sou · GRB3124d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Den behöriga myndigheten skall informera om att beslut fattats och göra beslutets innehåll tillgängligt för allmänheten. (artikel 15) Direktivet innehåller också bestämmelser om tillståndsprövning av verksamheter med gränsöverskridande verkan. (artikel 17) Gemensamma bestämmelser i och IPPC-direktiven Genom direktivet om allmänhetens deltagande infördes vissa bestämmelser i och IPPC-direktiven som är likalydande i dessa båda direktiv. Bland annat ges begreppen allmänheten respektive den berörda allmänheten gemensamma definitioner enligt följande. allmänheten: en eller flera fysiska eller juridiska per- soner och, i enlighet med nationell lag- stiftning eller praxis, sammanslutningar, organisationer eller grupper av dessa den berörda allmänheten: den allmänhet som berörs eller kan antas bli berörd av, eller som har ett intresse av, beslutsprocesser om utfärd- ande eller uppdatering av tillstånd eller tillståndsvillkor. Icke-statliga miljöskydds- organisationer som uppfyller kraven i nationell lagstiftning skall enligt denna definition anses ha ett sådant intresse. Enklare förfarande för miljökonsekvensbeskrivning och tillståndsprövning I både MKB- och IPPC-direktivet infördes också detaljerade bestäm- melser om allmänhetens rätt till information och den berörda allmänhetens rätt att få delta i beslutsprocesserna. Sammanfattningsvis innebär bestämmelserna att allmänheten på ett tidigt stadium av beslutsprocessen skall informeras om tillstånds- ansökan och ges annan specificerad information. Det kan ske genom offentliga meddelanden eller på annat lämpligt sätt, exempelvis elektroniskt. Den berörda allmänheten skall ges tillgång till miljökonsekvensbeskrivning (enligt MKB-direktivet), rapporter, yttranden m.m. som givits in till den behöriga myndigheten. Den berörda allmänheten skall på ett tidigt stadium få faktiska möjlig- heter att delta i beslutsprocesser på miljöområdet (MKB-direktivet) respektive i förfaranden för att meddela tillstånd för nya anlägg- ningar, tillstånd för väsentlig förändring av verksamheten vid en anläggning och uppdatering av tillstånd för en anläggning eller av villkoren för en anläggnings tillstånd (IPPC-direktivet). Den berörda allmänheten skall också enligt MKB-direktivet ha rätt att yttra sig när alla alternativ står öppna innan beslut fattas. Mot- svarande bestämmelse i IPPC-direktivet innebär att den berörda allmänheten skall ha rätt att yttra sig innan beslut fattas. Medlemsstaterna skall fastställa närmare bestämmelser om information till allmänheten och samråd med den berörda allmän- heten. Det skall fastställas tidsramar som ger tillräckligt med tid för att informera allmänheten och för att den berörda allmänheten skall kunna förbereda sig och på ett effektivt sätt delta i besluts- processen. I båda direktiven infördes också bestämmelser om rätt till rättslig prövning. Medlemmar av den berörda allmänheten har därmed rätt att få den materiella eller formella giltigheten av ett beslut, en handling eller en underlåtenhet som omfattas av bestämmelserna i och IPPC-direktiven om allmänhetens deltagande prövad i domstol eller i något annat oberoende och opartiskt organ som inrättats genom lag. Medlemsstaten skall fastställa i vilket skede prövningen skall ske. Bestämmelsen utesluter inte ett preliminärt prövningsför- farande inför en förvaltningsmyndighet. I båda direktiven infördes också detaljerade bestämmelser om samråd med andra medlemsstater när det gäller projekt som kan ge gränsöverskridande påverkan. Enklare förfarande för miljökonsekvensbeskrivning och tillståndsprövning har i ett antal domar tagit ställning till olika frågor som gäller MKB-direktivet och dess införande i nationell lag- stiftning. Nedanstående tabell redovisar några domar av intresse samt vissa av de frågor som behandlas i dem. Dom , C-431/92, kommissionen mot (Grosskrotzenburgmålet) Dom , C-133/94, kommissionen mot Dom , C-72/95, begäran om förhandsavgörande i målet