sou · GRB3129d2 · 2004-01-01 00:00:00 — De 35 bibliotek som av Bibsam definieras som övriga forsknings- bibliotek (se bilaga 6 och avsnitt 7.4) är av relativt varierande karaktär och status. Trots variationen förenas dessa olika bibliotek av olika faktorer, främst: anslutningen till Bibsam-kretsen och de förmåner respektive förpliktelser som denna anslutning innebär anslutningen till Libris och det regelverk som styr utbytet av bibliografisk information en svagare koppling till Bibsam än universitets- och högskole- biblioteken splittring på flera departement, främst och en ofta svag eller hotad ekonomisk status inom moderorganisa- tionen. De första två faktorerna är positiva och främjar gemenskapen med andra forskningsbibliotek samt det nationella och internationella informationsutbytet. De övriga tre faktorerna är försvårande ur flera synpunkter. Som exempel på negativa konsekvenser av de för- svårande omständigheterna nämner företrädare för de övriga forsk- ningsbiblioteken följande: De övriga forskningsbiblioteken kommer i åtnjutande av Bibsams projektmedel, eftersom den utveckling som krävs i den egna miljön sällan kommer i närheten av de avancerade ut- vecklingsprojekt som Bibsam prioriterar. Splittringen mellan olika departement och bristen på en kraft- full svensk bibliotekspolitik innebär att det saknas ett samlande grepp om de övriga forskningsbiblioteken som vitala länkar i det nationella systemet för vetenskaplig informationsförsörj- ning. Övriga forskningsbibliotek vid ekonomiskt hårt ansträngda moderorganisationer får svårt att hålla någorlunda jämn takt med utvecklingen i den övriga biblioteksvärlden. KB/Bibsam överlåter i princip åt de övriga forskningsbiblioteken och deras moderorganisationer att lösa sina interna prioriteringar och att besluta vilket utrymme ska få i organisationens budget. Detta kan i vissa avseenden bedömas vara en rimlig ut- SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling gångspunkt, i andra inte. Företrädare för de övriga forskningsbib- lioteken har framfört att de anser att brist på stöd i en övergripande nationell biblioteksstruktur rimmar illa med vissa förutsättningar, bl.a.: De övriga forskningsbiblioteken inom Bibsams krets likaväl som universitets- och högskolebiblioteken får sin legitimitet som Bibsam-bibliotek genom att garantera den anslutning till nationella riktlinjer, som gör dem kapabla att bidra till den nationella vetenskapliga informationsförsörjningen. Eftersom Bibsam-biblioteken är Bibsams primära målgrupp, så borde även de övriga forskningsbiblioteken få det stöd som krävs för att en någorlunda jämn utveckling ska bli möjlig. Högskolan fortsätter att räkna med att de övriga forsknings- biblioteken ställer sina resurser till förfogande inte bara för moderorganisationen utan även för de kvalificerade låntagare som begär deras tjänster. Flera övriga forskningsbibliotek inom humanistisk sektor har vuxit fram i akademiska miljöer, som tidigare i hög grad motsvarade kretsen av de lärda verk där forskning bedrevs. Här kan nämnas bibliotek vid , Konst- vid , , Statens musikbibliotek, bibliotek och . har forskningen inte samma betydelse vid dessa institutioner och konkurrensen om resurserna har drastiskt ökat. Flera av äldsta och största specialbibliotek för en hård kamp för sin överlevnad, som de i allt högre grad ger service inte i första hand till moderorganisationen utan till studenter och externa forskare. De stora samlingarna av speciallitteratur inom olika områden, kunskapen om ämnesspecifika informationskällor och förvaltandet av unika informationsmängder utmärker inte bara specialbibliote- ken inom humanistisk sektor utan även bibliotek som det vid , och Väg- och transportforskningsinstitutets bibliotek. Ansvarsbibliotekssystemet har utretts. Här ska enbart nämnas, att få specialbibliotek har varit ansvarsbibliotek eller asso- cierade ansvarsbibliotek, och att de allra största