sou · GRB3127d3 · 2004-01-01 00:00:00 — I patientregistret (PAR) finns i första hand uppgifter om de skadefall som vårdats som inskrivna på sjukhus och uppgifter om läkar- besök i sådan öppenvård som ej är primärvård. Utöver den riks- täckande informationen finns detaljerad information i patientregistret om skador som samlats in från ett urval av sjukhus (se EHLASS nedan). EpC:s data är uppdelade på ålder och kön vilket gör det möjligt att presentera barn och ungdom för sig. Detta registers syfte är att ge underlag till den officiella dödsorsaks- statistiken och tillhandahålla data om den orsaksspecifika dödlig- heten för beskrivningar av befolkningens hälsa, bland annat som underlag för det förebyggande arbetet inom hälso- och sjukvården, för uppföljning och utvärdering av olika insatser inom hälso- och sjukvården samt för forskningen. Registret innehåller bland annat uppgifter om personnummer, hemort (län, kommun, församling), underliggande dödsorsak, skadans natur, dödsdatum, ålder och kön. Tillförlitligheten i registret varierar framför allt med ålder och dödsorsak hos den avlidne. En osäkerhetskälla är läkarnas fastställande av och rapportering av dödsorsak. På dödsorsaksintyget anges döds- orsaksuppgifterna av den läkare som konstaterat dödsfallet. Inter- nationella studier visar att tillförlitligheten varierar med den avlidnes ålder och den uppgivna dödsorsaken. Dödsorsaksuppgifterna är säkrare för yngre personer än för äldre. SOU 2003:127 Statistik och kunskapskällor om säkra och utvecklande miljöer för barn och ungdom Eftersom uppgifter inlämnats från befolknings- statistiken ingår alla dödsfall i dödsorsaksregistret. I senaste statistik avseende uppgick bortfallet av uppgifter om dödsorsak till av samtliga dödsfall. Bortfallet i enskilda variabler varierar. Övriga bearbetningsfel är små, uppskattningsvis . Registret omfattar data från sluten vård. Registrets syfte är att tillhandahålla data om vårdutnyttjande för forskning, utvärdering, planering och allmän samhällsinformation. De mest centrala vari- ablerna är diagnoser, operationer, yttre orsaker till skador (E- koder), kön, ålder, hemort, sjukhus, specialitet samt in- och utskriv- ningssätt. Registret omfattar ca 1,5–1,7 miljoner vårdtillfällen , av dessa var ca 136 000 orsakade av olycksfall, våldsskador eller självtillfogade skador . Underrapporteringen till registret uppskattas till mindre än en procent. Personnummer saknas eller är felaktigt för knappt en procent av vårdtillfällena, varav merparten avser barn eller utom- lands boende. Huvuddiagnos saknas för c:a en procent av vård- tillfällena. av vårdtillfällena med skador eller förgift- ningar saknar under större delen av uppgift om yttre orsak. har detta bortfall ökat. Variabler som sjukhus, klinik, kön, ålder, in- och utskrivningsdatum är så gott som kompletta. Till PAR samlas data in från sådan öppenvård som ej är primärvård (enligt förordningen om patientregister SFS 2001:707). Denna datainsamling är under uppbyggnad och beräknas vara klart när sjukvårdshuvudmännen ställt om sina system. Fördjupade data om personskador från ett urval av befolkningen kallat EHLASS (European Home and ). För att få information från den öppna vården och för att få mer detaljerade skadedata än från och , registreras skador som uppstår i hemmet eller och som krävt ett läkarbesök på akutmottagning eller jourcentral. Denna registrering är nu integrerad i patientregistret. Projektet är ett EU- initiativ som startades . I (start ) Statistik och kunskapskällor om säkra och utvecklande miljöer för barn och ungdom är projektet ett samarbete mellan och Konsument- verket i samråd med . Bakgrunden till initiativet är att olycksfallsskador utgör ett av stora folkhälsoproblem. Vidare gör ett allt friare flöde av produkter och tjänster inom EU, där producenterna själva ska svara för säkerheten, att frågan bör följas. Syftet är att samla information om vilka produkter som orsakar skador och därmed få ett underlag för ett effektivare