sou · GRB398 · 2004-01-01 00:00:00 — Endast bestämmelser som tar sikte på att bibehålla aktiebolagets tillgångar och överskott samt motverka missbruk av syftet med dessa bestämmelser avviker från vad som annars gäller för svenska aktiebolag. I möjligaste mån kommer således den nya aktiebolagsformen att verka på samma villkor som övriga aktiebolag, vilket enligt utredningens mening är av vikt för att upprätthålla konkurrensneutralitet mellan olika associationsformer. Som framgår av avsnitt 7.10 om koncernförhållanden kommer aktiebolag av den nya formen att kunna ingå i koncerner med så- väl andra aktiebolag, oavsett form, som andra associationsformer. Emellertid har utredningen funnit nödvändigt att för aktiebolag av den nya formen begränsa möjligheterna att lämna koncernbidrag. För sådana associationer, bl.a. vissa ideella föreningar, stiftelser och registrerade trossamfund, som åtnjuter vissa skattelättnader uppkommer skattemässiga konsekvenser om närings- verksamheten inte bedrivs i egen regi. Vilka skatterättsliga följder som uppkommer om dessa associationer driver sin verksamhet i den nya aktiebolagsformen ligger utanför denna utred- nings uppdrag att analysera. Utredningen har inte funnit skäl att föreslå särskilda regler för att underlätta för ett aktiebolag att ombildas till ett aktiebolag av den nya formen (se avsnitt 7.12). Av främst konkurrensskäl kan det, i vart fall så länge den nya aktiebolagsformen är frivillig och Den nya aktiebolagsbolagsformen i förhållande till andra associationsformer utgör en associationsform bland andra, inte komma i fråga att avvika från de bestämmelser som gäller om aktiebolagsbildande i de fall man önskar ombilda en annan juridisk person till ett aktiebolag av den nya formen. I den mån det anses lämpligt att över huvud taget gynna övergången till en viss associationsform genom speciella bestämmelser, bör dessa avse bestämmelser i andra lagar än ABL. Huruvida frågan kommer i annat läge för det fall det införs inskränkningar i möjligheterna att erhålla offentliga medel eller få tillstånd till viss verksamhet om inte verksamheten bedrivs i form av ett aktiebolag av den nya formen, låter sig lämpligen utredas i en senare utredning. Att föreslå lättnader i skattehänseende eller andra liknande avseenden faller enligt utredningens mening utanför det nuvarande uppdraget. 9.3Incitament för att göra den nya aktiebolagsformen attraktiv Enligt utredningens direktiv skall övervägas vilka civilrättsliga sär- regler som kan behövas för att göra den nya aktiebolagsformen attraktiv. Som utredningen uppfattat direktiven ligger det således utanför utredningens uppdrag att föreslå ändringar i såväl skatte- lagstiftningen som lagen om offentlig upphandling. Emellertid anknyter frågorna om incitament för den nya bolagsformens attrak- tivitet till dessa områden. Som framgått av de utrikes studiebesök som gjorts, är det i utlan- det vanligt att donationer till och investeringar i associationsformer som saknar vinstintressen medför skattelättnader för givarna. Före- trädare för de sammanslutningar som utredningen fått synpunkter från har uppgivit att en sådan ordning skulle kunna vara en möjlighet för att få den nya bolagsformen attraktiv. För att konkurrensneutra- litet mellan de olika associationsformerna skall kunna upprätthållas har man dock påpekat att en sådan bestämmelse bör knytas till själva verksamheten som sådan och inte till associationsformen. Ett annat problem som också lyfts fram är de korta avtalstider som oftast gäller vid den offentliga upphandlingen. Att bilda aktie- bolag för att driva en verksamhet under exempelvis med något års förlängning är i sig ett risktagande, och om aktiebolaget dess- utom är ett med vinstutdelningsbegränsning, kan det bli ännu svårare att efter den tidens utgång, om ny entreprenad inte erhålls, övergå till att driva annan verksamhet i samma bolag. Den nya aktiebolagsbolagsformen i förhållande till andra associationsformer har beträffande