specialbiblioteken inom humanistisk sektor stått utanför systemet. Trots att flera av dem byggt upp en service som motsvarar den inom ansvarsbiblio- Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling tekssektorn får de således inte något öronmärkt statligt anslag för att klara av dessa uppgifter. Det innebär bl.a. att flera viktiga humanistiska ämnesbibliografier som tidigare byggts upp vid de övriga forskningsbiblioteken och som drivits som projekt håller på att självdö i brist på medel (se även kap. 4). De moderorganisationer där de stora biblioteken är placerade saknar i flera fall ett uppdrag som talar om att de är skyldiga att ställa sina biblioteksresurser till förfogande för de forskare och den allmänhet som begär deras tjänster. Om resurserna är marginella är detta knappast bekymmersamt, men om de (vilket ofta är fallet) motsvaras av institutioner med gamla och omfattande samlingar av hög kvalitet, volymmässigt motsvarande de större högskolebiblio- teken, kan deras otillgänglighet betraktas som ett nationellt slöseri av stora mått. Situationen är likartad i flera andra länder, dvs. de lärda verkens och myndigheternas bibliotek har vuxit efterhand och institutio- nerna har tagit på sig ansvaret att ställa resurserna till förfogande men har med tiden fått allt svårare att klara av sina åtaganden. I visa fall har staten ingripit för att specialbiblioteken även fortsättnings- vis ska kunna bidra till den vetenskapliga informationsförsörj- ningen, och i åtnjuter således flera humanistiska bibliotek särskilda anslag som garanterar deras öppenhet och deras utveck- ling. Detta gäller bland annat Kunstakademiets och . 7.3.6Förändringar i det vetenskapliga publiceringssystemet Utvecklingen av Internet har gett förutsättningar för att organisera vetenskaplig kommunikation på ett helt nytt sätt. skapades ett öppet e-printarkiv inom fysik med stöd av (). I detta arkiv () är av litteraturen inom fysik fritt tillgänglig och man lägger nu vanligen ut artiklar både före och efter publice- ring i de kommersiella e-tidskrifterna. Därefter tillkom allt fler e-printarkiv inom en rad olika ämnen och 1999 formerades det s.k. Open Archives Initiative (OAI, ). OAI har utvecklat lösningar som gör det möjligt att enkelt samsöka ett stort antal fulltextarkiv på webben. har ett stort antal universitet, institut, akade- mier m.fl. registrerat sig som OAI-kompatibla dataleverantörer. SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Parallellt har det utvecklats ett antal olika samsökningstjänster som utnyttjar protokollet. Fritt tillgängliga programvarupaket har också utvecklats till stöd för de organisationer som vill lägga ut akade- miska publikationer på webben. Efterhand börjar en växande del av den vetenskapliga litteraturen bli fritt tillgänglig på webben och därmed skapas ett ökat tryck på de kommersiella förlagen att om- definiera sin roll. De amerikanska forskningsbiblioteken tog genom () initiativ till förändringar inom ramen för resources Coalition (SPARC, ). SPARC har sedan växt till en internationell organisation som även har en europeisk avdelning och som hjälper lärda sällskap och forskargrupper att starta billiga eller fritt tillgängliga e-tidskrifter. Man försöker skapa opinion för förändringar och arbetar hårt för att understödja skapandet av institutionella fulltextarkiv. , nobelpristagare och chef för tutes of Health – världens största finansiär för medicinsk forskning – förklarade att man ville skapa ett fritt tillgängligt elektro- niskt bibliotek med artiklar i fulltext inom biomedicin. Syftet var att ge en bredare tillgång till forskningslitteraturen, att länka ihop litteraturen på ett nytt sätt även med primärdata och att säkra det långsiktiga arkivansvaret. Man bad förlagen göra sina artiklar fritt tillgängliga i arkivet PubMed Central (. nih.gov), eventuellt med en viss fördröjning i tiden. Endast en minoritet av förlagen reagerade positivt. Missnöjet