredje stycket fastighetstaxeringslagen /1979:1152/). Av tredje stycket framgår att om en taxeringsenhet eller del av taxeringsenhet som avses i andra stycket vid en särskild fastighets- taxering fått ett högre värde än det senast fastställda värdet, skall även denna höjning fördelas proportionellt mellan de år som åter- står av den löpande taxeringsperioden.