de korta avtalstiderna också framförts att de är problematiska med befintliga associationsformer, varför problemen inte uppkommer enbart för den nya bolagsformen. Utredningen skall, som nämnts ovan, inte lämna förslag i dessa delar, men vill ändå peka på dessa problem. Om den nya bolags- formen kommer att vara en förutsättning för att erhålla offentliga medel eller få tillstånd till bedrivande av viss verksamhet eller liknande, kan det finnas anledning att i särskild ordning titta närmare på hur lagen om offentlig upphandling, skattelagstiftningen m.fl. lagar överensstämmer med förutsättningarna för bedrivande av verksamhet i den nya formen av aktiebolag. När det gäller civilrättsliga särregler som leder till att den nya bolagsformen blir attraktiv har utredningen svårt att se vad sådana bestämmelser skulle kunna innebära om man vill bibehålla konkurrensneutralitet mellan olika associationsformer, vilket utred- ningen anser viktigt. De föreslagna bestämmelserna om den nya bolagsformen i ABL är enligt utredningens uppfattning utformade på så sätt att aktiebolag av den nya formen i så liten utsträckning som möjligt skall avvika från andra privata aktiebolag. De särregler som föreslås har till syfte att dels se till att bolagets tillgångar och eventuella överskott stannar kvar inom bolaget för dess konsolide- ring och utveckling, dels förhindra missbruk av bolagsformen. Att bolagsformen inte avviker mera från vanliga aktiebolag är enligt utredningens mening i sig gynnande för bolagsformen, eftersom bestämmelserna om aktiebolag är väl inarbetade i det svenska rätts- medvetandet och flertalet aktörer på marknaderna är väl införstådda med regelverket. Några andra civilrättsliga särregler föreslås således inte av utredningen. Utredningen har i enlighet med direktiven föreslagit en ny form av aktiebolag i två olika modeller: en modell med ingen vinstutdelning alls till aktieägarna och en modell med begränsad vinstutdelning. Som nämnts i betänkandets inledande kapitel har utgångspunkten för utredningen varit att den nya bolagsformen, precis som övriga associationsformer, skall vara frivillig och öppen för alla som vill använda sig av den för att driva sin verksamhet, men att den skall vara särskilt lämpad för användning inom områdena vård, skola och omsorg. Den nya bolagsformen medför konsekvenser för PRV i sam- band med dels registreringen av den nya formen av aktiebolag, dels kontrollen av efterlevnaden av bestämmelserna om vinstutdelnings- begränsning och möjligheterna till tvångslikvidation av bolaget. Även revisorerna får enligt utredningens förslag delvis utökade uppgifter. Detta innebär att bestämmelserna om den nya aktiebolagsformen enligt utredningens mening inte bör träda i kraft förrän myndig- heter och näringsliv haft skälig tid att vidta förberedande åtgärder. Enligt utredningens förslag skall vanliga aktiebolag kunna ombildas till aktiebolag av den nya formen. Några övergångsbestämmelser synes inte behövas. 10.2.1Analys enligt förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor Till utredningen har, såsom angivits i det inledande avsnittet, knutits experter från flera myndigheter. Utredningen har vidare inhämtat synpunkter från företrädare för olika sammanslutningar som driver privat verksamhet inom skola, vård och omsorg. Det förslag till ny aktiebolagsform som förs fram i betänkandet har utformats med beaktande av de synpunkter som sålunda framförts. Utredningen om icke-vinstutdelande aktiebolag har enligt direk- tiven haft i uppdrag att ta fram två modeller av en ny aktiebolags- form, i vilken den ena modellen aktiebolaget inte alls skall kunna dela ut vinst till aktieägarna och i vilken den andra modellen aktiebolaget skall tillåtas dela ut viss begränsad vinst. Av direktiven framgår också att vinstutdelningsbegränsningen skall framgå av bolagsordningen för bolaget ifråga. Alternativet att inte alls införa bestämmelser om vinstutdelningsbegränsning för aktiebolag har således inte ingått