sou · GRB356d1 · 2004-01-01 00:00:00 — I kapitel 7 behandlas de konkurrens- och statsstödsregler som har betydelse för verksamhet. verksamhet kan ge upphov till konkurrenssnedvridande effekter och det ekonomiska stödet till kan vara i konflikt med EG:s gemensamma regelverk. Utredningen konstaterar sammanfattningsvis att utredningens förslag om ett nytt ersättningssystem dels eliminerar nuvarande osäkerhet rörande konkurrensneutraliteten, dels inte utgör något statsstöd. Behovsbilden samt alternativ och komplement Samhall AB:s möjligheter att erbjuda sysselsättning för personer med arbetshandikapp minskar . Den s.k. timvolymen har minskat med en femtedel ; från till . I kapitel 8 redogör utredningen för behovsbilden och de alterna- tiv och komplement som vuxit fram. Utredningens undersökning av behovet visar tydligt att alternativa insatser behövs. Utredningen redovisar olika underlag för att bedöma vilket behov som egentligen finns av arbetsplatser som ger ett menings- fullt och utvecklande arbete åt personer med arbetshandikapp. Enligt de bedömningar som gjorts borde åtminstone 25 000–30 000 personer ha behov av en trygghetsarbetsplats. Bedömningen av storleken på målgruppen för allmänt skyddat arbete, genomströmningsfasen är mer osäker. Utredningen menar dock att en omfattning på 10 000 personer som kontinuerligt får del av genomströmningsfasen är rimlig. Det är angeläget att alternativ och komplement utvecklas. Framför allt är det angeläget att verksamheter med stark lokal för- ankring kan byggas upp. Det kan röra sig om många olika former; exempelvis privata företag, ekonomiska föreningar, kooperativ, kommuner, som tar som utgångspunkt behoven på lokala arbets- marknader. I kapitel 9 behandlas associationsform. är ett aktiebolag. I utredningsuppdraget har ingått att utvärdera associationsform och följa upp om slutsatserna i SOU 1991:67 samt proposition 1991/92:91 (som låg till grund för bolagise- ringen) är giltiga. Utredningen konstaterar att slutsatserna i stort sett är giltiga och att det inte föreligger skäl att ändra Samhall AB:s associationsform. Hur genomför sitt uppdrag I kapitel 10 framhåller utredningen att har ett omfat- tande, komplext och sammansatt uppdrag, där förväntningsbilden ser olika ut beroende på om utgångspunkten är sysselsättningsska- pande, utvecklande/rehabiliterande, regionalpolitiskt eller fördel- nings/socialpolitiskt. Affärsverksamheten är en förutsättning för det arbetsmarknads- politiska och sociala uppdraget. är det här motsättningen i uppdraget ligger. Verksamheten har under hand, av affärsmässiga skäl, blivit mer specialiserad till stora kunder och till mer storskalig och koncentrerad produktion. Enligt utredningens bedömning har konsekvenserna för effektiviteten förändrats (försvårats) i takt med att – åtminstone i delar – i allt högre utsträckning kommit att likna ett företag vilket som helst. Det har blivit allt svå- rare att förena affärsverksamhet och de arbetsmarknadspolitiska och sociala målen. Utredningen pekar i betänkandet på flera områ- den där det föreligger betydande spänningar mellan affärsverksam- heten och dessa mål. Utredningens samlade bedömning är att , utifrån de förutsättningar som gäller, genomför uppgiften på ett godtagbart sätt. Utredningens menar att det finns stora förändrings- och utvecklingsbehov när det gäller hur det arbetsmarknadspoli- tiska uppdraget som helhet genomförs respektive inom vart och ett av de deluppdrag som lagts fast för ; att ge meningsfullt arbete, att ge utvecklande arbete, att erbjuda arbete där behoven finns och slutligen att ge arbete åt dem som har störst behov. Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet I kapitel 11 noterar utredningen att i nuvarande finansierings- och styrmodell kopplas ersättningen till ett avtal mellan staten och . I avtalet anges de mål och krav som staten ställer på verksamheten. Sysselsättning, rekrytering och övergångar är prioriterade mål som är kvantifierade i avtalet. har i stort sett klarat samtliga av de prioriterade verksamhetsmålen sedan bolagsbildningen, men både måleffektiviteten och kvaliteten i de rapporterade uppgifterna kan ifrågasättas. Utredningen noterar bl.a. att sysselsättningsmålet justerats ned med hänsyn till vad bolaget förväntats klara av. Arbetstimmar för personer som är undersysselsatta ingår i den upparbetade timvoly- men som redovisar till regeringen. Utredningen anser att regeringen bör överväga att fastställa ett sysselsättningsmål som är netto (exklusive undersysselsättning), dvs. endast avse produktiv och utvecklande arbetstid. Utredningen noterar att formellt har klarat