Kraaijeveld mot (Dutch Dykes-målet) Dom , C-81/96, begäran om förhandsavgörande i målet Burgemeester en wethounders van Haarlemmerliede en Spaarnwoude m.fl. mot Dom , C-301/95, kommissionen mot Dom , C-435/97, förhands- avgörande i målet WWF m.fl mot Autonome Provinz Bozen m.fl Dom , C-392/96, kommissionen mot Dom , C-287/98, förhands- avgörande i målet mot parterna Linster Dom , C-230/00, kommissionen mot Dom , C-474/99, kommissionen mot Dom , C-348/01, kommissionen mot –miljöbedömning vid utökningar av bilaga I-projekt –urvalsförfarande för bilaga II-projekt –miljöbedömning vid ändring av bilaga II- projekt –urvalsförfarande för bilaga II-projekt –bestämmelser med direkt effekt –miljöbedömning vid förnyat tillstånd –urvalsförfarande för bilaga II-projekt –miljöbedömning av projekt som delvis är militärt, delvis kommersiellt –urvalsförfarande för bilaga II-projekt –bestämmelser med direkt effekt –uppdelning av projekt för att kringgå storleksbegränsningar (salamitaktik) –förhållande mellan nationell lagstiftning och MKB-direktivet –system med underförstådda tillstånd –urvalsförfarande för bilaga II-projekt –införlivande av artikel 5.2 om samråd på begäran av exploatören Enklare förfarande för miljökonsekvensbeskrivning och tillståndsprövning Vissa av domarna har givit anledning till de ändringar av direktivet som gjorts 1997 och 2003. Så har exempelvis domarna i målen C- 431/92 och C-72/95 lett till nya bestämmelser i bilaga II om vad som skall gälla vid ändringar och utökningar av projekt. I målet C-431/92 gjorde (med stöd av brittiska regeringen) gällande att den aktuella utbyggnaden av ett värme- kraftverk med 500 MW var en ändring av en befintlig anläggning och att det därmed inte fanns något obligatoriskt krav på miljö- konsekvensbedömning. Domstolen fann att direktivets krav på obligatorisk miljökonsekvensbedömning av värmekraftprojekt på 300 MW eller mer skall tolkas så att kravet gäller oberoende av om det gäller ett självständigt projekt eller inte, om det utgör en utbyggnad av en befintlig anläggning eller om det finns ett funktionellt sam- band med den befintliga anläggningen. I målet C-72/95 fastslog domstolen att vad som i direktivet sägs om ändringar av projekt, även skall tillämpas på projekt enligt bilaga II. Vidare har domen i målet C-392/96 lett till att sammanläggning med andra projekt införts som ett urvalskriterium i bilaga III. I det målet uttalade domstolen att reglerna inte får kringgås genom att projekten delas upp i mindre delar för vilka kraven inte gäller. Flera av domarna behandlar frågor som gäller hur medlems- staterna infört och tillämpat bestämmelserna om urvalet av vilka projekt i bilaga II som skall bli föremål för en miljöbedömning. Kommissionen konstaterar (Rapport från kommissionen till europa- parlamentet och rådet om tillämpningen av och effektiviteten hos direktivet om bedömning och inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt [direktiv /337/EEG, ändrat genom direktiv /11/EG], , s. 28) att även om åtskilligt i MKB- direktivet ger utrymme för egna avgöranden vid tillämpningen, har domstolen på ett antal punkter begränsat den frihet medlems- staterna har. Domstolens avgöranden innebär i praktiken att alla bilaga II-projekt skall genomgå ett urvalsförfarande där man avgör om det krävs en miljöbedömning enligt direktivets regler eller inte. Urvalsförfarandet kan basera sig endera på fastställda gränser eller på en bedömning från fall till fall. I avsnitt 2.3.4 redovisas något om hur urvalsförfarandet utformats i några andra länder som tillämpar MKB-direktivet. I målen C-72/95, C-435/97 och C-287/98 har domstolen behandlat frågor om förhållandet mellan MKB-direktivet och nationell rätt. En fråga har gällt MKB-direktivets direkta effekt, dvs. Enklare förfarande för miljökonsekvensbeskrivning och tillståndsprövning melserna kan åberopas av enskilda inför nationella domstolar även om de inte genomförts på ett korrekt sätt i den nationella lagstift- ningen. Domarna i de tre målen har visat