i utredningens uppdrag. Det bör anmärkas att det finns möjlighet för aktiebolag att i bolagsordningen ange att vinstutdelningen till aktieägarna skall vara begränsad. En sådan föreskrift i bolagsordningen kan dock ändras genom beslut på bolagsstämman, se avsnitt 2.1. Utredningen har, som nämnts i tidigare avsnitt, uppfattat direk- tiven på så sätt att utgångspunkten för denna utredning skall vara att bolagsformen är frivillig. Den nya aktiebolagsformen är enligt direktiven i första hand tänkt att komma till användning inom områdena skola, vård och omsorg. Utredningen har dock valt att inte begränsa verksamhetsområdena för den nya aktiebolagsfor- men, utan i stället låta den stå öppen för alla som vill använda sig av den. Detta medför att det är vanskligt att uppskatta hur många aktiebolag som kan tänkas bli berörda av den nya bolagsformen. Företrädare för näringslivet har till utredningen uttalat skepsis om behovet av den tänkta bolagsformen, vilket antyder att den nya formen av aktiebolag inte kommer att användas i någon större skala. Vidare är det osäkert om myndigheterna kan tänkas att inom områdena skola, vård och omsorg ställa upp som villkor att verksamheten bedrivs i den nya aktiebolagsformen för att den skall få erforderliga tillstånd eller komma i åtnjutande av offentliga medel. Skulle sådana krav uppställas, kan man förmoda att antalet aktie- bolag av den nya formen kommer att bli relativt högt inom de sektorer som berörs. Ett val för de berörda blir i så fall antingen att lägga över befintlig verksamhet i ett nybildat aktiebolag av den nya formen eller att avveckla tidigare verksamhet för att starta på nytt i ett aktiebolag av den nya formen. Denna och andra följder av en sådan ordning ligger emellertid inte inom denna utrednings upp- drag, utan får bedömas i samband med närmare utredning om konsekvenserna av att anvisa viss företagsform för vissa specifika verksamheter. Utredningens förslag medför att den som vill starta en verksamhet kommer att ha ytterligare en bolagsform att välja på. Den nya aktiebolagsformen bygger till väsentliga delar på samma bestämmel- ser som gäller för vanliga aktiebolag men, som framgår av kapitel 7, är vissa specialregler oundvikliga för att upprätthålla den begränsade vinstutdelningen. Emellertid är dessa specialbestämmelser inte av så komplicerad karaktär att presumtiva företagare kommer att ha behov av juridisk rådgivning inför valet av associationsform på grund av den nya bolagsformen i större omfattning än vad de har inför valet av associationsform. Under bolagets bestånd innebär det föreslagna lagförslaget att revisorns roll stärks genom att revisorn har något fler gransknings- uppgifter samt en självständig roll att rapportera eventuella oegent- ligheter hänförliga till vinstutdelningsbegränsningarna. Detta kan för företagens del innebära något ökade revisorskostnader. Vad avser kostnader i övrigt hänförliga till den nya bolagsformen torde dessa begränsas till möjligen en något högre ansökningsavgift hos PRV i samband med registreringen av bolaget. Utredningen bedömer inte att det kommer att medföra ökad tidsåtgång att bedriva verksamhet i den nya aktiebolagsformen jäm- fört med att bedriva verksamhet i redan befintliga aktiebolag. Om befintlig verksamhet kommer att, av en eller annan anledning, tvingas in i den nya bolagsformen uppkommer givetvis kostnader i samband med sådan omläggning. Emellertid ingår det i inte i denna utrednings uppdrag att överväga om viss verksamhet skall bedrivas i den nya aktiebolagsformen. En närmare analys av kostnaderna och effekterna av en sådan eventuell framtida reglering torde därför få göras i samband med att förutsättningarna för regleringen utreds. Kontrollen av efterlevnaden av de speciella bestämmelserna om begränsad vinstutdelning ankommer på revisorn och PRV. om detta i avsnitt 7.11. Några åtgärder som kan upplevas som särskilt belastande för små företag torde inte föreligga i den delen. PRV är registreringsmyndighet