konsumentsäkerhetsarbete. sammanställer bland annat skadestatistik om barn och ungdom kopplat till olika produkter. I har projektet med tiden fått en bredare bas med insamling av data om samtliga skador utom de som orsakats av självmordshandlingar. Med hög detaljeringsnivå och tillgång till produktrelaterad information kan dessa data användas bland annat som underlag för skadepreventivt arbete. Befolkningsunderlaget för den urvalsbaserade registreringen utgör av totala befolkning. Arbete pågår för att utvidga antalet deltagande sjukhus för att få ett mer riksrepresentativt urval. saknas helt data från storstäder och dess förorter. Industri- kommuner och större städer är i viss mån underrepresenterade. anser det önskvärt att utöka registreringen till att omfatta av befolkningen, möjligen är det en fara att utöka då kvaliteten på primärdata kan bli lidande. De sjukvårds- instanser som deltar i registreringen får viss kostnadstäckning för varje registrerad skada. I de tidigare EHLASS-rapporterna redovisades förutom antalet registrerade skador också nationella antalsskattningar, där det går att få uppgifter om barn och ungdomar fördelat på kön. Kvaliteten på kodning och klassificering av skadorna ägnas stor uppmärk- samhet och kan förbättras. Dagens urval gör att vissa typer av speciellt miljö- och/eller aktivitetsrelaterade olycksfall kan vara under- respektive överrepresenterade. Sjukvårdstrukturen kan göra att vissa skadetyper som kräver speciell medicinsk utrustning och kompetens innefattas eller utesluts. Exempelvis finns i nationella brännskadecentra som tar hand om de allra allvarligaste fallen, vilket medför att de inte inkluderas i denna registrering, såvida inte det initiala omhändertagandet skett på ett deltagande sjukhus. Det totala svarsbortfallet i registreringen enligt EHLASS-modellen har beräknats till (en förbättring med två SOU 2003:127 Statistik och kunskapskällor om säkra och utvecklande miljöer för barn och ungdom procentenheter jämfört med ), bortfallet är störst på jour- centralerna. innehåller alltså skadedata både från sluten- och öppenvård varav vissa delar är relativt detaljerade data. genomför nationella enkätstudier av miljörelaterad ohälsa hos befolkningen. Datainsamlingen genomförs varav varannan datainsamling kommer att fokusera barnens situation. görs den första datainsamlingen, som avser barn i åldersgrupperna 8 månader, och . I enkätstudien ställs frågor om barns miljö och hälsa, såsom allergier och hörselned- sättning, bostadens inomhusmiljö avseende ventilation, buller och höga ljudvolymer. Enkäten tar också upp resvanor till skola, fritids- aktiviteter och kamrater; hur mycket barnet vistas i natur, park eller grönområde; hur ofta barnet tränar eller idrottar och trivsel i närområde och skola. Rapport kommer att samman- ställas och publiceras . Denna datainsamling, som kommer att belysa barns situation, kommer att utgöra en viktig kunskapskälla när det gäller att följa den miljörelaterade o/hälsan . I samtal med framgår att man inför datainsamlingen hade mycket diskussioner om säkerhet skulle ingå, men man beslutade att inte ta med denna aspekt. Man menar vidare att mycket lite handlar om hälsofrämjande fysisk miljö. En av anledningarna som angavs var att detta är svårt att belysa och vedertagna mått saknas i stor utsträckning. Vi menar att enkäten tar upp viktiga aspekter för arbetet med barns rätt till säkra och utvecklande miljöer, men att denna del av enkäten kan och bör utvecklas till nästa datainsamling, vilket även fann angeläget. Mätningar av barns och ungdomars psykiska hälsa Regeringen gav i uppdrag att (2001–2003) förbereda och utveckla metodiken kring återkommande mätningar av barns och ungdomars psykiska hälsa. Pilotstudier har genom- förts i åtta regioner i och utifrån resultaten kommer ett Statistik och kunskapskällor om säkra och utvecklande miljöer för barn och ungdom mätinstrument att utvecklas. Tanken är att hela eller delar av detta mätinstrument ska kunna användas