sou · GRB3121d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Programmet planerades i nära samråd med svenska intressenter/organisationer inom design, dans, litteratur, musik, film, barnteater, mat och mode. Som basutställning visades 3D+-Swedish Design on Stage. I övrigt omfattade programmet visning av tolv filmer, två barnteaterföreställningar, tre konserter, en dansföreställning, ett kombinerat poesi/musikframträdande, fyra litteraturseminarier, ett filmseminarium, en och livsstilsatsningen Svenska Bilder – en helt ny form av presentation, där målet var att visa en helhetsbild av med utgångspunkt från fyra kläd- kollektioner. Målsättningen med satsningen var att låta den spanska publiken få möta delar av dagens och på så sätt intressera dem för fortsatta kontakter med svenskt kultur- och näringsliv. Satsningen omgavs av mycket omfattande marknadsföringsåtgärder. Kostna- derna för uppgick till . Svensk höst i , och vårvintern 2004 genomförs i en rad svenska utställningar och evenemang med fokus på historia, kultur och livs- stil. Syftet är att spegla och svensk-italienska relationer i historisk tid. och i är initiativtagare och huvudansvariga för projekten, vilka produceras i samarbete med ett flertal svenska kulturinstitutioner. I i visades en utställning om Drottning och skatter från . Svenska utställningsparter är Natio- nalmuseum, Kungl. Husgerådskammaren och Livrustkammaren. Svenska kultursatsningar i utlandet med öppnades en design- och modeutställning, och på ett tiotal gallerier visades svensk samtids- konst. Palazzo var värd för en nyframtagen , och svenska filmveckor med bl.a. en Bergman-retro- spektiv genomförs på flera orter. I kombinerades filmpro- grammet med en designutställning på temat /Outdoor. Kostnaderna för hela projektet beräknas uppgå till ca , inklusive viss sponsorsfinansiering. , Musical Links 2002–2003 Projektet var ett samarbete mellan å ena sidan Rikskonserter (med stöd av , och i ), å andra sidan i samt , Nationalfilharmonin, Musikakademien och i . Det innehöll konsertturnéer i med ensembler och solister från , framträdanden i för många av främsta artister, gemensamma satsningar med unga artister, mästarklasser, utbyten av folkmusik- och jazz- artister samt särskilda verksamheter kring nutida musik och kun- skapsutbyten. Seminarier organiserades parallellt med ett utökat utbyte mellan litauiska och svenska tonsättare, där Internationella Ton- sättarcentrum var huvudarrangör. En rad administratörer och unga musikproducenter besökte institutioner i respektive länder, studerade arbetssätt och deltog i seminarier och administrativa möten. Insatser med flera initiativtagare Det kanske mest kända exemplet på s.k. livsstilsevenemang är Swedish Style i som genomförts fyra gånger (1999, 2001, 2002 och 2003). Syftet har varit att presentera och profilera ung svensk livsstil för en ung japansk publik samt för företag och medier samt särskilda målgrupper, däribland många kulturella. Aktiviteterna har bestått av utställningar, evenemang och seminarier, med tonvikt på design, arkitektur, IT, musik, mat, mode och film samt informationsinsatser. Ett stort antal svenska Svenska kultursatsningar i utlandet företag, svenska och japanska institutioner, enskilda organisationer, kreatörer och kulturskapare har deltagit med som nav för aktiviteterna. Regeringen har bidragit med delfinansie- ring om ca 250 000–för respektive projekt. Swedish Style 2002 och 2003 hade ett mer uttalat syfte än tidigare att skörda kommersiella framgångar för svenska företag m.fl. av de kontakter och det starka intresse som konstaterats för svensk upplevelseindustri i . Projektet leddes av och genomfördes i nära samverkan med i och de deltagande företagen, myndigheterna och institutionerna samt japanska samarbetspartners. Det kan tilläggas att stora branschsatsningar genomförts med stor framgång i bl.a. Living in i samband med möbel- mässan i och i 1999. Vid 2003 gjordes ett samordnat framträdande av möbel- och