med förlagens ovilja att delta i blev en tändande gnista för ett brett upprop under rubriken of Science, . I ett öppet brev hävdade man att det permanenta arkivet över forskningens samlade resultat inte ska kontrolleras eller ägas av förlag. De närmare 30 000 forskare som sedan undertecknade brevet förband sig därmed att bojkotta de tidskrifter som inte gav obegränsad tillgång till publice- rade artiklar genom arkiv som PubMed Central efter publiceringen. En mycket intressant utveckling är att det nu också finns kommersiella förlag som accepterar fri tillgång på webben som grundprincip. BioMed Central, , är en ny publiceringsplattform för kvalitetsgranskade, vetenskapliga e-tidskrifter inom medicin och biologi. Finansieringen ska ske genom artikelavgifter samt betaltjänster av analytisk karaktär. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling De olika förändringsinitiativen tenderar att gå ihop och får ett allt bredare stöd. Ett exempel är Access Initiative , (). Man vill under- stödja att forskare själva lägger ut artiklar på webben och att det skapas nya vetenskapliga kvalitetstidskrifter som är fritt tillgängliga på nätet. () har åtagit sig att finansiera insatser för fri tillgång till vetenskaplig information med tre miljoner USD . Frågan om det vetenskapliga publiceringssystemets utveckling har kommit upp mycket högt på den politiska dagordningen i vetenskapssamhället. Ett aktuellt exempel är den s.k. Berlindekla- rationen, där alla centrala tyska vetenskapliga organ och många från andra europeiska länder tar ställning för att verka för fri tillgång till vetenskapliga publikationer (berlin/berlindeclaration.html). En viktig policydiskussion förs också inom (ICSU, ), där professor , , leder en kommitté om spridning av vetenskaplig information. Med den nya nätverksteknologin går det att skapa ett oerhört rikt, kraftfullt och effektivt system för vetenskaplig kommunika- tion utan att ge avkall på kraven på kontroll av den vetenskapliga kvaliteten. Det rådande systemet, som domineras av ett litet antal stora kommersiella förlag, har blivit för dyrt för universitet och forskningsfinansiärer som det hindrar spridning och teknisk utveckling. Forskningsråden och högskolorna borde aktivt verka för att forskarna publicerade sina resultat så att de blev fritt tillgängliga på nätet. Detta skulle gagna både råden, högskolorna och forskarna själva genom att man ökar spridningen. Det skulle dessutom svara mot ett rimligt krav från skattebetalarna att få till- gång till resultaten från den forskning de har betalat för. Hur ska detta åstadkommas? Men metod är att forskarna publi- cerar sig i den växande andel tidskrifter som är fritt tillgängliga på nätet (Open Access Journals). Dessa växer snabbt i antal och siktar nu även in sig att konkurrera på den allra högsta kvalitetsnivån som i fallet med nystartade PLoS Biology. Huvudmodellen för att finansiera dessa är genom publiceringsavgifter kombinerat med rationalisering och neddragning av vinster till en rimligare nivå. Både forskningsråd och universitet borde därför i sina anslag inkludera finansiering av dessa publiceringsavgifter, som ligger mellan 400 och 1 för en artikel. SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Dock utgör de fritt tillgängliga tidskrifterna än så länge en liten minoritet. Därför bör forskningsråd och högskolor också under- stödja att forskare parallellt med publicering i betaltidskrifter lägger ut sina artiklar fritt tillgängliga på högskolans egen server och/eller på någon ämnesbaserad e-printserver. har trycket från forskarna tvingat en del av förlagen att acceptera detta (i någon form, som pre-print eller post-print). Därutöver bör forskare rekommenderas att i stället för förlagens standardavtal använda högskolans eget avtal om publicering, där forskaren bara lämnar ifrån sig rätten till kommersiellt utnyttjande till förlaget men be- håller rätten att själv använda sin artikel i undervisning och för forskningskommunikation. 