sou · GRB365d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Regeringen bemyndigade chefen för departementet att tillkalla en särskild utredare för att bl.a. kartlägga och föreslå begränsningar av alkoholindustrins sponsring av idrotten och lämna förslag på hur förekomsten av alkohol skulle kunna minskas vid olika ungdomsevenemang. Med stöd av bemyndigandet förordnades dåvarande generaldirektören på Alkoholinspektionen som särskild utredare. Utredningen antog namnet Utredningen om alkoholbranschens idrottssponsring m.m. Som sakkunniga förordnades direktör, numera sektionschef, , , länspolismästare (entledigad fr.o.m. ), sektionschef , (entledigad fr.o.m. ), kansliråd , Social- departementet, departementssekreterare , Justitie- departementet, departementssekreterare , Närings- departementet, rättssakkunnig , Utrikes- departementet (entledigades och förordnades på nytt ), kammarrättsassessor , . förordnades som experter informationschef , , förbundssekreterare , (entledigad fr.o.m. ), generalsekreterare , , handläggare , Riksidrottsför- bundet, vice verkställande direktör , Hotell- och Restaurangföretagare, marknadsdirektör , . förordnades som sakkunnig departementsråd , (entledigad fr.o.m. ). som sakkunnig ställföreträdande konsumentombudsman , (entledigad fr.o.m. ). förordnades som sakkunnig avdelnings- direktör , . förordnades som sakkunnig polisintendent , . förordnades som expert förbunds- sekreterare , . Som sekreterare förordnades jurist , . Utredningen får härmed överlämna betänkandet Alkoholbran- schens idrottssponsring och alkohol vid ungdomsevenemang m.m. (SOU 2003:65). Sakkunniga och samt experterna har avgivit särskilda yttranden. Utredningens arbete är därmed slutfört. Metod för utredningsarbetet................................................... 1.2.1 Begreppen ungdom och ungdomsevenemang ............ 1.2.2 Begreppet sponsring ..................................................... Rådsrekommendationen om unga människors, i synnerhet barns och tonåringars alkoholkonsumtion....... 2.3Rekommendationens avsnitt om etiskt regler riktade till alkoholnäringen, del II med kommentarer............................. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten .................. Överväganden och förslag....................................................... Idrottsutövare och åskådare.................................................... 3.5Enkät till elitserierna i fotboll och ishockey, till vissa lag utanför serierna samt till vissa specialförbund ....................... 3.5.1 Hur sponsras idrotten ?................................................ 3.5.2 Hur stor del av klubbens intäkter står sponsringen från alkoholföretag för? 3.5.3 Vilka alkoholföretag sponsrar idrotten ?..................... 3.5.4 Vad anser idrotten om sponsring från Serveringstillstånd på idrottsplatser ........................................ Alkoholreklamutredning (SOU 1998:8).................. Våld i samband med idrott....................................................... Lagstiftning om alkoholreklam i . EG-rättsliga regler om TV-reklam .......................................... Lagstiftning om idrott och alkohol i och i några av EU: s medlemsländer........................................................... Överenskommelser om alkoholbranschens sponsring vid internationella mästerskap................................................. Alkohol vid ungdomsevenemang................................... Överväganden och förslag ....................................................... 4.3Varifrån kommer den alkohol som ungdomarna dricker i samband med olika evenemang?............................................ 4.3.1 Illegal alkohol ................................................................ 4.4Utredningens förslag till hur tillgången på alkohol kan minska vid ungdomsevenemang.............................................. Tre festivaler – en jämförelse ................................................ Campingplatser intill festivalområdena..................... 