över- gångsmålet (f.n. ). Utredningen menar dock att detta mål är synnerligen lågt satt. Det finns betydligt fler inom som rimligtvis skulle kunna övergå till arbete på den reguljära arbets- marknaden. Utredningen har särskilt kartlagt kvinnor och över- gångar. Utredningen anser att stora insatser måste till för att öka kvinnors andel av övergångarna. Rekryteringskravet finns för att säkerställa att personer med arbetshandikapp med sämst förutsättningar får tillgång den arbetsmarknadspolitiska insatsen skyddat arbete hos . Utredningen anser, i likhet med RRV, att AMS tillämpning av regelverket inte ger tillräcklig styrning och ledning för handläg- garna när det gäller anvisningen till skyddat arbete hos . Utredningen anser vidare att de prioriterade grupperna inte är till- räckligt tydligt definierade, vilket ger utrymme för olika bedöm- ningar av handläggarna vid arbetsförmedlingen. Som de priorite- rade grupperna är definierade går målet dock inte att mäta, följa upp och kontrollera. Nuvarande mål bör därför omformuleras. I kapitel 12 behandlas uppföljnings- och utvärderingsfrågorna. Enligt utredningens uppfattning råder det oklarheter om vem som har ansvaret för att följa upp och utvärdera verksamheten inom . Det saknas också relevant information som äga- ren – staten – behöver för att kunna styra verksamheten på ett ändamålsenligt sätt. I kapitel 13 redovisar utredningen konsekvensanalyser. lag om ändring i lagen (1992:314) om tystnadsplikt i verksamhet i Samhallgruppen Härigenom föreskrivs att rubriken till lagen (1992:312) om tyst- nadsplikt i verksamhet i Samhallgruppen skall lyda lag om tystnadsplikt hos arbetsgivare som anordnar allmänt skyddat arbete. förordning om ändring i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp dels att 3, 7, 33, 36 och 39 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i förordningen skall införas nya paragrafer, 33 a–33 c, 36 a och 42 a §§, samt närmast före 33 a, 33 c, 36 och 42 a §§ nya rubriker av följande lydelse, dels att det i förordningen skall införas en ny rubrik närmast före 37 § och skall lyda Övergång till annan anställning. Bestämmelser om arbetsmarknadspolitiska program finns också i –lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program, –förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program, –förordningen (1997:1275) om anställningsstöd. I avtal mellan staten och regleras särskilda åtaganden och villkor för statens bidrag till och för verksamhet. I förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten finns allmänna bestämmelser om den arbetsmark- nadspolitiska verksamheten hos . I förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd finns bestämmel- ser om att den som tar del av arbetsmarknadspolitiska program kan få stöd till resor m.m. Insatserna i denna förordning får kombineras med varandra i följande fall: –stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen får kombineras med stöd till personligt biträde, särskilda insatser för syn- och hörselskadade enligt 16 § 1, särskild stödperson för introduktion och uppföljning, särskilt stöd vid start av näringsverksamhet, lönebidrag och skyd- dat arbete hos en offentlig arbetsgivare, –särskilda insatser för syn- och hörselskadade enligt 16 § 1 får kombineras med stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen, särskild stödperson för introduktion och uppföljning, särskilt stöd vid start av näringsverksamhet, lönebidrag och skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare, –särskilda insatser för syn- och hörselskadade enligt 16 § 2 får kombineras med särskilt stöd vid start av näringsverksamhet och, om fråga är om en person med gravt arbetshandikapp, med löne- bidrag, –stöd till personligt biträde får kombineras med stöd till hjälp- medel på arbetsplatsen, särskilt stöd vid start av näringsverksamhet och, om fråga är om en person med gravt arbetshandikapp, med lönebidrag, –särskilt stöd vid start av näringsverksamhet får kombineras med särskilda insatser för syn- och hörselskadade enligt 16 § 1, stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen och stöd till personligt biträde, –särskild stödperson för introduktion och uppföljning får kom- bineras med särskilda insatser för syn- och hörselskadade enligt 1 Senaste lydelse 2000:976 16 § 1 och 2, stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen och, under upp- följning enligt 21 §, med lönebidrag, –lönebidrag får kombineras med stöd till hjälpmedel på arbets- platsen, särskilda insatser för syn- och hörselskadade enligt 16 § 1 och, om fråga är om en person med gravt arbetshandikapp, med särskilda insatser