7.4Bibsams roll, uppgifter och nuvarande verksamhet KB har formulerat följande övergripande mål för verksamheten: att förbättra och effektivisera informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning, främst genom att verka för att de svenska forskningsbibliotekens resurser används och utvecklas väl och för att tillgången till, och användningen av, information befrämjas. Detta är en unik roll. KB har en samordnande roll och ger stöd till utvecklingsverksamhet vid de s.k. forskningsbiblioteken dvs. universitets- och högskolebiblioteken och övriga forskningsbibli- otek (en förteckning över alla Bibsambibliotek finns i bilaga 6). Bibsam har elva anställda och den årliga budgeten är , varav går ut som externa bidrag till verksamhetsområdet. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Kostnadsutveckling och resultat för Bibsam (Verksamhetsgren: Infrastruktur och informationsförsörjning) Allmänt (inkl utbildning) Summa, inkl transfereringar Not: Observera att posten Nationell databasupphandling utgörs av subventioner som utgick för 2002. Posten gemensamma kostnader ligger utanför Bibsams budget och inne- fattar bl.a. lokalkostnader. 7.4.1Vad är ett Bibsam-bibliotek? Bibsam-bibliotek är benämningen på de bibliotek som är Bibsams primära målgrupp. Det är dessa biblioteks behov och intressen som Bibsam i första hand ser till. Listan över Bibsam-bibliotek är inte statisk, utan revideras med jämna mellanrum. Bibliotek som anser sig uppfylla de kriterier som uppställts kan ansöka om att få bli Bibsam-bibliotek. Att vara med på Bibsam-bibliotekslistan (se bilaga 6) innebär både förmåner och skyldigheter. För att uppnå status som Bibsam-bibliotek ska som en av sina huvudsakliga uppgifter betjäna svensk forskning och utveckling SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling vara allmänt tillgängligt. Allmänheten ska under officiellt avise- rade öppettider, avgiftsfritt ges tillträde till och kunna ta del av samlingar och bibliotekspersona- lens yrkeskunskaper ställa sina samlingar till förfogande inom ramen för det svenska fjärrlånesystemet huvudmannen till någon del ha regelbunden finansiering från regeringen (av intäkterna) Bibsam-biblioteken omfattas av följande förmåner: kompensation för nettoutlån av originaldokument på fjärrlån möjligheter att ingå i konsortier för upphandling av centrala avtal för databaser/licenser Biblioteken kan vid behov vända sig till KB för juridisk rådgivning. För att bibehålla sin status som Bibsam-bibliotek ska : följa Bibsams riktlinjer för avgiftsbeläggning av tjänster vid anmodan lämna årlig statistik till Bibsam/SCB 7.4.2Ansvarsbibliotek – bakgrund och verksamhet Det svenska ansvarsbibliotekssystemet började byggas upp av DFI. Till bakgrunden hörde hög- skolereform som bl.a. innebar att ansvaret för finansieringen av de svenska universitets- och högskolebiblioteken överfördes till de enskilda lärosätena. Det ledde till oro för att det traditionellt goda samarbetet mellan de svenska forskningsbiblioteken skulle för- svagas. Vid nedläggningen av DFI (se avsnitt 7.3.1) överfördes an- svaret utveckling och förvaltning av ansvarsbibliotekssystemet till KB som inrättade Bibsam. Grundtanken är att man med hjälp av ekonomiska bidrag ska stimulera ett antal bibliotek, vart och ett centralt inom ett ämnes- mässigt avgränsat ansvarsområde, att vidmakthålla och vidareut- veckla service riktad till mottagare utanför den egna moderorgani- sationen. De av Bibsam formulerade syftena är att Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Systemet ska förbättra och effektivisera informationsförsörj- ningen inom områdena forskning, utveckling och högre utbild- ning Ekonomiska bidrag ska resultera i en förstärkning av den externt riktade verksamheten Med stöd av bidrag ska ansvarsbiblioteken, inom sina ämnes- områden, genomföra utvecklingsinsatser