sou · GRB3118d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Ett av kraven för att kunna få bidrag enligt förordningen gäller tillgängligheten. I kravet ligger bl.a. att lokalen skall hållas tillgänglig för organisationer och andra grupper som är verksamma inom orten. Som framgått ovan är det statliga stödet ett investeringsstöd, inte ett underhålls- eller driftsstöd. Det är dock förhållandevis vanligt att föreningarna får stöd för underhåll och drift av lokalerna genom kommunalt bidrag. Det kan i sammanhanget nämnas att det i den nämnda förordningen ställs krav på viss delfinansiering för att statligt stöd skall kunna lämnas. har en viss del av det statliga stödet för allmänna samlingslokaler lämnats till samlingslokalorganisationer för olika typer av informationsinsatser och utredningsarbeten. erhåller dessa organisationer stöd för insatser som avser ungdomars nyttjande av allmänna samlingslokaler. De allmänna samlingslokalernas tillgänglighet För de allmänna samlingslokalerna gäller strängare krav på tillgäng- lighet än för andra lokaler som används av förenings- och kultur- livet. Den som äger eller driver en allmän samlingslokal måste för att få statligt bidrag hålla lokalen tillgänglig för varje organisation eller grupp med organiserad verksamhet som är verksam inom orten. Tillhandahållandet skall ske opartiskt, i skälig omfattning och på skäliga villkor. Någon motsvarande upplåtelseskyldighet finns inte för andra lokaler som används av föreningslivet. Avsikten med de allmänna samlingslokalerna är i första hand att tillgodose lokalbehovet för det organiserade föreningslivet och andra grupper med organiserad verksamhet, såsom studiecirklar. En stor del av de föreningsdrivna aktiviteterna är dock öppna även för allmänheten. Dessutom finns det i flera av dessa lokaler kaféer eller restauranger som är öppna för allmänheten; ofta då det inte förekommer några andra aktiviteter i lokalen. Det är även vanligt att lokalerna hyrs ut för privata sam- mankomster, såsom bröllop, dop eller andra tillställningar. Därtill upplåts många av lokalerna för sådan bio- och teaterverksamhet som är öppen för allmänheten. Exempelvis äger uppskattningsvis hälften av föreställningar rum i en allmän samlings- lokal. När det gäller de allmänna samlingslokalernas tillgänglighet för olika grupper kan nämnas följande. uppdrag av regeringen att kartlägga effekterna av det statliga stödet för allmänna samlingslokaler. (finns fogad som en bilaga till samlingslokalutrednings betänkande Mycket under samma tak.) Inom ramen för uppdraget genomförde en undersökning av de allmänna samlingslokalernas till- gänglighet för personer med funktionshinder. Enligt undersök- ningen hade cirka en tredjedel av beståndet handikappanpassats fullt ut. En tredjedel av beståndet hade delvis anpassats för funk- tionshindrade personer, medan resterande tredjedel av beståndet inte hade genomgått någon handikappanpassning alls. I detta sammanhang kan nämnas att regeringen i handlingsplanen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) har bedömt att enkelt åtgärdade hinder mot tillgängligheten till och användbarheten av befintliga lokaler dit allmänheten har tillträde bör vara åtgärdade före utgången av 2010. har ställt sig bakom regeringens bedömning (bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Med anledning härav har vissa ändringar skett i (1987:10). Olika gruppers nyttjande av allmänna samlingslokaler Det har inte gjorts någon övergripande kartläggning av olika grup- pers nyttjande av allmänna samlingslokaler. Däremot har , på uppdrag av regeringen, kartlagt ungdomars nyttjande av sådana lokaler. Enligt redovisning, , förekom det riktad ungdomsverksamhet i 1 850 av de 2 750 samlingslokaler som var anslutna till någon samlingslokalorganisation. Verksam- heten var ofta omfattande. Lokalerna fick uppskattningsvis fem till sex miljoner besök av ungdomar i åldrarna 12–. Besöken gällde olika former av verksamhet. Besöken var fördelade på ca 200 000 