för aktiebolag. Det ankommer på myndigheten att inför registreringen av aktiebolag granska bolagets bolagsordning samt även att i vissa fall ta ställning till tvångslikvidation av bolaget. Den nya aktiebolagsformen innebär att PRV kommer att få något utökade uppgifter i dessa avseenden. Det kan antas att dessa extra uppgifter kommer att medföra en viss ökad kostnad för PRV. Den del av PRV:s verksamhet som avser registrering av aktiebolag och till detta hörande frågor är avgiftsfinansierad och avsikten är att PRV skall erhålla full kost- nadstäckning genom avgifterna. Med hänsyn härtill innebär de något ökade kostnaderna för PRV:s räkning att avgifterna till PRV i samband med bolagets registrering eventuellt kan behöva ses över. Några ökade kostnader för statens vidkommande bedöms inte uppkomma med anledning av utredningens förslag. 1 kap 2 § Aktiebolag är privat aktiebolag eller publikt aktiebolag. Privat aktie- bolag kan registreras som icke-vinstutdelande aktiebolag. Denna lag gäller för samtliga aktiebolag, om inte annat föreskrivs. Aktiebolag är privat aktiebolag eller publikt aktiebolag. Privat aktie- bolag kan registreras som aktiebolag med begränsad vinstutdelning. Denna lag gäller för samtliga aktiebolag, om inte annat föreskrivs. I paragrafen slås fast att det finns två bolagskategorier, nämligen privat aktiebolag och publikt aktiebolag. Den tillagda bestämmel- sen innebär att en ny form av privat aktiebolag införs. Ett sådant aktiebolag skall registreras särskilt som ett aktiebolag av den nya formen. De närmare övervägandena kring varför den nya formen av aktiebolag bara skall omfatta privata aktiebolag finns i avsnitt 7.2. Närmare bestämmelser om den nya bolagsformen finns i kapitel 20. Bestämmelserna i 20 kap. liksom den nya undantagsregeln i 1 kap. 4 § tredje stycket ABL omfattar endast sådana aktiebolag som registreras med vinstutdelningsbegränsning. finns möjlighet att begränsa vinstutdelningen genom särskilda bestäm- melser i bolagsordningen (jfr 12 kap. 1 § tredje stycket ABL). En sådan bestämmelse kan dock ändras genom ett sedvanligt bolagsstämmobeslut till skillnad från vad som skall gälla för den nya formen av aktiebolag. Denna möjlighet finns alltjämt kvar. Den nya aktiebolagsformen skall ses som ett ytterligare alternativ i de fall man vill garantera att aktieägarna inte skall kunna ändra vinstut- delningsbegränsningen. 1 kap. 4 § Ett privat aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag får inte genom annonsering söka sprida aktier eller teckningsrätter i bolaget eller av bolaget utgivna skuldebrev eller optionsbevis. Ett bolag eller en aktieägare som avses i första stycket får inte heller på annat sätt söka sprida i första stycket angivna värdepapper genom att erbjuda fler än 200 personer att teckna eller förvärva värdepappren. Detta gäller dock inte om erbjudandet riktar sig enbart till en krets som i förväg har anmält intresse av sådana erbjudanden och antalet utbjudna poster inte överstiger 200. Begränsningarna i första och andra styckena gäller inte erbjudanden som avser överlåtelse till högst tio förvärvare. Begränsningarna gäller inte heller för icke-vinstutdelande aktiebolag. I första stycket angivna värdepapper som har givits ut av ett privat aktiebolag får inte bli föremål för handel på börs eller annan organiserad marknadsplats. Ett privat aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag får inte genom annonsering söka sprida aktier eller teckningsrätter i bolaget eller av bolaget utgivna skuldebrev eller optionsbevis. Ett bolag eller en aktieägare som avses i första stycket får inte heller på annat sätt söka sprida i första stycket angivna värdepapper genom att erbjuda fler än 200 personer att teckna eller förvärva värdepappren. Detta gäller dock inte om erbjudandet riktar sig enbart till en krets som i förväg har anmält intresse av sådana erbjudanden och antalet utbjudna poster inte överstiger 200. Begränsningarna i första och andra