design- branschen. Regeringen gav ett bidrag till Svensk Form () för särskilda export- och PR-insatser som samordnades och genomfördes i samråd med , möbelbranschen och . En ny svensk satsning i förbereds . Stiftelsen byggde en kopia som till linjer, skrov och rigg motsvarar originalet och som sjösattes i på . Fartyget planeras inleda sin jungfrufärd till och besöka , , , och på sin väg till Kanton och . Kring hela resan planeras olika former av Sverigesatsningar. i har medverkat i Ostin- defararprojektet genom att bl.a. bistå med arkivmaterial och histo- risk kunskap om ursprungsfartyget. har en betydande institutionell kompetens och erfarenhet av projektledning i utlandet och samordning av utlands- projekt. Denna är värd att utvecklas vidare inom SI. Svenska kultursatsningar i utlandet serter har betydande satsningar i utlandet. Viktiga frågor att ta ställning till inför ett projekt är om det finns en långsiktig strategi. En god framförhållning är nödvändig för att möjliggöra för andra aktörer att medverka på ett genomtänkt och kostnadseffektivt sätt. Insatserna måste vara väl förankrade i värdlandets institutioner, bl.a. för att säkra samarbete kring marknadsföring, lokaler, mål- gruppsidentifikation, publikunderlag m.m. I utlandsprojekt är det av stor betydelse att myndighe- ten/institutionen (t.ex. SI eller Rikskonserter) samarbetar med utlandsmyndigheterna och utnyttjar de nätverk som kulturlivet i respektive land har. Utan medverkan av dessa saknas den förank- ring som kan garantera att projektet blir en långsiktig framgång och av bestående värde för kulturlivet. Med tanke på utlandsmyndig- heternas ofta bristande personella resurser kan det därför vara en god investering att lägga rörliga resurser på en förstärkning vid ut- landsmyndigheten såväl före som under och även en period efter genomförd satsning. Här har och UD ett gemensamt ansvar att överväga var de (som Iku föreslår) rörliga resurserna för de särskilda kulturråden kommer bäst till nytta. Det är mycket tveksamt om enstaka stora Sverigefrämjande projekt, fyrverkerier, spelar någon roll vare sig för kulturlivet eller Sverigebilden om de inte följs upp. Den stora och för mycket resurskrävande – Creators of the Swedish Style vid i –1998 har t.ex. kritiserats för att inte ha renderat vare sig något bestående institutionellt samarbete mellan svenska och brittiska museer, nya kulturkontakter eller inverkan på Sverige- bilden i . Vikten av ständigt brinnande lågor i främjandeverksamheten (i motsats till fyrverkerier) tål att beakta i kultursatsningar i ut- landet. En sådan inriktning på arbetet förutsätter bestående resur- ser på plats och god finansiering, men den har bättre för- utsättningar för transparens, långsiktigt kontaktskapande, nät- verks- och målgruppsarbete osv. bär ansvaret för att samordna svensk medverkan vid världsutställningar i utlandet. Bland annat Export- rådet har uttryckt starkt tvivel på att dessa stora arrangemang längre är av betydelse för näringslivet, särskilt i relation till de be- tydande kostnader det medför att delta. I var det kultu- rella inslaget mycket betydande; det är dock tveksamt om det svenska kulturlivet fick ut vare sig kortsiktiga eller långsiktiga Svenska kultursatsningar i utlandet vinster av att medverka. Musiker som deltagit säger sig för egen del ha föredragit om de medel som satsats på dessa inslag istället funnits att tillgå som stöd för internationellt kulturutbyte på annat sätt. Inte heller planering eller utrymme har funnits för turnéer eller andra möjligheter till framträdanden eller kontaktskapande verksamhet i anslutning till utställningen. ledningsgrupp för kulturprojekt i utlandet fördelar relativt betydande belopp för gemensamma satsningar. Rådet har som policy att koncentrera sig på större och enstaka manifestationer. De mycket stora ekonomiska åtaganden som så- dana projekt och utställningar utgör bör ställas i relation till kulturlivets möjligheter att få utbyte av insatserna efter