för syn- och hörselskadade enligt 16 § 2 och med stöd till personligt biträde; dessutom får lönebidrag kombineras med särskild stödperson för introduktion och uppföljning under uppföljning enligt 21 §, –allmänt skyddat arbete får kombineras med stöd till hjälp- medel på arbetsplatsen, särskilda insatser för syn- och hörselska- dade enligt 16 § 1 och, om fråga är om en person med gravt arbetshandikapp, med särskilda insatser för syn- och hörselska- dade enligt 16 § 2 och med stöd till personligt biträde; dessutom får allmänt skyddat arbete kom- bineras med särskild stödperson för introduktion och uppföljning under uppföljning enligt 21 §, –skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare får kombineras med stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen och särskilda insatser för syn- och hörselskadade enligt 16 § 1. Skyddat arbete hos får inte kombineras med någon annan insats. Skyddat arbete finns i form av – allmänt skyddat arbete, och – skyddat arbete hos en offent- –anvisar personer med sådana svåra arbetshandikapp som avses i 34 § anställning hos en offentlig arbetsgivare, och –lämnar ekonomiskt stöd till arbetsgivarens lönekostnad. Allmänt skyddat arbete kom- mer till stånd när länsarbets- nämnden – anvisar en person med arbetshandikapp anställning hos en arbetsgivare, – kommer överens med arbetsgivaren om anställning av personen, – lämnar ekonomiskt stöd till arbetsgivarens lönekostnad, och – lämnar ekonomiskt stöd till arbetsgivaren i form av omkost- nadsersättning. En anvisning till allmänt skyddat arbete får inte omfatta . Innan anvisningsperioden har upphört skall länsarbetsnämnden pröva om den som har skyddat arbete kan övergå till annan anställning. Om behovet av skyddat arbete kvarstår kan en ny anvisning till allmänt skyddat arbete göras. En sådan anvisning skall gälla tills vidare. Om det finns särskilda skäl får länsarbetsnämnden besluta att en anvisning som avses i första stycket skall gälla tills vidare. Skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare Skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare kommer till stånd när länsarbetsnämnden –anvisar personer med sådana svåra arbetshandikapp som avses i34 § anställning hos en offentlig arbetsgivare, och –lämnar ekonomiskt stöd till arbetsgivarens lönekostnad. Ekonomiskt stöd till arbetsgivare Stöd till en offentlig arbets- Stöd till en arbetsgivare för givare som anställer någon i dennes lönekostnad för personer skyddat arbete lämnas på samma som är anställda i skyddat arbete sätt som lönebidrag enligt 27 lämnas på samma sätt som löne- och 28 §§, dock kan stödets bidrag enligt 27 och 28 §§, dock storlek fastställas till högst hela kan stödets storlek fastställas till högst hela den bidragsgrun- En arbetsgivare som har anställt en person i allmänt skyd- dat arbete har rätt till omkost- nadsersättning för sina kostnader för arbetsledning, anpassnings- åtgärder, stödinsatser, utbildning, praktik och andra liknande kost- nader för den anställde. Omkost- nadsersättning får dock inte läm- nas för kostnader för insatser som arbetsgivaren kan få ersättning för genom andra bestämmelser i denna förordning. När länsarbetsnämnden anvi- sar någon allmänt skyddat arbete skall nämnden fastställa omkost- nadsersättningens storlek med hänsyn till de insatser som skall genomföras under anvisnings- perioden. Om anvisningen gäller tills vidare skall nämnden fast- ställa omkostnadsersättningens storlek för högst i taget. Ersättningen får uppgå till högst och anställd i allmänt skyddat arbete. lönebidrag och stöd till skyddat lönebidrag och stöd till skyddat arbete hos en offentlig arbets- Arbetsgivaren förlorar rätten till Arbetsgivaren förlorar rätten till stöd som inte rekvirerats inom stöd som inte rekvirerats inom Om det finns särskilda skäl Om det finns särskilda skäl får AMS eller länsarbetsnämn- får AMS eller länsarbetsnämn- den medge undantag från den den medge undantag från den skall åter- kalla en anvisning till allmänt skyddat arbete om syftet med anvisningen kan full- följas. 1.Denna förordning träder i kraft . 3 § skall dock gälla i sin äldre lydelse till och med . 