styckena gäller inte erbjudanden som avser överlåtelse till högst tio förvärvare. Begränsningarna gäller inte heller för aktiebolag med begränsad vinstutdelning. I första stycket angivna värdepapper som har givits ut av ett privat aktiebolag får inte bli föremål för handel på börs eller annan organiserad marknadsplats. Den nya formen av aktiebolag är privata aktiebolag. Som anförts i avsnitt 7.2 kan det antas att den nya aktiebolagsformen kommer att komma till användning inom verksamhetsområden med många intressenter. Det framstår som lämpligt att hela kretsen av intressen- ter också skall kunna förvärva aktier m.m. i bolaget. Begräns- ningarna i första och andra styckena i lagrummet att bjuda ut aktier eller värdepapper skall därför inte gälla den nya formen av privata aktiebolag med vinstutdelningsbegränsning. Dock får aktierna i ett aktiebolag av den nya formen, liksom aktier i andra privata aktie- bolag, inte bli föremål för handel på börs eller annan organiserad marknadsplats. 20 kap. Icke-vinstutdelande aktiebolag alt. Aktiebolag med begränsad vinstutdelning I detta kapitel finns bestämmelser om icke-vinstutdelande aktiebolag. Om inte annat anges gäller bestämmelserna i detta kapitel utöver vad som före- skrivs i övrigt i denna lag. I detta kapitel finns bestämmelser om aktiebolag med begränsad vinst- utdelning. Om inte annat anges gäller bestämmelserna i detta kapitel utöver vad som föreskrivs i övrigt i denna lag. Bestämmelserna i detta kapitel gäller endast sådana aktiebolag som skall registreras som den nya formen av aktiebolag. I kapitlet finns de särskilda bestämmelser som skall gälla bara för dessa aktiebolag. Bestämmelserna gäller utöver vad som föreskrivs i lagen i övrigt om privata aktiebolag. Aktiebolag, som i sin bolagsordning har föreskrivit begränsad vinstutdelning i enlighet med vad som gäller enligt 12 kap. 1 § tredje stycket ABL och som således inte skall registreras som ett aktie- bolag av den nya formen, omfattas inte av bestämmelserna i detta kapitel. I bolagsordningen skall anges 1.att bolaget skall vara ett icke-vinstutdelande aktiebolag, samt 2.hur överskottet i bolaget skall skiftas vid bolagets likvidation, varvid bestämmelserna i 9 § skall beaktas. Om bolagets firma inte innehåller orden icke-vinstutdelande aktiebolag skall i bolagsordningen anges beteckningen (ivu) efter firman. I bolagsordningen skall anges 1.att bolaget skall vara ett aktiebolag med begränsad vinstutdelning och högsta tillåtna vinstutdelning, vilken inte får överstiga vad som anges i 6 §, samt 2.hur överskottet i bolaget skall skiftas vid bolagets likvidation, varvid bestämmelserna i 9 § skall beaktas. Om bolagets firma inte innehåller orden aktiebolag med begränsad vinst- utdelning skall i bolagsordningen anges beteckningen (bvu) efter firman. Ett beslut om att ändra högsta tillåtna vinstutdelning fattas av bolagsstäm- man enligt bestämmelserna i 9 kap. om beslut om ändring i bolagsordningen. Innebär beslutet att aktieägarnas rätt till vinstutdelning begränsas är beslutet dock giltigt endast om det har biträtts av samtliga aktieägare som är närva- rande vid stämman och dessa tillsammans företräder minst nio tiondelar av samtliga aktier i bolaget. Bestämmelser om bolagsordning och registrering har behandlats i avsnitt 7.3. Bestämmelsen anknyter till vad som gäller för aktiebolag enligt 2 kap. 4 § ABL. För aktiebolag som valt att be- gränsa vinstutdelningen skall detta anges i bolagsordningen och då skall även anges vad som skall ske med överskottet vid likvidation (jfr 2 kap. 4 § första stycket 3 punkten och 12 kap. 1 § tredje stycket ABL). För den nya formen av aktiebolag gäller att de i bolagsord- ningen klart anger att bolaget skall vara ett icke-vinstutdelande aktiebolag alternativt ett aktiebolag med begränsad vinstutdelning. För aktiebolag med begränsad vinstutdelning framgår av 6 § vad som utgör högsta tillåtna vinstutdelning till aktieägarna. Då det är fråga om en högsta tillåten vinstutdelning