genom- förda projekt. Det svenska kulturutbytet med har en särställning bl.a. till följd av den starka kulturella identiteten hos svensk- språkiga befolkning. Den i kan nämnas i detta sammanhang. Fonden är en paraplybeteckning för över 400 fonder med en budget för stöd av finlandssvensk kultur om totalt . Kulturutbytet mellan våra länder stärks också av den stora finska minoriteten i och det samarbete och utbud som stöds genom i och kulturcentret i . Inrättandet av gemensamma stödfunktioner och utrymmen för ländernas ambassader i kan ses som ett steg mot ett fördjupat samarbete länderna emellan på internationellla arenor. 14Andra länders internationella kultursatsningar I de flesta av de 28 länder Iku studerat står, liksom är fallet för , kulturen för en mycket liten del av de totala statliga an- slagen (se bil. Undantagen är , , och . I de två sistnämnda leds den internationella kulturverk- samheten på hög politisk nivå (i fall är kung ordförande för , i leds Commissione Nazionale per la Promozione della Cultura Italiana all´Estero av utrikesministern). De flesta länder har någon form av kulturhus i utlandet och ett flertal har särskilda kulturråd vid ambassaderna. Det tycks inte finnas någon allmän trend att minska eller öka antalet nationella kulturhus i omvärlden (några länder ökar, medan andra minskar). Ett ofta förekommande argument är att det finns ett behov av kulturhus i utvecklingsländer, där infrastruktur och lämpliga alter- lokaler annars kan saknas. I Västvärlden är det ofta givande att samarbeta med lokala arrangörer. Detta ger trovärdighet och minskar risken för att verksamheten ska uppfattas som propagan- distisk. Noteras bör dock att såväl fransmän som andra länders företrädare framhållit det svenska i (CCS) som ett av de främsta och mest intressanta i . Flera länder har påpekat risken med att binda upp sig i de fasta förvaltningskostnader ett kulturhus kan medföra. Ett aktuellt exempel på detta är relativt nyinvigda kulturhus i , vars bygg- och driftskostnader blivit avsevärt långt mer om- fattande än vad man ursprungligen budgeterat. Att söka regionalt och internationellt samarbete är en trend. Tyska delstater, franska kommuner och även svenska län bedriver regionalt samarbete inom kulturens område. På institutionsnivå samarbetar tyska Goethe-Institut med i vissa länder i det forna och man diskuterar även sam- arbete i länder och regioner i andra världsdelar. Andra länders internationella kultursatsningar iska länder har ett internationellt kultursamarbete under parollen Platform Culture – Central Europe. Gruppen har genomfört en rad evenemang i bl.a. och , och beslutat upprätta ett gemensamt kulturhus i . har en internationell kulturfond vid vilken en- skilda, större kulturaktörer och organisationer kan ansöka om stöd för sin internationella verksamhet. En omfattande reform 1997 innebar att parlamentet höjde anslaget för insatser inom ramen för den internationella kulturpolitiken i utbyte mot att utrikes- och kulturministerierna ministerierna upprättade ett gemensamt organ för beviljande av projektstöd, Homogene Groep voor Internationale Samenwerking (HGIS). Beredningen av ansökningar till HGIS handhas av tjänstemän från respektive ministerier, medan det slutliga beslutet tas på stats- sekreterarnivå. HGIS svarar för ca en fjärdedel av de medel som spenderas på internationella kulturevenemang, och beaktar i princip endast ansökningar . För projektfinansiering på lägre bidragsnivå svarar Mondriaan Stichting och Fonds voor de Podiumkunsten, där det är utövande kulturarbetare som gör be- dömningarna. har ett stort regionalt styrt internationellt kulturut- byte. Också enskilda regioner i , och upp- träder ofta med egna montrar och främjandesatsningar i utlandet vid sidan av den eventuella nationella satsningen. En mycket om- fattande satsning genomförs i , 2004 (), i samarbete mellan bl.a. den spanska regeringen, den autonoma katalanska regeringen och . Det kulturella inslaget beräknas