inom områdena referens- och informationsservice samt fortbildningsverksam- het. Fördelningen av de ekonomiska bidragen styrs bl.a. av de statliga FoU-anslagens storlek inom respektive område. Till ett ansvarsbibliotek kan knytas ett eller flera associerade an- svarsbibliotek med särskilt ansvar för en eller flera delar av området. Ansvarsbibliotekssystemet anses vara ämnesmässigt heltäck- ande och omfattar elva ämnesområden med elva huvudansvariga bibliotek. Två associerade ansvarsbibliotek med särskilt ansvar för delområdena arbetsmiljö respektive miljövård är knutna till systemet. Bibsam delade ut sammanlagt till ansvarsbiblioteken. Tilldelning sker årsvis efter ett ansökningsförfarande som innefattar redovisning av full- gjorda uppgifter under föregående budgetperiod samt en detaljerad verksamhetsplan för den kommande. Ansvarsbibliotekssystemet har byggts ut successivt. De senast inrättade gäller biologi, kvinno-, mans- och genusforskning, sam- hällsvetenskap, juridik och geovetenskap. Ett associerat ansvars- bibliotek, SPRI:s bibliotek, har lagts ned och dess ansvarsområde inlemmats i det huvudansvariga , biblioteks (KIB), uppdrag. (), har upphört att vara egen myndighet och biblio- teket ingår i universitets biblioteks organisation med namnet Psykologisk-pedagogiska . skrev till KB och bad att få avsäga sig ansvaret för ansvarsbiblioteket inom området psykologi och pedagogik. önskar istället medel för att bygga upp ett informations- och kommunikationscentrum. har till framfört att de önskar bli an- svarsbibliotek inom området psykologi-pedagogik-lärarutbildning. hänvisar till att har en utbildnings- fakultet och satsar särskilt på detta område, samt ansvarar för en nationell forskarskola i pedagogiskt arbete och att det inom univer- SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling sitetet finns ett nationellt centrum inom området värdegrund-livs- vetenskap. Vidare menar att utvecklingen är likartad på andra ställen och att behovet av nätverk inom området är stort. anser även att ansvaret för humaniora, som åligger , är ett för stort ansvarsområde och bör delas upp. Flera bibliotek skulle kunna samarbeta. Styrelserna för för har inkommit med en skrivelse där de påpekar sin oro över att databasen svensk Folk- bildningsbibliografi (SFbB) har legat nere. Uppdraget att vara an- svarsbibliotek för folklivsforskning följde med SPPB till , och omprioriteringar har gjort att ingen känner ansvar för dokumentation om svensk folkbildning. Styrel- serna föreslår att kunde vara lämpligt ansvarsbibliotek för folkbildningen, eftersom de har över- gripande ansvar för forskningsområdet. För en fullständig förteckning över de svenska ansvarsbibliote- ken, se bilaga 6. Professor , , genomförde 1994 en utvärdering på uppdrag av KB som redovisats i rapporten ningsbibliotek i utveckling. framhöll, i all korthet, att systemet på det hela taget fungerade väl men att satsningen på ut- vecklingsprojekt borde förstärkas på driftstödets bekostnad. Som första ledet i en ny utvärdering lämnade samtliga ansvars- bibliotek, såväl huvudansvariga som associerade, in utförliga självvärderingar. lät KB, med hjälp av överbibliotekarie , genomföra en genomgripande utvärdering av ansvarsbib- liotekssystemet. att systemet bör koncentreras till ett färre antal bibliotek; bl.a. föreslås att de s.k. associerade ansvarsbiblioteken vid respektive försvinner liksom att ansvaret för det samhällsvetenskapliga området i dess helhet förs till universitetsbibliotek att de riktade bidrag som betalas ut till ansvarsbiblioteken bör destineras till nätverksbyggande (i form av samrådsgrupper) och fortbildning Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling att de projektförslag som framställs av ansvarsbiblioteken bör konkurrensutsättas genom att ansökan om projektmedel i fort- sättningen får göras inom den ram som gäller för övriga pro- jektbidragsansökningar. Utredningen har