4.5.5 Hur ska det bli bättre ordning på Festivalerna – trevliga inslag i sommarsverige...................... Alkohol vid idrottsevenemang.............................................. 4.9Alkoholhandläggarnas förslag till hur tillgången på alkohol vid ungdomsevenemang kan minska....................... Lokala politiker har en roll......................................... Föräldrarna har en roll................................................ Polisen har en roll ....................................................... Regler om markupplåtelse m.m. ................................ Planering, utbildning och utvärdering....................... Samarbete med arrangören......................................... Ställ krav på idrottsföreningar ................................... Stenhård kontroll och nolltolerans............................ Bättre ålderskontroll och förbjuden ölförsäljning.... Succé för häftigt drogfritt arrangemang.................... Överenskommelse med krögarna.............................. Blåskontroll vid insläpp.............................................. Belysningen kan påverka ............................................ Tänk på de som samlas utanför området................... Droginformation på evenemanget............................. 4.9.17 Man måste inte dricka öl på konsert / illa att partifärg styr när det gäller tillstånden ...................... 4.9.18 Blandad publik är bäst ................................................ Serveringstider på restauranger .................................. Förslag till begränsningsregel för sena serveringstider ........ Vem bör besluta om införande av begränsningsregel?......... 5.4Hur påverkas förslaget av om det finns flera olika sena tider i kommunen?......................................................... 5.5Vilket antal restauranger med sen tid bör vara 5.6Andra frågor kan uppkomma i samband med en 5.7Hur ska nytillkommande restauranger kunna få sen Omprövning vart annat år ..................................................... Skall omprövningen vara reglerad i lag?................................ Överensstämmer den föreslagna begränsningsregeln med EG-rätten?...................................................................... 5.10.1 Medlemsskapsförhandlingarna inför EU-inträdet.... 5.10.2 Gemenskapsrättsliga utgångspunkter........................ 5.10.3 Sammanfattande bedömning av den föreslagna Konsekvenser för restaurangföretagarna och berörda myndigheter / konsekvensanalys .......................................... 5.12.1 Tillfälliga sena serveringstider .................................... 5.12.2 Utnyttjas alltid de sena serveringstiderna?................ Serveringstider före normaltiden (11.00) .............................. 5.13.1 Stadigvarande tidig servering...................................... 5.13.2 Tillfällig tidig servering............................................... Analys av rättspraxis när det gäller serveringstider.............. 5.14.1 Några exempel på rättsfall angående 5.14.2 Påverkades rättspraxis av lagändringen Behovet av regler om bl.a. serveringstider har ökat............. 5.15.1 Konsumtion av alkoholdrycker på restaurang .......... 5.16.1 Alkoholpolitiska utredningen.................................... 5.16.2 Alkoholpolitiska kommissionen................................ Statens folkhälsoinstituts uppdrag........................................ försök med fria serveringstider ................................ Enkät till vissa idrottsförbund .............................................. Enkät till vissa idrottsföreningar........................................... Enkät till kommunernas alkoholhandläggare....................... Kommunernas alkoholhandläggares svar ............................. Angående avgränsningar i ............... Tidiga serveringstider – två exempel..................................... Sammanfattning av utredningens förslag Alkoholkonsumtionen fortsätter att öka i . Det är såväl som restaurangerna som ökar sin försäljning. Till detta kommer bl.a. resandeinförseln och den insmugglade alkoholen som också ökar. Konsumtionen av alkohol uppgick till ren alkohol per invånare . Det är en ökning med . Data om alkoholkonsumtionen inom olika åldersgrupper finns i första hand för skolungdomar och mönstrande värnpliktiga. En samlad bedömning av ungdomars alkoholvanor visar att den ökat i omfattning. Konsumtionen av alkohol är högst bland äldre ungdom och unga vuxna (med unga vuxna avses här personer i åldrarna ). För båda könen är konsumtionen högst i åldersgruppen 20–. Mot denna bakgrund anser jag att ungdomstiden i detta sammanhang sträcker sig till . Rådsrekommendationen om unga människors, i synnerhet barns och tonåringars alkoholkonsumtion Huvudtemat i utredningens fyra olika uppdrag har varit att begränsa ungdomsdrickandet och garantera unga människor en uppväxt fredad från påträngande alkoholreklam. Detta syfte är direkt uttalat i den rekommendation som Europeiska Unionens Ministerråd antog . I många avseenden finns anled- ning anta att väl lever upp till de riktlinjer som rådet tar upp. Detaljhandelsmonopolet, höga åldersgränser för legal kon- sumtion av alkohol och riktlinjer är konkreta exempel på detta. Alkoholpolitik är emellertid i högsta grad en internationell fråga genom gemenskapsrättens krav på fri rörlighet för varor och en internationell produktion. möjlighet att påverka den internationella utvecklingen är av avgörande betydelse för att kunna bedriva en framgångsrik nationell alkoholpolitik. Råds- rekommendationen kan ur det perspektivet ses som ett system vid sidan av nationell lagstiftning, med syfte att förhindra tillverkning och försäljning av alkoholdrycker som, i strid mot de övergripande mål som unionens länder har enats om, riktar sig direkt till unga konsumenter. riktlinjer har varit gällande , då ännu hade såväl tillverknings- som importmonopol för alkoholdrycker. Riktlinjerna är inte bindande på samma sätt som en lagstiftning utan utgör tolkning av alkoho- lagens krav på att marknadsföring av alkoholdrycker till konsument skall vara måttfull. Med tanke på förändringarna i svensk alkohol- politik och den ökande internationaliseringen bör Kon- sumentverkets riktlinjer i valda delar inarbetas i alkohollagen. Fri- villiga överenskommelser och åtaganden från branschen är emeller- tid också viktiga redskap för att kunna åstadkomma en framgångsrik alkoholpolitik. Gränsen för alkoholdryck går i vid 2,25 volymprocent alkohol. Inom EU är gränsen för vad som anses som alkoholdryck varierande. Drycker med en volymprocent alkohol under 1,2 anses allmänt som lättdrycker. Emellertid har med undantag av och inget EU-land ett statligt monopol för försäljning av alkoholdrycker utan dryckerna säljs i detaljhandeln eller när det gäller spritdrycker möjligen i licensierade butiker. Öl är i den enda alkoholdryck som får säljas i detaljhandeln. För de flesta av oss är öl en maltdryck med en viss beska som drycken får av humle, och som inte direkt tilltalar barn och mycket unga. Produktutvecklingen inom området maltdrycker har emellertid lett till att det numera under rubriken maltdryck säljs produkter som smakmässigt kan betraktas som läskedrycker. Detta kan inte ha varit lagstiftarens mening. Tanken att ändra gränsen för alkohol- dryck till vad som är allmänt vedertaget inom EU, diskuterades av Alkoholreklamutredning (SOU 1998:8), som emellertid ansåg en sådan ändrig mindre lämplig. Jag har därför föreslagit att man bör pröva möjligheten att ändra lagens definition av öl. Regeringen bör utse en samverkansgrupp med representanter för tillverkare, importörer och detaljhandeln för att träffa överens- kommelser om riktlinjer för tillverkning, import, marknadsföring och försäljning av alkoholdrycker och andra alkoholprodukter som direkt vänder sig till unga konsumenter. Gruppen skall även följa den internationella utvecklingen och ansvara för utarbetandet av de rapporter, som Europeiska kommissionen kan begära av