aktivitetstillfällen. Effekterna av det statliga stödet för allmänna samlingslokaler fick, som tidigare nämnts, 1992 i uppdrag av regeringen att kartlägga effekterna av det statliga stöd som lämnas för allmänna samlingslokaler. Verket gjorde inom ramen för uppdraget bl.a. en inventering av lokalbeståndet samt undersökte vilka verk- samheter som bedrevs i lokalerna. Samtliga kommuner i landet och 3 100 föreningar – som ägde eller på annat sätt disponerade en samlingslokal – deltog i en enkätundersökning. Enligt fanns det 3 400 föreningsägda lokaler som definitionsmässigt var att anse som allmänna samlingslokaler och som uppfyllde kraven för statligt stöd. De flesta av dessa lokaler tillhörde någon av lokalkategorierna bygdegårdar, folkets hus, folkparker eller lokaler tillhörande . Lokalbeståndet var jämnt fördelat över landet. Merparten av lokalerna () var i gott eller mycket gott skick. Lokalernas medelstorlek var och medianstorleken . Enligt rapporten var de verksamheter som bedrevs i dessa samlingslokaler av mycket varierande slag och kunde skilja sig från lokal till lokal både vad gällde omfattning och innehåll. Det kunde röra sig om allt från enstaka användningstillfällen till full aktivitet . Hur och i vilken omfattning lokalerna användes var enligt i hög grad beroende på hur väl lokalerna var underhållna och hur väl de fyllde sin funktion. I väl underhållna och funktionella lokaler var verksamheten omfattande och varierad med en rik mångfald av aktiviteter. Enligt skulle flertalet av de undersökta lokalerna inte ha byggts som eller annars använts som allmänna samlingslokaler om inte statligt stöd hade lämnats. Utan vare sig statligt eller kom- munalt stöd skulle spridningen av lokalerna geografiskt sett ha varit avsevärt ojämnare och lokalerna i ett betydligt sämre skick. Enligt var merparten av föreningarna beroende av kommunalt driftstöd för att kunna bedriva verksamhet i sina lokaler. Föreningarna hade ofta inte resurser för mer än det mest nödvändiga underhållet, varför det löpande underhållet ofta var eftersatt. Enligt rapporten finns det således ett behov av samhällsstöd inte bara för investeringar utan även för drift och underhåll av allmänna samlingslokaler. Behovet av en översyn Ett viktigt inslag i regeringens folkrörelsepolitik är att bidra till att det runt om i landet skapas tillgång till bra och ändamålsenliga samlingslokaler för föreningsengagemang och andra möten mellan människor. Som tidigare nämnts lämnas statligt bidrag för köp och ombyggnad m.m. av allmänna samlingslokaler. bidraget har setts över . Översynerna har primärt varit inriktade på stödets effektivitet och på hur bidragssystemet bör vara utformat. Situationen är delvis annorlunda. Det samlade belopp som delas ut genom statligt stöd är lägre . Dessutom har utbudet av kommersiell fritidsverksamhet ökat. Detta har troligen medfört att de allmänna samlingslokalernas roll för lokalsamhället och dess invånare är en annan . Det finns därför behov av att på nytt utreda frågor som rör allmänna samlingslokaler, när det gäller såväl lokalernas tillgäng- lighet och olika gruppers nyttjande av dessa som bidragssystemets effektivitet. I den allmänna debatten uttalas det ofta att de allmänna samlingslokalerna har betydelse för demokratin och att en god tillgång till ändamålsenliga samlingslokaler är en viktig beståndsdel i den demokratiska infrastrukturen. Det har dock aldrig undersökts närmare om detta stämmer. samlingslokalutredning berör dock frågan i sitt betänkande Mycket under samma tak. Enligt utredningen skulle en avveckling av det statliga stödet leda till bl.a. att invånarnas möjligheter att utnyttja de grundlagsfästa mötes-, yttrande- och föreningsfriheterna skulle inskränkas samt att möj- ligheterna till möten mellan individer med olika etnisk och kulturell bakgrund skulle försämras. Någon närmare redovisning av vilken betydelse de allmänna samlingslokalerna och stödet för dessa lokaler har för den lokala demokratin, lämnas inte i betänkandet. Det finns