innebär det att aktie- ägarna kan bestämma att vinstutdelningen i bolaget skall understiga den i lagen angivna. I bolagsordningen skall därför för dessa aktiebolag även anges högsta tillåtna vinstutdelning. Ett beslut om att ändra bestämmelsen om högsta tillåtna vinstutdelning i bolagsordningen fattas på bolagsstämma enligt sedvanliga bestämmelser i 9 kapitlet. Om beslutet innebär en försämring för aktieägarna skall beslutet fattas med den starkaste majoritet som finns i ABL, dvs. att beslutet fattas av samtliga vid bolagsstämman närvarande aktieägarna och att dessa tillsammans företräder minst nio tiondelar av samtliga aktier i bolaget. För icke-vinstutdelande aktiebolag, där ju ingen vinst alls skall delas ut, är detta givetvis inte aktuellt. I bolagsordningen skall också anges hur överskottet i bolaget skall skiftas vid bolagets likvidation. Bestämmelserna i 9 § om skiftet skall därvid beaktas. Mer om detta i kommentaren till 9 §. Hinder mot registrering som icke-vinstutdelande aktiebolag föreligger om bolagsordningen inte uppfyller kraven i 2 §. Hinder mot registrering som aktiebolag med begränsad vinstutdelning föreligger om bolagsordningen inte uppfyller kraven i 2 § första och andra styckena. Hinder mot registrering har behandlats i avsnitt 7.3. För aktiebolag som avstår från vinstutdelning på grund av bestämmelse i bolagsordningen föreligger inte hinder mot registre- ring om inte bolagsordningen uppfyller de särskilda kraven, utan registreringsmyndigheten skall förelägga bolaget att komplettera sin ansökan och om så inte sker vägras registrering av ärendet. Efter- som den nya formen av aktiebolag med vinstutdelningsbegränsning är tänkt att vara en speciell form av aktiebolag till vilken särskilda bestämmelser är knutna, föreligger hinder mot registrering som sådant aktiebolag om inte bolagsordningen uppfyller lagens krav. Dock föreligger inte hinder mot registrering som vanligt aktiebolag under förutsättning att övriga krav enligt lagen är uppfyllda. Det får ankomma på registreringsmyndigheten, dvs. PRV, att i samband med att bolaget ansöker om registrering på lämpligt sätt erinra om möjligheten att registreras som ett vanligt aktiebolag om det finns förutsättningar för detta. Nedsättning av aktiekapitalet får inte ske för återbetalning till aktieägarna. I övrigt skall vad som i 6 kap. stadgas om nedsättning av aktiekapitalet tillämpas för icke-vinstutdelande aktiebolag. Nedsättning av aktiekapitalet får inte ske för återbetalning till aktieägarna. I övrigt skall vad som i 6 kap. stadgas om nedsättning av aktiekapitalet tillämpas för aktiebolag med begränsad vinstutdelning. Nedsättning av aktiekapitalet har behandlats i avsnitt 7.9. Nedsättning av aktiekapitalet får enligt 6 kap. 1 § ABL ske för följande ändamål: 1. avsättning till omedelbar täckning av för- lust enligt fastställd balansräkning om inte förlusten kan täckas av fritt eget kapital, 2. återbetalning till aktieägarna, eller 3. avsättning till reservfond eller till fond att användas enligt beslut av bolags- stämman. En utgångspunkt är att reglerna för den nya bolagsformen, oavsett modell, i så liten utsträckning som möjligt skall avvika från vad som gäller för övriga aktiebolag. En annan utgångspunkt är att tillgångar och överskott i den nya bolagsformen i möjligaste mån skall kvar- stanna i bolaget för att komma verksamheten till godo och för bolagets utveckling. Aktieägarna skall därför inte kunna åstadkom- ma återbetalning till sig själva genom att besluta om nedsättning av aktiekapitalet. Nedsättningen av aktiekapitalet i detta syfte skall därför inte tillåtas för den nya bolagsformen. Om nedsättning av aktiekapitalet sker för förlusttäckning eller för avsättning till reservfond eller annan fond i enlighet med vad som gäller för andra aktiebolag, skall detta däremot vara tillåtet även för den nya bolags- formen. Revisorn skall granska att bolaget inte överträtt bestämmelsen i 6 § och i revisionsberättelsen anmärka om så skett.