regeringen med anledning av rådsrekommendationen. Alkoholbranschens sponsring inom idrotten Internationaliseringen märks också på idrottsområdet. Genom TV- kanaler som huvudsakligen sänder sport kan vi följa idrottsevene- mang från praktiskt taget hela världen. För internationella företag är detta naturligtvis en möjlighet att få sitt varumärke spritt och dessutom kopplas samman med de positiva värden som idrotten ger. Sponsring av en enskild idrottare, ett idrottslag, en turnering eller annat idrottsevenemang är vanligt förekommande i dessa sammanhang. Begreppet sponsring har emellertid ingen vedertagen definition. Mot bakgrund av utredningens uppdrag att ur ett folk- hälsoperspektiv diskutera möjligheterna att begränsa alkoholbran- schens idrottssponsring har definitionen inte någon större bety- delse. Marknadsföringsbegreppet i marknadsföringslagen täcker utredningens behov i detta avseende. Sponsring från alkoholbranschen i form av reklamutrymme på dräkter, arenor, program, dryckesleveranser m.m. mot ersättning i pengar förekommer i första hand inom lagidrotterna och då fram- förallt fotboll och ishockey. Sponsring gäller främst elitserierna, som massmedialt har det största riksintresset. Utövarna har idrot- ten som sitt yrke och den dominerande delen av publiken utgörs av män i åldrarna 20–. Enligt alkohollagen skall vid marknads- föring av alkoholdrycker särskild måttfullhet iakttas. Konsument- verkets riktlinjer för marknadsföring av spritdrycker vin och starköl tillåter inte alkoholreklam på idrottsarenor. Idrotten är vår största folkrörelse som i stor utsträckning är beroende av ideella insatser från ledare och tränare. Detta gäller i högsta grad barn- och ungdomsidrott. Idrottsrörelsen är väl med- veten om sitt ansvar och man arbetar aktivt med frågor kring alko- hol och missbruk på alla plan inom idrotten. Frågan om vilka spon- sorer som skall accepteras som bidragsgivare är en fråga som i för- sta hand bör hanteras inom idrottsrörelsen. Enligt Konsument- verkets riktlinjer är som nämnts alkoholreklam på idrottsanlägg- ningar förbjuden. Bryggerier tillverkar såväl lättdrycker som alko- holdrycker. Jag anser att bryggerier, som har en försäljning av lätt- drycker, som i volym motsvarar minst hälften av totala försäljning av lättdrycker, öl, starköl och starkcider bör få mark- nadsföra sina lättdrycker i idrottssammanhang med sitt firmanamn, även om firmanamnet förekommer i samband med alkoholdryck. För att förhindra förväxling mellan lättöl och andra alkoholhaltiga lättdrycker med alkoholstarkare varianter av samma dryck, bör varumärkesreklam inte förekomma för sådana förväxlingsbara drycker. Med en sådan bestämmelsen uppnås även överensstäm- melse med Radio- och TV-lagens bestämmelser om reklam och annonsering, enligt vilken ett program inte får sponsras av någon vars huvudsakliga verksamhet gäller tillverkning eller försäljning av alkoholdrycker eller tobaksvaror. Den kartläggning som utredningen gjort när det gäller alkohol vid ungdomsevenemang visar att alkohol förekommer i betydligt större utsträckning i samband med musikevenemang och andra festivaler än vid idrottsevenemang. I denna del kommer jag emellertid inte med några nya förslag i egentlig mening. Problemen ligger ofta i hur serveringen av alkoholdrycker fungerar. Verktygen för att åstadkomma bättre ordning och nykterhet och för att hindra ung- domar under att dricka alkoholdrycker i samband med ser- vering finns i alkohollagen. Vad som behövs är en mer aktiv tillståndsprövning, en mer aktiv tillsyn över den tillfälliga serveringen till allmänheten, men också en mer aktiv påföljdshantering. För att skapa möjligheter för en förbättrad tillsyn vill jag påpeka att det kan finnas skäl för kommu- nen att överväga en differentierad nivå på avgiftsuttaget avseende tillsyn. Ett evenemang som pågår i kräver rimligen mer tillsyn och tillsynsberedskap än ett som endast pågår /kväll. Olägenheter på områdena utanför festivalområdena har framför- allt berott på att