mot denna bakgrund behov av att också utreda vilken betydelse de allmänna samlingslokalerna har för närsamhället, särskilt när det gäller invånarnas deltagande i samhällslivet och i de politiska processerna. En särskild utredare tillkallas för att undersöka och analysera frågor som rör allmänna samlingslokaler. Utredarens ena huvuduppgift är att utreda i vilken utsträckning de allmänna samlingslokalerna är tillgängliga för det lokala förenings- livet samt olika gruppers, t.ex. ungdomarnas och de funktions- hindrade personernas, nyttjande av lokalerna. Förhållandena i såväl tätorter som gles- och landsbygd skall belysas. Inom ramen för denna huvuduppgift skall utredaren kartlägga vilka behov lokala föreningar anser sig ha av allmänna samlings- lokaler samt i vilken utsträckning lokala föreningar har tillgång till och nyttjar sådana lokaler. Utredaren skall även kartlägga andra gruppers nyttjande av de allmänna samlingslokalerna. Med utgångspunkt från genomförd kartläggning skall utredaren utreda om det är någon skillnad mellan lokala föreningars behov och faktiska nyttjande av allmänna samlingslokaler och i så fall vad skillnaden beror på. Utredaren skall också inventera det samlade beståndet av allmänna samlingslokaler. Därvid skall utredaren redovisa vilken standard lokalerna har, om de är tillgängliga för personer med funktionshinder och vilka slags verksamheter som bedrivs i lokalerna. Utredaren skall också redovisa i vilken utsträckning lokalerna tillåter en flexibel användning. Utredaren skall göra en uppskattning av vad det skulle kosta att rusta upp lokalbeståndet, bl.a. i handikappanpassande syfte, samt undersöka föreningarnas finansiella möjligheter – t.ex. genom egenfinansiering, sponsring och bidrag – att bekosta en sådan upprustning. De allmänna samlingslokalernas betydelse för närsamhället En annan huvuduppgift för utredaren är att undersöka och analysera vilken betydelse de allmänna samlingslokalerna och stödet för dessa lokaler har för närsamhället, särskilt när det gäller invånarnas deltagande i samhällslivet och i de politiska processerna. Förhållandena i såväl tätorter som gles- och landsbygd skall belysas. Häri ingår att utredaren skall undersöka vilken betydelse samlingslokalerna har för invånarnas utövande av de grundlagsfästa mötes-, yttrande- och föreningsfriheterna. I denna huvuduppgift ingår också att undersöka om lokalernas betydelse för närsamhället har förändrats under . I uppdraget ligger dessutom att utredaren skall undersöka vilken betydelse de allmänna samlingslokalerna har för den lokala demokratin. Vilken betydelse har lokalerna för det civila samhället och invånarnas deltagande i de politiska processerna? Vilken roll spelar samlingslokalerna när det gäller att möjliggöra möten mellan individer med olika etnisk och kulturell bakgrund? ökade utbudet av kommersiella verksamheter, t.ex. olika nöjes- och kulturaktiviteter, inneburit i sammanhanget? Vad händer på en ort när en allmän samlingslokal läggs ned; får nedläggningen några effekter på samhällslivet och i så fall vilka? Utredaren skall besvara dessa frågor, och andra frågor som utredaren anser vara väsentliga, för att de allmänna samlingslokalernas betydelse för närsamhället skall kunna beskrivas. Effekterna av det statliga stödet Utredarens tredje huvuduppgift är att utreda effekterna av det stat- liga stödet för allmänna samlingslokaler. Inom ramen för denna uppgift skall utredaren undersöka i vilken utsträckning målen för det statliga stödet uppnås och om någon förändring i detta avseende skett gentemot tidigare. Om en föränd- ring har skett skall orsakerna belysas. Som ett led i en bedömning av bidragssystemets effektivitet skall utredaren också se över handläggningen av ansökningar om statligt stöd för allmänna samlingslokaler. Därvid skall Samlingslokal-delegationens ansvar och uppgifter på området undersökas. Utredaren skall på grundval av vad som framkommit vid behov föreslå åtgärder som kan effektivisera det statliga bidragssystemet