att kravet på att utföra en miljö- konsekvensbedömning har direkt effekt i betydelsen att enskilda kan åberopa det inför nationella domstolar oavsett om direktivet överhuvudtaget är genomfört i nationell lagstiftning eller om det är felaktigt genomfört. Nationella domstolar är också skyldiga att när den nationella lagen så medger kontrollera förvaltningsmyndig- heternas tillämpning av direktivet, även om det inte yrkats av parterna. (Se , The EC Court Practice Relating to Environmental Impact Assessment, Fågelperspektiv på rättsord- ningen, till , s. 500 f) 2.2Nuvarande svenska bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar och tillståndsprövning 2.2.1Miljöbalkens regler och anknytningen till andra lagar Regler om miljökonsekvensbeskrivningar och annat beslutsunder- lag finns i 6 kap. . Där anges bland annat i vilka fall det krävs miljökonsekvensbeskrivningar och syftet med sådana. Där finns också regler om de samråd som krävs vid framtagandet av miljökonsekvensbeskrivningar samt krav på vad miljökonsekvens- beskrivningarna skall innehålla. Bestämmelserna i 6 kap. reglerar den första delen av miljöprövningsprocessen, fram till dess ansökan med miljökonsekvensbeskrivning ges in till tillståndsmyndigheten. Den andra delen av prövningsprocessen, från ingivandet av ansökan till och med ett avgörande, regleras när det gäller mål och ärenden enligt genom bestämmelser i 16–25 kap. . Bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar finns också i förordningen om miljökonsekvensbeskrivningar. Som ledning för tillämpningen av reglerna har givit ut allmänna råd om miljökonsekvensbeskrivningar. Många myndigheter och organisationer har också givit ut handböcker och publikationer för att underlätta tillämpningen. Regelsystemet beskrivs närmare nedan. Ett översiktligt schema över hela processen – från det första samrådet till beslut i första instans – för mål och ärenden om tillstånd enligt finns i bilaga 2. Den första delen av processen – ovanför den streckade Enklare förfarande för miljökonsekvensbeskrivning och tillståndsprövning linjen i bilaga 2 – avser framtagandet av miljökonsekvensbeskrivningen. Därefter följer tillståndsprövningen. När fordras en miljökonsekvensbeskrivning? Av 6 kap. 1 § framgår att det skall ingå en miljökonsekvens- beskrivning i alla ansökningar enligt om tillstånd till miljöfarliga verksamheter (9 kap.), vattenverksamheter (11 kap.) och täkter (12 kap.). En sådan beskrivning skall också finnas vid regeringens tillåtlighetsprövning (17 kap.) och vid ansökningar om tillstånd till verksamheter och åtgärder som påverkar miljön i Natura 2000-områden (7 kap 28 a §). Regeringen har rätt att föreskriva undantag från bestämmelsen, liksom att föreskriva att miljökonsekvensbeskrivningar skall upprättas i ytterligare fall. Undantag har meddelats genom förord- ningen om miljökonsekvensbeskrivningar där det anges att tillstånd att inrätta avloppsanordningar för vattentoaletter, tillstånd till värme- pumpar, tillstånd till vissa verksamheter som främst kan innebära olägenheter för människors hälsa samt tillstånd till viss markav- vattning inte fordrar miljökonsekvensbeskrivning. Utökningar jämfört med lagtexten har gjorts genom förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd och genom förordningen om täkter och anmälan för samråd. Där anges att anmälningsärenden som gäller miljöfarlig verksamhet (9 kap. 6 §) respektive samråd om verk- samheter som kan ändra naturmiljön (12 kap. 6 §) skall innehålla miljökonsekvensbeskrivningar i den utsträckning som behövs i det enskilda fallet. Förutom vid prövningar enligt skall miljökonsekvens- beskrivningar också upprättas vid prövning enligt ett antal andra lagar. I flera av dessa anges att bestämmelser i 6 kap. skall tillämpas. Det innebär att den första delen av processen, framtagandet av miljökonsekvensbeskrivningen, är helt eller delvis lika vid tillståndsprövning enligt och enligt dessa lagar. Följande tabell visar vilka lagar som anknyter till bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar, vilka typer av prövningar som då avses och vilka av reglerna i 6 kap. som skall tillämpas enligt respektive lag. SOU 2003:124 Enklare förfarande för miljökonsekvensbeskrivning och tillståndsprövning typ av prövning, bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar 6 kap. 5 a § luftfartslagen tillståndsprövning av allmänna flygplatser (6 kap. 3 §, 4 § tredje stycket, 5–8 §§ och 10–12 §§ skall tillämpas, MKB:n skall godkännas av före ansökan om tillstånd) 3 a § lagen (1966:314) om kontinentalsockeln 14 a §, 15–18 §§ väglagen (1971:948) 4 § lagen (1978:160) om vissa rörledningar 1 b § lagen (1983:293) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och hamn 5 b § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet 7 § lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter 22 a § strålskyddslagen (1988:220) prövning av tillstånd att utvinna naturtillgångar från kontinentalsockeln (6 kap. skall tillämpas) prövning av ärenden enligt väglagen (6 kap. 3 §, 4 § första och tredje styckena, 5–7 §§, 8 § första stycket och 10–12 §§ skall tillämpas, MKB:n skall godkännas av berörda länsstyrelser innan den tas in i vägutredning) koncessionsprövning av rörledningar för transport av fjärrvärme eller av råolja eller produkt av råolja eller av annan vätska eller gas som är ägnad att användas som bränsle (6 kap. skall tillämpas) prövning av ärenden om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och hamn (6 kap. 3 §, 4 § första och tredje styckena , 5–8 §§ och 10–12 §§ skall tillämpas, MKB:n skall godkännas av berörda länsstyrelser innan beslut) prövning av tillstånd att uppföra, inneha eller driva en kärn- teknisk anläggning (6 kap. skall tillämpas) koncessionsprövning avseende undersökning eller bearbetning av fyndigheter av torv (avser endast torv för energiändamål) (6 kap. skall tillämpas) tillståndsprövning i olika fall som syftar till skydd mot skadlig verkan av strålning (regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att det i ärenden enligt lagen skall upprättas en miljö- konsekvensbeskrivning enligt 6 kap. 4 kap. 2 § minerallagen koncessionsprövning avseende bearbetning av fyndigheter av vissa mineraliska ämnen (6 kap. 3§, 7§ 8 § första stycket och 9–12 §§ 6 § lagen (1992:1140) om ekonomiska zon prövning av tillstånd att utvinna andra naturtillgångar än vad som gäller fiske eller vad som följer av kontinentalsockellagen i ekonomiska zon (6 kap. skall tillämpas) 2 kap. 1 §, 1a § ,2 §, 7 § 8 § planläggning av järnväg och prövning av ärenden om byggande lagen (1995:1649) om av järnväg (6 kap. 3 §, 4 § första och tredje styckena, 5–7 §§, 8 § första stycket och 10–12 §§ skall tillämpas, MKB:n skall godkännas av berörda länsstyrelser innan den tas in 2 kap. 8 a § ellagen prövning av frågor om meddelande av nätkoncession för linje (6 kap. skall tillämpas) 2 kap. 6 § naturgaslagen koncessionsprövning av naturgasledningar och naturgaslager (6 kap. skall tillämpas) Enklare förfarande för miljökonsekvensbeskrivning och tillståndsprövning Även i andra lagar än de som angivits ovan finns krav på miljö- konsekvensbeskrivningar, dock utan att det gjorts någon koppling till bestämmelser. I lagen om allmänna vatten- och avloppsanläggningar anges att när en allmän va-anläggning eller en utvidgning av en sådan planeras, skall huvudmannen upprätta en miljökonsekvensbeskrivning om anläggningen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Miljökonsekvensbeskrivningen skall möjliggöra en samlad bedömning av den inverkan anläggningen har på miljön, hälsan och hus- hållningen med naturresurserna (12 a §). I finns krav på att en miljökonsekvensbeskriv- ning skall upprättas i samband med upprättandet av en detaljplan om detaljplanen medger en användning av mark eller av byggnader eller andra anläggningar som innebär en betydande påverkan på miljön. Miljökonsekvensbeskrivningen skall möjliggöra en samlad bedömning av en planerad anläggnings, verksamhets eller åtgärds inverkan på miljön, hälsan