ungdomar mer eller mindre har lämnats i fred och att alkoholdrycker därför fritt kunnat konsumeras och langas. En ökad närvaro av vuxna och väsentligt ökade insatser från berörda myndigheter, särskilt polisen skulle behövas. Ungdomar frekventerar i högre grad än äldre personer restauranger inte minst när det gäller sen och . Att föreslå en begränsningsregel som ger kommunerna rätt att ange det antal serveringsställen med sena serveringstider som maximalt kan tillåtas har varit utredningens uppgift. Jag föreslår att två tillägg görs i första stycket i 6 kap 4 § alkohollagen. Tillståndsenheten får bestämma det högsta antal serveringstillstånd med serveringstid efter (medgivande till utsträckt serverings- tid efter normaltiden) som skall få finnas i kommunen. Sådana medgivanden gäller i högst . Därefter skall de omprövas. En regel som begränsar rätten att servera alkohol efter ett visst klockslag reglerar inte själva rättigheten att servera alkoholdrycker som sådan, utan begränsar endast den tid under vilken rättigheten kan utnyttjas. Under förutsättning att regeln är generellt tillämplig och inte påverkar avsättningen av varor eller hindrar utländsk etablering i förhållande inhemsk borde den kunna motiveras utifrån alkoholpolitiska mål utan att hindras av EG-rätten. Regeln bör dock kompletteras med motivuttalanden som anger att en objektiv grund för antalet restauranger med sen öppettid alltid skall anges. Grunden för antalet restauranger med sen öppettid kan variera från kommun till kommun. Invånarantalet kan var ett skäl till begräns- ning, men även andra skäl bör kunna åberopas. Dessa skall anges i kommunernas alkoholpolitiska program. Den kommun som vill införa en begränsningsregel får utgå från de serveringstider som redan finns i kommunen. En kommun kan vilja minska antalet restauranger som har sen tid. Eftersom det all- tid finns en viss omsättning av restauranger, som av olika skäl upp- hör med sin verksamhet, kan kommunen utnyttja detta. Mitt för- slag är att samtliga beslut om sena serveringstider skall omprövas . En sådan omprövningstid ger en viss kontinuitet för den tillståndshavare som fått den sena tiden. Genom att server- ingstiden omprövas vart annat år skapas ett incitament för till- ståndshavaren att särskilt se till att lagens krav på t.ex. ordning och nykterhet uppfylls. Kravet på omprövning av medgivna sena serveringstider bör gälla generellt för alla kommuner som väljer att införa begränsningsregeln. Som exempel kan nämnas att de tre största kommunerna i landet tillämpar ett system med årlig omprövning av serveringstider med sluttid . Alla tre kommunerna uppger att de är nöjda med systemet. Under utredningsarbetet har det blivit uppenbart att vissa av alkohollagens bestämmelser av kommunerna upplevs som svåra att tillämpa. Mot bakgrund av detta, men också med hänsyn till de ändrade förutsättningarna för marknadsföring av alkoholdrycker, anser jag att det finns skäl att överväga en total översyn av serveringsbestämmelserna och bestämmelserna om marknadsföring av alkoholdrycker. Utredningens uppdrag består av fyra delar. 1.Se över möjligheterna att begränsa alkoholbranschens spons- ring inom idrotten 2.Kan förekomsten av alkohol minska i samband med olika idrotts- och andra evenemang där ett stort antal barn och ungdomar deltar? 3.Behövs åtgärder för att följa Rådsrekommendationen av om unga människors, i synnerhet barns och ton- åringars alkoholkonsumtion? 