omfatta omkring 200 föreställningar, 1500 konserter och närmare 10 000 artister från hela världen. Som en reaktion på attentaten har vikten av s.k. kulturdiplomati i utrikesförvaltningarnas verksamhet och i det internationella utbytet särskilt lyfts fram av , , , , , , och . I detta sammanhang avses mer specifikt vikten av förstärkt dialog och utbyte med den muslimska världen. Flera länder arbetar också på att utveckla samverkan mellan kultur och näringslivet, i synnerhet i samband med utlandssats- ningar. Finska tillsatte t.ex. 1997 en kommitté för kulturindustrierna vilken formulerade en strategi för internationellt kulturfrämjande för perioden –2004; målet var Andra länders internationella kultursatsningar att sammanföra nationell expertis, samordna utvecklingsprojekt, höja konkurrenskraften inom sektorn och genom detta också öka kulturarbetarnas arbetstillfällen. tillsatte den brittiske premiärministern en Task Force i syfte att lyfta fram den betydelse kulturområdet har för den ekonomiska till- växten m.m. Vid sidan av det Nordiska ministerrådets internationella kultur- verksamhet, genomförs sådan inom ramen för samarbetet mellan nordiska utlandsmyndigheter. Särskilt goda förutsättningar finns vid den gemensamma nordiska ambassadanläggningen i () som invigdes . Vid ambassadanlägg- ningen arrangeras både samnordiska och nationella kulturprogram i Felleshuset, en gemensam byggnad för utställningar och konsert- verksamhet. Variationerna är stora när det gäller ländernas organisation och an- svarsfördelning mellan olika verkställande organ. Synen på behov av utlandsinstitut och deras organisation varierar. Det är angeläget att fortlöpande ta del av hur andra länder utformar den internatio- nella kulturverksamheten och att ta del av pågående forskning inom internationell kulturpolitik. har ett ansvar att föra hem och sprida denna kunskap, och bör i sammanhanget närma sig utlandsmyndigheterna, vilka på plats kan ge värdefull information och bedömningar av vikt för och svenskt kulturliv. Följande faktorer har enligt Iku en övergripande betydelse för statens insatser till stöd för internationellt kulturutbyte: det svenska kulturlivet måste kunna utveckla både sin kvalita- tiva nivå och sin bredd i internationella sammanhang kultur betyder allt mer i umgänget mellan nationer utrikespolitiska läge kräver ökad aktivitet för att landet ska förbli en aktiv part i det internationella samarbetet har kännetecknats av dramatiska om- världsförändringar. De har påverkat det internationella kulturlivet och därmed kulturkontakter. Nedan anges de viktigaste förändringarna. Den s.k. IT-revolutionen har gjort internationella kontakter till ett naturligt inslag i allt fler människors vardag och har skapat nya förutsättningar för internationellt kulturutbyte. Kultur tillmäts internationellt allt större betydelse som sam- hällelig utvecklingsfaktor. Fler länder än någonsin är involverade i internationellt kulturutbyte. Kultur har blivit ett mycket betydelsefullt inslag i nationell främjandeverksamhet. Att tillhört EU har gjort det möjligt för landet att utnyttja kultursamarbetet inom unionen och dess finansiella stödformer. 2004 kommer att på- skynda utvecklingen av kulturella relationer inom unionen och med tredje land. En internationell mångkultur baserad på etnisk, språklig och kulturell mångfald håller på att växa fram. Mångfaldsfrågor har fått ökad betydelse inom internationell kulturpolitik. Kulturarbetare och kulturverksamheter i har fått ut- vidgade arbetsmarknader, vilket medfört nya möjligheter men också ökad konkurrens. Kulturlivets egna nätverk har fått ökad betydelse för de internationella kontakterna. Den internationella dimensionen i kulturinstitutionernas verk- samhet har stärkts. En ökande del av det internationella kulturutbytet bedrivs på regional och lokal nivå. Det internationella resandet har ökat kraftigt. Engelskans ställning som världsledande språk har befästs. Villkoren för internationella