och därigenom öka möj- ligheterna att uppnå målen med det statliga stödet. Utredaren skall även undersöka vilken betydelse det statliga respektive kommunala stödet för allmänna samlingslokaler har när det gäller att skapa tillgång till ändamålsenliga samlings- lokaler för föreningslivet och för andra möten mellan människor. Dessutom skall utredaren belysa utvecklingen av det kommunala stödet under . har i sin kartläggning om effekterna av det statliga stödet för allmänna samlingslokaler bedömt att konsekvenserna av ett minskat sådant stöd på kort sikt sannolikt kommer att leda till en utarmning av föreningslivet och andra inslag i umgänget männi- skor emellan. På lång sikt kommer, enligt , ett minskat stöd att kunna vara förödande för beståndet av samlingslokaler. Det är närmare gjorde denna bedömning. har det statliga stödet för allmänna samlings- lokaler minskat från /93 till . Utredaren skall därför under- söka om de minskade statliga resurserna fått den negativa effekt som bedömt att minskningen skulle kunna få. Därvid skall utredaren undersöka om de minskade resurserna på annat sätt påverkat tillgången till samlingslokaler, t.ex. om minskningen medfört att andra typer av lokaler ställts till föreningslivets förfogande. Utredaren skall också undersöka om och hur det minskade statliga stödet påverkat kommunernas benägenhet att stödja allmänna samlingslokaler. Därtill skall utredaren beskriva den verksamhet som bedrivs av samlingslokalorganisationerna – Folkets Hus och Parker, Bygde- gårdarnas och – samt utreda deras behov av ekonomiskt stöd. Utredaren skall vid genomförandet av uppdraget samråda med , , (tillgänglighetscentret) och . Utredaren skall också inhämta synpunkter från till trossamfund, Folkets Hus och Parker, Bygde- gårdarnas , respektive Fritidsforum – . Utredaren skall redovisa uppdraget . Förordning (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler 1 § Med allmän samlingslokal avses i denna förordning en lokal som på en ort hålls öppen och tillgänglig för föreningslivets möten, studieverksamhet, kulturell verksamhet, förströelse, fritidssysselsättning eller någon annan liknande verksamhet. 2 § Statligt bidrag till en allmän samlingslokal får lämnas för 1.köp eller nybyggnad, 2.ombyggnad och standardhöjande reparationer som inte är av ringa omfattning, eller 3.handikappanpassning som utförs utan samband med 1 eller 2. För bidrag för en åtgärd enligt första stycket 1 och 2 krävs att kommunen lämnar bidrag med av det bidrags- underlag som berättigar till det statliga bidraget. 3 § För att få bidrag krävs det vidare att 1.det finns ett varaktigt behov av lokalen på orten, 2.lokalen kommer att fylla skäliga krav på god standard, 3.lokalen kommer att hållas tillgänglig för varje organisation eller grupp med organiserad verksamhet som är verksam inom orten och att detta sker opartiskt, i skälig omfattning och på skäliga villkor, 4.lokalen har eller förväntas få en allsidig användning, och att 5.det finns goda ekonomiska förutsättningar att driva och förvalta lokalen. 4 § Bidrag för ett köp som är fullbordat när en ansökan om bidrag prövas lämnas endast om sökanden haft synnerliga skäl för att genomföra köpet före bidragsbeslutet. På samma sätt lämnas bidrag för en ny- eller ombyggnad som har påbörjats när en ansökan om bidrag prövas endast om sökanden haft synnerliga skäl för att påbörja arbetena före bidragsbeslutet. Vem kan få bidrag? 5 § Bidrag lämnas till sådana aktiebolag, stiftelser eller föreningar som arbetar utan vinstsyfte och är fristående från en kommun eller kommunala företag. 6 § Bidrag beräknas på grundval av ett bidragsunderlag som mot- svarar kostnaden för en åtgärd enligt 2 § 1 och 2 av den allmänna samlingslokalens ytor upp till högst och som är skälig med hänsyn till projektets art och omfattning. I bidrags- underlaget får det även räknas in kostnader för 1.utrymmen för ungdomsverksamhet om de inryms i samma byggnad, 2.utrymmen för den allmänna samlingslokalens skötsel, och 3.konstnärlig utsmyckning som uppgår till högst en procent av bidragsunderlaget. Om det finns särskilda skäl får kostnader för konstnärlig utsmyck- ning eller anskaffning av inventarier som sammanlagt uppgår till högst av bidragsunderlaget räknas in i underlaget. 