remissbehandlats. Bortfallet var stort, och inga remissinstanser utanför Bibsam-biblioteken har haft möjlighet att yttra sig. Några ställer sig bakom grunddragen i förslaget medan andra har invändningar. KB gör bedömningen att en reformering av ansvarsbibliotekssystemet bör genomföras och att denna är möjlig fr.o.m. . drar slutsatsen att de förslag som lämnats av Höiseth skapar förutsättningar för en mera välbalanserad avvägning mellan ämnesrelaterade resp. funktionella insatser inom ramen för KB:s utvecklingsstödjande verksamhet. Meningarna bland de be- rörda är dock delade. Frågan behandlas vidare i avsnitt 7.13. 7.4.3Hantering av elektronisk information 7.4.3.1Centrala licensavtal för användning av elektroniska informationsresurser Centrala licensavtal är ett sätt att främja effektiv återsökning och hantering av elektronisk information i kommersiellt tillhandahållna databaser. Bibsam har , genom att ta initiativ till ett konsortium som man stått i ledningen för, slutit sådana avtal för de svenska högskolornas räkning, samt för ett antal statligt finansierade forsk- ningsinstitutioner – Bibsam-bibliotek – utanför högskolans ram. Konsortiedeltagarna väljer själva vilka avtal man vill ansluta sig till. deltar 36 universitet och högskolor samt 15 statligt finan- sierade men icke-högskoleanknutna forskningsinstitutioner i ett eller flera av dessa avtal. För användarna medför övergången från pappersbaserad till digital information en rad fördelar: tillgång till informationen ges dygnet runt till var och en som har tillgång till /högskolans/institutionens eget datanät, oavsett var den informationssökande befinner sig möjligheterna att snabbt och effektivt hitta den information man söker ökar radikalt SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling när övergången väl fullbordats beräknas den medföra minskade förvärvs- och hanteringskostnader för , högskolan eller institutionen vad gäller tidskriftsavtalen blir antalet tillgängliga titlar ojäm- förligt mycket större (så länge man, som , sluter paket- avtal avseende det enskilda förlagets samlade utgivning) De centralt slutna avtalen är mycket arbetsbesparande både för an- vändare och leverantörer. Det ger också som regel både bättre priser och förmånligare villkor i övrigt än om varje institution skulle förhandla var för sig. I tillägg till Bibsams licensverksamhet har ämnesspecifika avtal förhandlats fram med stöd från Bibsam inom ramen för ansvarsbibliotekssystemet. Till och med kunde fem avtal subventioneras genom ett särskilt bidrag från regeringen om . Detta mot- svarar en subvention på . Subventionering har skett sedan de första centrala licensavtalen för elektroniska tidskrifter tecknades 1998. Syftet har varit att under ett initialskede underlätta övergången från pappersbaserad till elektronisk information. Arbetet med en integration av e-tidskrifterna i Libris centrala katalog har inletts och Libris-avdelningen inledde upp- handling av programvara för en biblioteksportal som kommer att göra enhetlig sökning på artikelnivå möjlig i de elektroniska tid- skrifterna. Konsortiedeltagarna har i stor omfattning sagt upp de tryckta versionerna av de tidskrifter som finns tillgängliga i elektronisk form genom Bibsam-konsortiets licensavtal. De centrala licensavtalen ger högskolorna stora fördelar i form av förbättrad kostnadseffektivitet. Biblioteken, som oftast inom befintlig budget fått svara för kostnaderna för dessa avtal, upplever emellertid dessa som betungande. Anslags- och prisutveckling går inte parallellt. Kronkursens utveckling har förorsakat problem då en vändning skett. Då har å andra sidan subventionering av tidskriftsavtalen upphört. Mer information om prisutvecklingen finns i bilaga 7. Konsortiesamverkan ger både kostnads- och prisfördelar. faktiskt problem är emellertid som framhållits i det föregående att de kommersiella, vetenskapliga förlagen verkar i en starkt mono- polistisk bransch.