kulturkontakter påverkas vidare av följande omständigheter: mot kommer att medföra att den särskilda svenska satsningen på utbyte med dessa länder upphör, och att det goda tillflöde av resurser som funnits för kulturutbyte med regionen krymper och förskjuts ytterligare österut (, , Vitryss- land osv. Svenskt kulturliv och kulturpolitik har i till- tagande utsträckning berörts av internationella avtal, konven- tioner, direktiv m.m. 15.2Skäl för ökat internationellt kulturutbyte Den utveckling som sammanfattats i föregående avsnitt visar att de internationella kulturkontakterna blir allt viktigare för . De påverkar vårt samhälle i dess helhet men i synnerhet vårt kulturliv. Dessa kontakter har central betydelse för bilden av utom- lands och för roll i det internationella samarbetet. Till detta kommer att intresset för svensk kultur är stort och ökande i utlandet. Svenska kulturyttringar får betydande uppmärksamhet i utländska media och svenska kulturaktörer vittnar om allt fler in- bjudningar till samarbete, festivaler och turnéer i utlandet. Det svenska kulturlivet är i hög grad också beroende av inspiration och nya impulser från omvärlden för att utvecklas. Som framgår av kapitel 12 har ökningen av det statliga stödet till internationellt kulturutbyte främst gällt insatser för utrikes- eller biståndspolitik. För att kulturlivet skall kunna utvecklas bör andelen fria resurser - medel som inte är öronmärkta för ett specifikt politikområde eller en särskild region - öka. Regeringen har uppmärksammat betydelsen av det internatio- nella kulturutbytet i Regeringsförklaringen : Kulturen blir ett viktigt reformområde under förstående mandat- period det internationella kulturutbytet ska vidgas Insatserna för invandrarnas kultur ökar. I Regeringsförklaringen betonas kulturområdet inte lika uttryckligt, men deklarationer om att ska vara ett än mer aktivt EU- land, att kontakterna över ska öka och att samverkan medBrasilien, och kommer att intensifieras innehåller ofrånkomligen kulturpolitiska dimensioner. Kulturlivet i genomgår en påtaglig internationalisering. Alla kultur- och konstområden berörs. Önskemål om och förväntningar på vidgade kontaktytor ökar stadigt, behovet av utbildning utom- lands och av internationell pedagogisk kompetens i likaså. Museer lånar i ökande grad ur utländska samlingar och mot- svarande förfrågningar om lån inkommer från utlandet. Till detta kommer konferenser, stipendievistelser m.m. Iku har kunnat kon- statera att antalet personer som arbetar internationellt inom kultur- sektorn (konstnärer, experter och tjänstemän) har ökat . Det internationella perspektivet blir alltmer betydelsefullt inom kulturpolitiken. En långsiktig internationell kulturpolitik krävs för att utveckla och hävda svenskt kulturliv i ett allt mer konkurrensin- riktat internationellt klimat. Mångfalden måste värnas, även de smala genrerna och de ekonomiskt svaga aktörerna måste få ett stöd. Det är kulturpolitiskt angeläget att driva internationalisering inom alla områden, vidta riktade åtgärder för att etablera nya kon- takter och arbeta för att undanröja hinder för utbytet. Nya verktyg måste skapas för att bemöta befintlig och ny efterfrågan på svensk kultur i utlandet. Statliga insatser på området ska bygga på kulturlivets egna förut- sättningar och behov, vilka kan variera mellan olika konstområden. Bland åtgärder som är aktuella kan nämnas stöd till konstnärliga och kulturella nätverk, småskaligt kulturutbyte, etableringen av nya konstnärliga arenor i och utomlands samt ökad tillgänglig- het till museer och kulturarv. De nätverk som bildas på konstnärers och kulturinstitutioners initiativ utgör en central resurs. Den krea- tivitet och de internationella kontaktmöjligheter som finns här ska tillvaratas. IASPIS är ett exempel på en verksamhet som tillvaratar utvecklingsmöjligheterna i kulturlivets egna kontakter. Den mångkulturella utvecklingen i ger nya möjligheter till förstärkning av internationella nätverk och