och hushållningen med mark och vatten och andra resurser (5 kap. 18 §). Förklaringen till varför det i och i lagen om allmänna vatten- och avloppsanläggningar inte finns någon hänvis- ning till bestämmelser om miljökonsekvensbeskriv- ningar står att finna i propositionen till (prop. 1997/98:45, del 1, s. 280) samt i den proposition som gäller följdlagstiftning till (prop. 1997/98:90). Där framhålls att bestämmelser i första hand är inriktade på verksamheter och projekt där den planerade verksamheten för vilken tillstånd söks är känd till sin art och omfattning när miljökonsekvensbeskrivningen skall upprättas. När det gäller exempelvis detaljplaner enligt är det ofta inte känt i detalj vilka verksamheter som kan komma att lokaliseras till planområdet. Regleringen kan därför behöva utformas på annat sätt. Den närmare regleringen av ett system med miljökonsekvensbeskrivningar för fysisk planering behöver alltså enligt propositionen anpassas till de förhållanden som gäller för den. Utformningen av miljökonsekvensbeskrivningar enligt har aktualiserats genom EG:s SMB-direktiv. Det finns stora likheter mellan miljökonsekvensbedömningar för planer och program enligt SMB-direktivet och miljökonsekvensbedömningar för projekt enligt MKB-direktivet, både när det gäller innehållet och förfarandet för framtagandet. I delbetänkandet Miljöbedöm- ningar avseende vissa planer och program (SOU 2003:70) har PBL- Enklare förfarande för miljökonsekvensbeskrivning och tillståndsprövning kommittén lämnat förslag till lagstiftningsåtgärder för att genom- föra det direktivet i svensk lagstiftning. Förslaget innebär ändringar i 6 kap. med ändrade underrubriker, tillägg till vissa av de nuvarande paragraferna, omnumrering av vissa paragrafer samt nya bestämmelser i kapitlets slut om miljökonsekvensbedömningar av planer och program, miljökonsekvensbeskrivningar för planer och program, uppföljning av miljökonsekvensbeskrivningar för planer och program och information om miljökonsekvensbeskriv- ningar för planer och program. Enligt förslaget skall uppgiften att ange vilka planer och program som skall omfattas delegeras till regeringen. För att träffas av kraven i SMB-direktivet skall det vara fråga om sådana planer eller program, och ändringar av dem, som krävs i lagar och förordningar och som utarbetas eller antas av myndigheter eller som utarbetas av myndigheter för att sedan antas av regering eller riksdag. Enligt en inventering gjort finns planer och program som uppfyller dessa kriterier bland annat i förordningen om områdesskydd enligt m.m., väglagen och . Till dess regeringen med stöd av den föreslagna delegeringen utarbetat förordningar, är det dock osäkert inför vilka slag av planer och program det kommer att krävas miljökonsekvensbedömningar. Det finns också andra lagar än de som nämnts ovan där det ställs krav på olika slag av analyser med avseende på effekterna för miljön, utan att det krävs någon miljökonsekvensbeskrivning eller görs någon koppling till bestämmelser i detta avseende. Skogsvårdslagen anger att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att det i ärenden enligt denna lag skall göras en analys av vilken inverkan nya metoder för skogens skötsel och nya skogsodlingsmaterial har på miljön (32 §). På motsvarande sätt anges i fiskelagen att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att det i ärenden enligt denna lag skall finnas en analys av vilken inverkan fiskemetoder och utsättande av fiskarter har på miljön (20 §). Lik- artade bestämmelser finns också i lagen om energiplanering. Även inom finns i vissa sammanhang krav på analyser med avseende på miljöeffekter, utan att dessa krav kopplats till bestämmelserna i 6 kap. Exempelvis ställer regler i 13 kap. om genteknik långtgående krav på utredning av vilka hälso- och miljöskador som genetiskt modifierade organismer kan orsaka. Enklare förfarande för miljökonsekvensbeskrivning och tillståndsprövning Syftet med en miljökonsekvensbeskrivning Enligt 6 kap. 3 § är syftet med en