för att mäta psykisk hälsa bland barn och ungdomar i redan pågående longitudinella datainsamlingar såsom exempelvis . Inga frågor ställs explicit kring själv- mordsförsök eller andra självdestruktiva handlingar, däremot är den allmänna psykiska hälsan en viktig bestämningsfaktor för dessa utfall (Hagqvist 2003). har ansvar för officiell statistik över omkomna och skadade i samband med olyckor i väg- och järnvägstrafiken, sjöfart och luft- fart och arbetar med utredningar, statistik, prognos- och analys- metoder inom transport- och kommunikationsområdet. Rapporterings- skyldig till för vägtrafikolyckor är polisen och för järnvägs- olyckor sammanställer data för räkning. har information om svenskars resande från bland annat , , och . Skolbarns hälsovanor (2000) är en enkät- studie som genomförts regelbundet i ett växande antal länder. är studien accepterad som en WHO collaborative study. Datainsamling genomförs i ett riksrepresentativt urval elever i årskurserna 5, 7 och 9 (drygt 1 000 elever i varje åldersgrupp 11 13, 15). Enkäten innehåller ett antal återkommande kärnfrågor, som gör det möjligt att följa utvecklingen . Dessutom behandlar varje datainsamling ett eller flera fördjupningsteman som är desamma för varje land. Utöver detta har varje land möjlighet att komplettera enkäten med egna frågor. De återkommande kärnfrågorna är: sociodemografiska karaktäristika såsom ålder, kön, familje- konstellation och föräldrars yrke SOU 2003:127 Statistik och kunskapskällor om säkra och utvecklande miljöer för barn och ungdom hälsorelaterat beteende såsom tobaksbruk, alkoholkonsumtion, medicinering, fysisk aktivitet, fritidsaktiviteter, kost och tandhygien självskattad hälsa och välbefinnande och fysiska besvär psykosocial anpassning, självkänsla, kroppsuppfattning familjerelationer och kamratrelationer, inklusive mobbning uppfattning om skolan. Skolbarns hälsovanor ger information om fritidsvanor, skolans fysiska och psykosociala arbetsmiljö (dock saknas information om skolgård och skolväg) samt beteenden som kan ha betydelse för risken att skadas, exempelvis bilbältesanvändning, cykelhjälm, mobbning och slagsmål. I datainsamlingen 1997/98 var frågor om skador ett fördjupningstema. Det är osäkert om skador kommer tillbaka som ett fördjupningstema. har i samarbete med landstingen arbetat fram flera enkäter. En enkät syftar till att följa utvecklingen av folkhälso- arbetet inom kommuner och landsting. En annan enkät syftar till att följa hälsoutvecklingen och vänder sig till enskilda. Tanken är att denna folkhälsoenkät ska ersätta landstingens egna data- insamlingar. På så sätt skapas möjlighet för de enskilda landstingen att jämföra sig med riksgenomsnittet (ett nationellt urval som ansvarar för) och med andra landsting. vänder sig till personer 18–. Institutet planerar att utveckla enkäter med fokus barn och ungdomar med mål att de ska vara 2005. SRV för statistik över antalet omkomna i samband med brand, fördelat på ålder och kön, . Det pågår ett arbete med att skapa en databas över bränder med dödlig utgång där troligen data ända ska ingå. Statistiken presenteras uppdelad i åldersgrupperna 0–6 och 7–och är könsuppdelad. För att analysen av dessa bränder ska bli så heltäckande som möjligt samlar information från flera olika kanaler, bland annat Statistik och kunskapskällor om säkra och utvecklande miljöer för barn och ungdom de lokala räddningstjänsterna, brandutredare, polisens tekniska utredningar, och . från olyckor (NCO) – Ny nationell aktör Verksamheten ska bedrivas i bred samverkan mellan SRV och andra säkerhetsansvariga myndigheter, , , företag, forskningsinstitutioner och andra intressenter. att bidra till att minska antalet olyckor och deras konsekvenser genom en kvalitetshöjning inom samhällets arbete med att lära av inträffade händelser att genom att sätta kunderna i fokus skapa en bättre motivation och förståelse för nyttan av olycks- och tillbudsrapportering att bidra till att skapa ett nytt förhållningssätt till