utbyten, en förnyad och bredare Sverigebild och nya projekt. Det är en viktig uppgift för kulturinstitutionerna att tillvarata dessa möjligheter. Det är Ikus uppfattning att ett mångkulturellt utbyte bör utgöra en inte- grerad del av verksamheten vid alla kulturinstitutioner. Dessa bör följaktligen beakta frågan i samband med personalrekrytering; organisatoriska särlösningar bör undvikas. De kulturpolitiska frågorna blir alltmer internationaliserade. Genom medlemskapet i EU påverkas av internationella regelverk. För att analysera konsekvenserna för kultursektorn krävs ett ökat kulturpolitiskt erfarenhetsutbyte. utrikespolitiska läge har förändrats påtagligt . Förändringarna har inneburit utmaningar och påfrestningar för hela samhället. debatterades utrikespolitiska läge intensivt, främst med anledning av folkom- röstningen om medlemskap i den europeiska valutaunionen EMU detta år. Resultatet av omröstningen blev ett kraftigt avvisande av medlemskap. Med anledning av detta har regeringen, i sin Regeringsförklaring, dragit slutsatsen att måste intensifiera Europasamarbetet i övrigt. Enligt Ikus mening har kulturen en mycket betydelsefull roll att spela i detta sammanhang. I synnerhet gäller detta med tanke på att unionens tio kandidatländer förefaller redo att ansluta sig till EMU. Om så sker kommer (med och ) att utgöra en utanförstående minoritet om tre länder av totalt 25. Därmed kommer de till buds stående instru- menten för kommunikation och samarbete att tillmätas än större vikt. har sin kulturhistoriska förankring i . Ansök- ningsbilden under det senaste årtiondet har också präglats av önsk- ningar från kulturlivets sida om större möjligheter att utveckla ut- bytet med länder i och . Dessa önskemål har inte i tillräcklig utsträckning kunnat mötas i bidragsgivningen. ökade riktade stöd till avsevärt, i primärt syfte att främja utvecklingen av demokrati, men ofta genom insatser på kulturens område. Verk- samheten kom att få stor betydelse för det svenska kulturlivets kontakter med dessa länder, och i ännu högre grad för samarbets- ländernas möjligheter att etablera internationella kontakter och ut- byten. Stödet anses nu ha fyllt sitt syfte i och med att de flesta av dessa står i begrepp att bli fullvärdiga medlemmar av EU. Det sär- skilda demokratistödet börjar därför att fasas ut sam- tidigt som länder längre österut prioriteras istället. De nya EU- medlemmarna kommer därmed att ingå i samma kategori för be- dömning av bidrag för kulturutbyte som övriga länder i Väst- /. Detta kommer att öka konkurrensen om de resurser som redan är underdimensionerade. globala relationer har blivit mera om- fattande. Vi har ett gott anseende i det internationella arbetet för fred, konflikthantering, demokrati, mänskliga rättigheter, jäm- ställdhet och miljöskydd. Kultur kan spela en viktig roll i alla dessa sammanhang. I propositionen Gemensamt ansvar: politik för global utveckling (2002/03:122), framhåller regeringen att bör stärka kulturutbytet med utvecklingsländerna. Kulturens roll i samhällsutvecklingen är central och ges allt större uppmärksamhet i internationella biståndssammanhang. Det svenska engagemanget inom kultursamarbetet har varit av stor betydelse också för det svenska kulturlivet och dess internationalisering. Ett annat betydelsefullt område inom vilket bör stå för ett långsiktigt engagemang på kulturområdet är internationell handelspolitik. Att bygga upp ett långsiktigt förtroende för svenskt kulturliv är av stor betydelse för den Sverigebild man vill skapa. Det mesta av detta förtroendeskapande arbete sker i det vardagliga arbetet på kulturinstitutioner och ambassader. Kulturdiplomati är ett allt viktigare utrikespolitiskt instrument. 15.3Vad krävs för ett framgångsrikt internationellt kulturutbyte? 15.3.1Tydliga mål och riktlinjer I kapitel 3 konstateras att mål som har betydelse för den interna- kulturverksamheten finns inom kulturpolitiken, utrikes- och handelspolitiken samt inom biståndspolitiken.