4.Går det att begränsa antalet restauranger med servering ? Ytligt sett kan delarna förefalla vitt skilda med mycket få gemen- samma nämnare, men under arbetets gång har det blivit allt tydligare att utredningsuppgifterna både kompletterar och i vissa avseenden överlappar varandra. Rådsrekommendationen innehåller en rad uttalanden och rekom- mendationer, som medlemsstaterna har att ta hänsyn till i sitt arbete för en ökad folkhälsa. EU: s medlemsländer uppmanas att i samarbete med tillverkare och försäljare av alkoholdrycker se till att reklam eller sponsring i samband med idrotts- eller andra evene- mang där ett stort antal barn och ungdomar deltar inte utformas eller marknadsförs på ett sätt som tilltalar barn och ungdom. I rådsrekommendationen finns grunden för uppdraget nämligen strävan att åstadkomma en uppväxt och ungdomstid utan alltför påträngande marknadsföring av alkoholdrycker. Av tradition har den svenska alkoholpolitiken syftat till att särskilt skydda barn och ungdom från en för tidig alkoholdebut. Ett förbud mot mark- nadsföring av alkoholrycker riktad till barn och ungdom (eller som skildrar barn och ungdom) infördes i alkohollagen. Att majoriteten av utövare av olika sporter är unga ligger i sakens natur. Intresset för sport är emellertid något som följer oss långt upp . Från aktiva utövare går vi till åskådare. Få är de som varit aktiva inom idrotten på elitnivå. Som åskådare är det dock främst elitidrotten vi ser på TV eller söker oss till arenan för att titta på. Idrott på elitnivå kräver resurser. Pengar från sponsorer är ett bidrag till finansieringen inte minst till de massmedialt intressanta arenaidrotterna fotboll och ishockey. Elitidrottare blir idoler för unga och skapar intresse för idrotten och motivation för många barn och ungdomar att själva idrotta. I dagens är motion och idrott viktiga folkhälsofrågor. Lika folkhälsofrämjande är inte den ölkultur som följt med fotboll och ishockey, men även t.ex. motorsport och bandy. När i fotboll ägde rum spelades och sändes matcherna på för opraktiska tider. Uppenbarligen ansåg flera kommunala politiker att detta var skäl nog att frångå alkohollagens normala serveringstider för alkoholdrycker. Starköl kunde få serveras också före . VM-matcher i fotboll måste för många uppenbarligen avnjutas tillsammans med starköl, även om de äger rum . Ingen kan förvåna sig över att bryggerinäringen förstått att ta vara på publikintresset genom att inom ramen för lagar och riktlinjer marknadsföra sina produkter i samband med dessa idrotter. Restaurangernas sena öppettider och begränsningen av dessa tider är mitt uppdrag. På detta område har jag också förslag. Jag har dock tagit mig friheten att redogöra för och i någon mån kom- mentera också de tidiga öppettiderna och konsekvenser av dem. Alkohollagen innehåller detaljerade regler om tillstånd för och tillsyn över servering av alkoholdrycker. Reglerna är desamma oavsett när servering sker, om servering sker på en restaurang i en idrottsarena i anslutning till idrottsutövande, i öltält på en festival eller vid ett musikevenemang som direkt riktar sig till unga. De är alkoholpolitiskt motiverade. Syftet är att servering av alkoholdrycker alltid skall ske återhållsamt och att underåriga inte skall tillåtas dricka sådana drycker samt att det skall vara ordning på serveringsstället. Det är inte ovanligt att en idrottsklubb har inkomster från restaurangverksamhet i samband med matcher och att inkomsterna från mat och inte minst ölförsäljning bidrar till klubbens ekonomi. Klubbarna kan ofta köpa öl och läsk till rabatterat pris, som ett led i bryggeriernas sponsorverksamhet. Detta är en utveckling som delvis kan förklaras av att arenorna ofta är påkostade byggnads- komplex med krav på lönsamhet. Detta kräver att lokalerna utnyttjas frekvent och lockar stor publik. Flera restauranger och så kallade vip-loger är nödvändiga attribut för god publiktillströmning och hög lönsamhet. Arenorna är därför också avsedda att kunna användas för andra ändamål t.ex. konserter med mer eller mindre inriktning mot ungdomar. Kommunala och ibland privat anordnade festivaler och musik- evenemang har blivit allt vanligare över hela särskilt då vädret lockar till utomhus- aktiviteter. Festivaler skapar feststämning och vi-känsla i kom- munen. De ger dessutom visst bidrag till kommunernas ekonomi. För att locka besökare till festivalområdet meddelar kommunerna åtskilliga tillfälliga serveringstillstånd. Mina erfarenheter är dock att dessa festivaler kan föra med sig mindre lyckade konsekvenser.