7 § Bidrag får lämnas med ett belopp som uppgår till högst av bidragsunderlaget. 8 § Bidrag får lämnas för handikappanpassning av en allmän samlingslokal till hela kostnaden, dock högst med . En förutsättning är att en sådan anpassning inte ingår i någon annan åtgärd som det lämnas bidrag för enligt denna förordning. 9 § Ansökan om bidrag ges in till . Sådana uppgifter i en ansökan som rör faktiska förhållanden skall sökanden lämna på heder och samvete. Till ansökan skall fogas en plan för lokalernas användning samt en långtidsbudget. fördelar de medel som är tillgängliga under ett budgetår före utgången av maj året efter det att ansökningarna kommit in till verket. 10 § Om en ansökan avser bidrag till ett byggnadsprojekt, skall den sökande förbinda sig att 1.utföra projektet inom den tid som bestämmer, 2.iaktta de bestämmelser om projektets utförande i övrigt som verket meddelar, 3.lämna verket en fullständig redovisning av kostnaderna för projektet, samt 4.hålla byggnaden tillgänglig för sådan besiktning som avses i 11 §. 11 § När ett byggnadsprojekt har färdigställts skall byggnaden besiktigas. Besiktning sker på den sökandes bekostnad genom en besiktningsman som anvisar. 12 § får återkalla ett bidragsbeslut, om de förutsätt- ningar som låg till grund för beslutet inte längre finns och bidraget inte har betalats ut. 13 § Om bidraget har betalats ut, får besluta om åter- betalning av bidraget helt eller delvis endast om 1.mottagaren genom oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att bidrag felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp, 2.bidraget i annat fall felaktigt har lämnats eller lämnats med för högt belopp och mottagaren skäligen borde ha insett detta, eller 3.lokalen utan medgivande av upphör att vara allmän samlingslokal innan förflutit från den dag då ansökan om bidrag gavs in till verket. 14 § får meddela föreskrifter för verkställigheten av denna förordning. 15 § beslut om återbetalning av bidrag får överklagas hos regeringen. I övrigt får verkets beslut enligt denna förordning inte överklagas. föreskrifter om bidrag till allmänna samlingslokaler BFS 1997:25 ASL 2 Utkom från trycket beslutade . föreskriver följande med stöd av 14 § förordningen (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler. 1 § Ansökan om bidrag som kommer in till före decem- ber månads utgång behandlas i fördelningsbeslut före maj månads utgång nästföljande år. Ansökan om bidrag skall innehålla de upp- gifter som framgår 4–12 §§ nedan. 2 § Ansökan om utbetalning skall ske när projektet är genomfört och besiktigat. Ansökan skall dock komma in till senast efter det att bidraget beviljades, om inte bestämmer annat i det enskilda fallet. Till ansökan skall fogas besiktningsprotokoll och redogörelse för granskning av projektkostnaderna. 3 § Ansökan om bidrag och om utbetalning skall ske på blanketter som har fastställt och undertecknas av behörig firmatecknare. Underlag för prövning av ansökan 4 § En karta skall visa upptagningsområdet, i skala 1:250.000 eller annan lämpligare skala, samt andra allmänna samlingslokaler inom området. Antalet invånare inom upptagningsområdet skall redo- visas. Lokalens användning och föreningslivet i orten 5 § Lokalens nuvarande användning och tänkta användning efter byggåtgärder skall beskrivas. Det bör framgå om drift och skötsel sker i samverkan med annan. Det skall framgå om andra föreningar eller andra intressenter har anmält intresse av lokalen och åtagit sig visst ansvar för drift och skötsel av lokalen. 6 § Skälen till ansökan om bidrag skall redovisas och planerade byggåtgärder skall beskrivas översiktligt. Plan, fasad och sektions- ritningar i skala 1:100 samt uppmätningsritning och situationsplan skall bifogas. 