tvär- sektoriell samverkan när det gäller skyddet mot olyckor, att erbjuda en mötesplats för intressenter och att upprätthålla och vårda ett stort nätverk av nationella och internationella kontakter att utveckla generell kompetens – på hela skalan från praktik till forskning – som är tillgänglig för alla aktörer inom verk- samhetsområdet att betona lärandet genom inrättande av processer som stödjer detta, exempelvis seminarier, utbildning och trainee- program att betona ett proaktivt synsätt på riskhanteringen genom att involvera systemägarna Den mest heltäckande informationen finns i dödsorsaks- och sluten- vårdsregistren, dessa källor har en begränsning i bristen på åtgärds- inriktad information kring skadorna, dvs. rörande när, var och hur skadorna inträffat. De sektorsvisa registren är ofta utförligare på denna punkt, men har istället brister i täckningsgrad som principiell svaghet. från olyckor (NCO) är ett initiativ för att förena dessa två informationskällor. SOU 2003:127 Statistik och kunskapskällor om säkra och utvecklande miljöer för barn och ungdom Utvärdering av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö har gett SCB i uppdrag att utveckla indikatorer för upp- följning och utvärdering av miljömålet God bebyggd miljö (2002, 2003). SCB har, huvudsakligen via flygbilds- studier, följt förändringar i markanvändningen i ett stickprov på 60 tätorter. Utifrån målet God bebyggd miljö är framför allt olika typer av grönytor och fritidsanläggningar och vägar intressanta. Arealuppgifterna för dessa typer av markanvändning är uppräknade till riksnivå med fördelning på tre tätortsstorlekar för åren 1970, -80, -90 och 1995 samt förändringar . På så sätt kan förändringar av bland annat arealen grönytor mätas. SCB menar att det är möjligt att utvidga denna tätortsstudie och även ta fram mer detaljerade uppgifter rörande intressanta ytor, som inte ingår i det ovan beskrivna grönytemåttet, såsom trädbe- vuxna och öppna insprängda grönytor bland flerbostadshus samt i småhusområden. En sådan statistik inryms enligt SCB inte i det uppdrag de haft från . Vi menar att den här typen av statistik är viktig för att kunna följa utvecklingen när det gäller vissa aspekter i närmiljön runt bostadsområden och så vidare. Den här typen av mått ger en objektiv bild av den fysiska miljön vilket ger viktig kunskap för att på nationell nivå kunna följa utvecklingen och vidta åtgärder om uppsatta mål och riktlinjer inte uppfylls. Däremot säger måtten ingenting om hur miljön upplevs av dem som använder den. För att få denna kunskap måste brukarna tillfrågas. Den typen av data, som bygger på människors egna upplevelse blir med naturlighet alltid platsanknuten och därmed svår att generalisera. Undersökning av levnadsförhållanden () och Kommittén Välfärdsbokslut genomförde den första levnads- nivåundersökningen där barn och ungdomar själva tillfrågades om sina levnadsförhållanden (Barn-LNU) (SOU 2001:55). I Barn LNU intervjuades eventuella hemmaboende barn (10–) till de vuxna intervjupersonerna i LNU. Sedan denna första datainsamling har ning () gett SCB i uppdrag att genomföra Undersök- Statistik och kunskapskällor om säkra och utvecklande miljöer för barn och ungdom ningen av levnadsförhållanden () bland barn, numera kallad . har undersökningen genomförts . I kontakter med SCB framhålls att studien finansierats genom forskningsmedel från . Den framtida finansieringen är osäker, men SCB framhåller att Barn- kommer att fortsätta genomföras, frågan är när. Vi menar att det är angeläget att en långsiktig finansiering säkerställs. och ger tillsammans viktig kunskap om barns levnadsförhållanden såsom de själva upplever sin situation liksom deras föräldrars uppfattning. Bland annat är boende och trafik ett återkommande fördjupningstema. Föreningen samlar uppgifter om bränder med dödlig utgång baserade på tidningsklipp och annan bevakning via massmedia. SLAO har ingen samlad publicerad statistik över alpina skador. Enskilda skidanläggningar