miljökonsekvensbeskriv- ning att identifiera och beskriva de direkta och indirekta effekter som en planerad verksamhet eller åtgärd kan medföra dels på människor, djur, växter, mark, vatten, luft, klimat, landskap och kulturmiljö, dels på hushållningen med mark, vatten och den fysiska miljön i övrigt, och dels på annan hushållning med material, råvaror och energi. Vidare är syftet att möjliggöra en samlad bedömning av dessa effekter på människors hälsa och miljön. Syftet med en miljökonsekvensbeskrivning som berör en verksamhet som avses i Sevesolagen är också att identifiera och bedöma faktorer i verksam- hetens omgivning som kan påverka säkerheten hos denna. I förarbetena till (prop. 1997/98:45, del 1, s. 272) framhålls att syftet med att upprätta en miljökonsekvensbeskriv- ning är att ge ett bättre underlag för ett beslut. Miljökonsekvens- beskrivningen skall ingå som en del i beslutsunderlaget och möjlig- göra en samlad bedömning av en planerad verksamhets inverkan på miljön, hälsan och hushållningen med naturresurser. För att uppnå syftet måste frågorna om påverkan på miljön komma in på ett tidigt stadium och ingå i beslutsunderlaget under hela processen fram till ett tillståndsbeslut. Den allmänhet som berörs av den planerade verksamheten skall också på ett tidigt stadium ges möjlighet att påverka arbetet med miljökonsekvensbeskrivningar. Innehållet i en miljökonsekvensbeskrivning och i en tillståndsansökan enligt Kraven på vad en miljökonsekvensbeskrivning skall innehålla anges i 6 kap. 7 § . Av den bestämmelsen framgår att miljö- konsekvensbeskrivningen för en verksamhet som kan antas med- föra en betydande miljöpåverkan skall innehålla de uppgifter som behövs för att uppfylla syftet enligt 6 kap. 3 §, däribland 1.en beskrivning av verksamheten eller åtgärden med uppgifter om lokalisering, utformning och omfattning, 2.en beskrivning av de åtgärder som planeras för att skadliga verkningar skall undvikas, minskas eller avhjälpas, t.ex. hur det skall undvikas att verksamheten eller åtgärden medverkar till att en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. överträds, Enklare förfarande för miljökonsekvensbeskrivning och tillståndsprövning 3.de uppgifter som krävs för att påvisa och bedöma den huvud- sakliga inverkan på människors hälsa, miljön och hushåll- ningen med mark och vatten samt andra resurser som verk- samheten eller åtgärden kan antas medföra, 4.en redovisning av alternativa platser, om sådana är möjliga, samt alternativa utformningar tillsammans med dels en motiv- ering varför ett visst alternativ har valts, dels en beskrivning av konsekvenserna av att verksamheten eller åtgärden inte kommer till stånd, och 5.en icke-teknisk sammanfattning av de uppgifter som anges i 1–4. När det gäller verksamheter eller åtgärder som inte kan antas med- föra en betydande miljöpåverkan, skall miljökonsekvensbeskriv- ningen innehålla vad som angivits ovan i den utsträckning det behövs med hänsyn till verksamhetens eller åtgärdens art och omfatt- ning. I dessa fall talar man ibland om liten MKB till skillnad från en fullständig eller stor MKB som alltså krävs för verksamheter som antas medföra en betydande miljöpåverkan. För verksamheter eller åtgärder som enligt 7 kap. 28 a § skall tillståndsprövas på grund av den påverkan de har på Natura 2000- områden räcker det att miljökonsekvensbeskrivningen innehåller de uppgifter som behövs för den prövningen. Sedan miljökonsekvensbeskrivningen tagits fram sker den fortsatta miljöprövningen enligt olika lagbestämmelser beroende på vad det är fråga om för slag av verksamhet. För verksamheter som efter det att miljökonsekvensbeskrivningen tagits fram tillstånds- prövas enligt ställs också krav på vad ansökan skall innehålla i 22 kap. 1 §. Där anges att en ansökan skall innehålla 1.ritningar och tekniska beskrivningar med uppgifter om för- hållandena på platsen, produktionsmängd eller annan liknande uppgift samt användningen av råvaror, andra insatsvaror och ämnen liksom energianvändning,