7 § De beräknade kostnaderna för byggprojektet skall redovisas. 8 § Finansieringsplan för köpet eller det byggprojekt som avses med ansökningen samt budget för drift av lokalen efter det att projektet har genomförts. Protokollsutdrag eller annan handling skall visa att kommunen har åtagit sig att medverka i finansieringen av projektet med av det bidragsunderlag som fastställer i ärendet. 9 § Långtidsbudget efter bidragsåret skall redovisa beräknade kostnader för drift av lokalen, inklusive kapitalkost- nader, och för verksamheten. Den tänkta finansieringen skall beskrivas. Om beräkningarna bygger på långsiktiga åtaganden från annan än sökanden, skall kopia på avtal eller andra skriftliga åtaganden bifogas. 10 § Stadgar, bolagsordning eller motsvarande handling skall bifogas, samt årsredovisning och verksamhetsberättelse för det senaste verksamhetsåret. Årsredovisning kan lämnas på blankett som fastställt. Bestyrkt uppgift om firmatecknare skall lämnas. 11 § Om sökanden inte själv äger lokalen eller marken som den är uppförd på skall nyttjanderättsavtal bifogas, som ger sökanden fri dispositionsrätt under från tidpunkten för beslut i ärendet. Av avtalet skall också framgå att bidraget kommer att tillförsäkras sökanden och hur det skall ske. 12 § Förslag skall lämnas på besiktningsman för granskning av det genomförda projektet och för granskning av kostnaderna för det. De föreslagna personernas kvalifikationer skall redovisas. 13 § Bidragsunderlaget beräknas på samlingslokalens hela yta efter det att byggprojekt genomförts. Utrymmen för samlingslokalens skötsel är expedition samt städ och personalutrymmen. Om en befintlig samlingslokal består av utrymmen som är användbara som samlingslokal, kan ta hänsyn till detta när bidragsunderlaget beräknas. 14§ Om lokalens yta överstiger utgör bidragsunder- laget kostnaden per m2 för hela ytan enligt 13 § multiplicerad med 1 000. Begreppet yta avser bruttoarea enligt Svensk Standard SS 02 10 52. 15§ I bidragsunderlaget får utöver skäliga faktiska kostnader för byggnadsåtgärder inräknas skäligt värde av eget arbete, dock högst av underlaget. 16 § När ett projektet är genomfört skall det besiktigas och kost- naderna för det granskas av den eller dem som har anvisat. Besiktningsprotokollet skall visa att projektet har genom- förts i enlighet med de förutsättningar som låg till grund för beslut i ärendet. Om avvikelse har skett skall skälen till avvikelsen anges. Kostnadsgranskningen skall redovisa summan av de i projektet nedlagda kostnaderna. I de fall både bidragsberät- tigade åtgärder och inte bidragsberättigade åtgärder har genom- förts, skall kostnaderna delas upp. Föreskrifterna träder i kraft . De tillämpas dock inte i ärenden i vilka beslut om bidrag har meddelats före ikraftträdandet. genomförde utredningen tre enkätunder- sökningar dels till ett urval av samlingslokalföreningar och ideella föreningar och dels till samtliga kommuner i landet. Syftet var att få en aktuell bild av det samlade beståndet av allmänna samlings- lokaler och för att få en uppfattning om olika gruppers nyttjande av allmänna samlingslokaler. Enligt direktiven skall utredaren inventera det samlade beståndet av allmänna samlingslokaler. Utredaren skall redovisa vilken standard lokalerna har, om de är tillgängliga för personer med funktions- hinder och vilka slags verksamheter som bedrivs i lokalerna. Utredaren skall också redovisa i vilken utsträckning lokalerna tillåter en flexibel användning. Utredaren har upprepat den enkät till samlingslokalföreningar som genomförde 1992 och som var ett underlag till Samlingslokalutredning (). Därmed kunde ett material insamlas för en jämförelse över tiden för att se om det hade skett några större förändringar. När det gäller finns den redovisad i betänkande (SOU 1994:32) Mycket under samma tak besvarades av 1 475 samlingslokalföreningar. Dessa föreningar ingår i den nya uppföljande enkätunder- sökningen 2002 (). Svaren från Boverks- enkäten kopierades av och ställdes till utredarens förfogande.