registrerar skador, kvalitén är osäker då parametrar som ålder, kön och plats för skadan inte alltid finns med. SLS samlar information via tidningsklipp om omkomna i drunknings- olyckor, enligt egna uppgifter så ger detta näst intill hundraprocentig täckning. Statistiken presenteras uppdelad i åldersgrupperna 0–4, 5–9, 10– 14 och 15–och är könsuppdelad. I projektet tryggt bad görs riskanalyser genom att följa upp skador och tillbud i simhallar. Ca 200 simhallar samlar in uppgifter om tillbud, arbetet syftar till att förbättra rutiner och säker- hetsplaner. Projektet sker i samarbete med och . SOU 2003:127 Statistik och kunskapskällor om säkra och utvecklande miljöer för barn och ungdom Resvaneundersökningar som genomförs av Väg- och () och ger värdefull information om hur olika trafikantgrupper exponeras i trafiken. VTI skickar , via SCB, ut enkäter till 35 personer i åldrarna 0–med frågor om trafikanters resvanor och förflyttningar i olika trafikmiljöer under ett Informationen från enkäten är en viktig del i upp- följningen av trafiksäkerhetsarbetet som och VV bearbetar statistik över antalet omkomna och skadade i trafiken. Statistiken bygger på polisrapporterade vägtrafikolyckor och till viss del data från sjukvården i skade- och olycksfalls- informationssystemet STRADA. Polisens rapportering av trafik- skador utgör mellan 10–av personskadorna beroende på trafikanttyp. Oskyddade trafikanter (mopedister, cyklister och fot- gängare) som skadats i singelolyckor finns sällan med i de polis- rapporterade skadorna utan återfinns i hälso- och sjukvårdsstatistiken, medan personskador som uppstått i samband med motorfordons- olyckor är bättre täckta av polisens rapporter. Statistiken presenteras uppdelad i åldersgrupperna 0–6, 7–14 och 15–och är könsuppdelad. En rapport från Väg- och () som beskriver trafikskador i utifrån hälso- och sjukvårdens registrering och polisens rapporter, visar att polisen tillför till de sjukvårdsregistrerade trafikskadorna. STRADA är ett samarbetsprojekt mellan , , , , , och , som också är huvudman. har ett uppdrag, enligt regeringsbeslut , att förbättra och samordna trafikskaderegistreringen i . Statistik och kunskapskällor om säkra och utvecklande miljöer för barn och ungdom hälso- och sjukvårdens trafikskadedata ska samordnas för att få en mer komplett bild av trafikskadorna. Uppgifterna samlas i en nationell databas i avidentifierad form och finns tillgängliga för alla som på olika sätt arbetar med trafiksäkerhet, myndigheter, forskare med flera på central, regional och lokal nivå. Uppgifterna från både polis och hälso- och sjukvård ger en bredare kunskap om trafik- skadorna och ger därmed ett bättre underlag för att bedriva ett hälsofrämjande och förebyggande arbete. De resurser som avsätts till trafikskadeförebyggande arbete kan bättre prioriteras. tillhandahåller mjuk- och hårdvara, service och upp- gradering av program. Hälso- och sjukvården står själv för de resurser som krävs för att samla data och lägga in data i program- met. STRADA behöver utvecklas och ta mer hänsyn till sjuk- vårdens behov så att sjukvården löpande kan få tillgång till egna data, som t.ex. diagnoser, om patienten blir inlagd eller ej. genomförs en trafiksäkerhetsenkät () i ett slumpmässigt urval i åldrarna 15–. Enkäten tar bland annat upp frågor om bilbältes- och cykelhjälmsanvändning samt allmän- hetens inställning till viktiga trafiksäkerhetsfrågor. Inom pågår också ett utvecklingsarbete kring indikatorer för barns rörelsefrihet. 6.5Exempel på regionala och lokala datainsamlingar På lokal nivå kan mer platsanknuten kunskap ge viktig vägledning i arbetet. Skadestatistiken kan kopplas till specifika platser där åtgärder behöver genomföras och mer kvalitativ kunskap om hur människor upplever och använder olika miljöer ger viktigt underlag för den fysiska planeringen. Arbetsmiljöarbete i förskola och skola i () bedriver i samarbete, i , och i en kommundel i , ett organiserat arbetsmiljöarbete i förskola och skola. Arbetet har inneburit en systematisk registrering SOU 2003:127 Statistik och kunskapskällor om säkra och utvecklande miljöer för barn och ungdom och analys av förloppet i samband med de tillbud och skador som drabbat elever och barn i dessa verksamheter. I arbetsmiljöarbetet ingår skador som registrerats i hälso- och sjukvård och tandvård. Insamlandet av data utgår från kravet på systematisk uppföljning av skador och allvarliga tillbud som återfinns i arbetsmiljölagstiftningen, föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) I arbetsmiljölagstiftningen jämställs skolelever med vuxna arbetstagare, regleringen gäller inte förskolebarnen. I de aktuella kommunerna har barnen i förskolan inkluderats i arbets- miljöarbetet. Det finns flera lokala pågående skaderegistreringsprojekt i landet (främst på kommunnivå). Som exempel kan nämnas i regionen där akutmottagningar, vårdcentraler och tandhälsovården registrerar olycksfallsskador i öppenvård, och har skaderegistrering som både används lokalt och i det urvalsbaserade nationella informationssystemet. Skaderegistrering sker också på många skolor runtom i landet. I vissa skolor utgör registreringen ett viktigt underlag för skolans interna arbetsmiljöarbete (Källbygård i kommun) och i andra skolor rapporteras data vidare till kommunen eller skolhälso- vården centralt för sammanställning (exempelvis Skolhälsovården i ). arbete med stadsmiljöns användbarhet och upplevelsevärden har parker och naturområden i i stor omfattning tagits i anspråk för ny bebyggelse. Värdefulla vistelseytor för bland annat barn och ungdomar har exploaterats utan att man ersatt de förlorade värdena. Detta har i sin tur lett till omfattande protester som försvårat och försenat många planprojekt. För att värna värdefulla parker och naturvärden beslutade kommunfullmäktige 1996 att ny bebyggelse i staden i första hand skulle ske på redan exploaterad mark och att parker och värdefulla naturområden i möjligaste mån skulle bevaras. Statistik och kunskapskällor om säkra och utvecklande miljöer för barn och ungdom Uppdraget till var att inventera, klassificera och värdera stadens grönytor. För att fånga grön- ytornas värden, som brukarna ser dem, har ett nytt begrepp platsen som sociotop använts. Den sociala dimensionen måste platsanknytas. Det innebär att ta reda på platsers och rörelsestråks användar- och upplevelsevärden. Tillgänglighet och kvaliteter på platsen är de viktigaste dimensionerna. Läs mer om stads arbete i kapitel 15. Barntråkk – Ett exempel från Vestfold i I Vestfold län i bedrivs ett liknande arbete med att tydlig- göra barns och ungdomars användning av närmiljön som en del i beslutsunderlaget i samband med kommunernas planläggning. I Vestfold är detta arbete en del av ett större demokratiprojekt och det praktiska arbetet sker i skolorna. På flygfoton och kartor markerar barnen och ungdomarna vilka områden de använder och och vilka som används alla årstider. De markerar även platser och vägar som de tycker är otrygga. Norska kartmyndigheten har digitaliserat barnens markeringar och fört in dessa i det nationella geografiska informationssystemet AREALIS. 6.6Lagstiftning och förordningar angående registrering Landstingens ansvar för personskador uttrycks detta i hälso- och sjukvårdslagen (1998:1660) i följande paragrafer: 1 § Med hälso- och sjukvård avses i denna lag åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. 2 c § Hälso- och sjukvården skall arbeta för att förebygga ohälsa. Den som vänder sig till hälso- och sjukvården skall när det är lämpligt ges upplysningar om metoder för att förebygga sjukdom eller skada. SOU 2003:127 Statistik och kunskapskällor om säkra och utvecklande miljöer för barn och ungdom Personuppgiftslagen (1998:204), PuL, som reglerar hanteringen av personuppgifter trädde i kraft . För att särskilt värna integritets- skyddet i fråga om centrala personregister med information om hälso- förhållanden infördes en särlagstiftning, lagen (1998:543) om hälsodataregister.