2.För personer som har anvisats skyddat arbete hos före skall äldre bestämmelser tilläm- pas till och med . Begreppet avser två olika saker. Skyddat arbete hos är å ena sidan en arbetsmarknadspolitisk insats. Å andra sidan är ett statligt aktiebolag med uppgift att produ- cera efterfrågade varor och tjänster och genom detta skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med arbetshan- dikapp där behoven finns. Namnet är härlett ur det tidigare namnet Samhällsföretag. Skyddat arbete startade i olika former . Det kunde vara verkstäder för skyddat arbete, kontorsarbetscentraler, indust- riella beredskapsarbeten och hemarbeten. Huvudmannaskapet för skyddat arbete var uppdelat på en mängd aktörer. Verkstäder för skyddat arbete bedrevs av landstingskommuner, vissa kommuner och i ett fåtal fall av ideella föreningar. Länsarbetsnämnderna var huvudmän för kontorsarbetscentralerna. AMS var huvudman för industriella beredskapsarbeten. Landstingskommuner och vissa kommuner bedrev hemarbete. Staten täckte underskotten för de olika verksamheterna. Det förekom inget organiserat samarbete inom eller mellan de olika formerna för skyddat arbete. Verksam- heten uppfattades därför som splittrad och dåligt samordnad och tillsatte regeringen flera utred- ningar. Utredningen rörande den skyddade sysselsättningen Skyddat arbete (SOU 1972:54) ansåg att verksamheten var i behov av samordning såväl regionalt som nationellt. Utredningen föreslog därför att landstingen och kommunerna skulle bli huvudmän för skyddat arbete. Tillsammans med kommunförbunden och Arbets- marknadsstyrelsen (AMS) skulle huvudmännen överväga och rekommendera vissa riktlinjer för den organisatoriska uppbyggna- den och administrativa ledningen för företagen. Remissinstanserna var dock oeniga rörande huvudmannaskapet och något beslut om den framtida formen fattades inte. Regeringen tillsatte därför 1974 en ny utredning rörande organi- sation och huvudmannaskap för vissa former av arbetsmarknads- politisk motiverad industriell verksamhet (). I betänkandet arbete (SOU 1975:82) menade utredningen att; det splittrade huvudmannaskapet har inneburit nackdelar beträf- fande såväl planering som drift av verksamheten. Bland annat har det skapat osäkerhet vad avser den egentliga fördelningen av ansvaret för utbyggnaden av verksamheten mellan stat och kommun. Detta har i sin tur bidragit till betydande skillnader i tillgången på skyddat arbete. Detta upplevs som orättvist, då arbetshandikappade i skyddat arbete får bättre ekonomiska och sociala villkor än de som inte har tillgång till skyddat arbete på hemorten. Utredningen konstaterade vidare att dåvarande huvudmannaskap innebar problem för verksamheterna att agera affärsmässigt. Exem- pelvis kunde i princip andra företag få full insyn i det material som låg till grund för prissättningen. Bland annat av detta skäl borde den skyddade verksamheten brytas ut ur den offentliga förvalt- ningsadministrationen. Frågan om verksamhetens associationsform kom också att övervägas. Valet stod mellan aktiebolag och stiftelse. Verksamhetens karaktär med krav på kapitaltillskott och aktiebo- lagslagens regler om bl.a. tvångslikvidation ledde till slutsatsen att aktiebolagsformen passade mindre bra. Stiftelseformen ansågs passa verksamheten bättre i och med att skyddat arbete inte skulle bedrivas i lönsamhetssyfte, utan för att tillgodose de arbetsmark- nadspolitiska och sociala målen. I propositionen om skyddat arbete och yrkesinriktad rehabili- tering m.m. (prop. 1977/78:30) föreslog regeringen att verkstäder för skyddat arbete, kontorsarbetscentraler, industriella beredskaps- arbeten och hemarbeten skulle få ett, mellan landstingskommu- nerna och staten, delat huvudmannaskap. Landstingskommunerna skulle tillsammans med staten bilda regionala stiftelser för skyddat arbete inom varje landstingsområde. För vissa övergripande frågor föreslogs inrättandet av en central stiftelse. Staten skulle ensam svara för kostnaderna för den skyddade verksamheten. fattade beslut om en ny stiftelseorganisation som skulle träda i kraft . Det uttalade syftet var att utjämna tillgången på skyddat arbete efter behoven över landet och för olika handikappgrupper och att ge meningsfulla och utvecklande arbeten genom produktion av varor och tjänster samt att begränsa kostnaderna för verksamheten genom en i övrigt ökad affärsmässighet i verksamheten. En organisationskommitté, Nya organisationskommittén för skyddat arbete (NOSA), tillsattes 1978 med uppgift att utarbeta ett mer detaljerat organisationsförslag och förbereda det omfattande förhandlingsarbetet med såväl dåvarande huvudmän som berörda personalorganisationer. Kommitténs förslag ledde fram till att regeringen beslutade att stiftelsen skulle bildas . Regeringen fastställde stadgar för stiftelsen. Verksamheten fördes över från ca 200 huvudmän till 24 regionala stiftelser sammanhållna under en sam- ordnande central stiftelse. Den regionala verksamheten reglerades i lagen (1979:47) om regionala stiftelser för skyddat arbete och förordningen (1979:48) om regionala stiftelser för skyddat arbete (numera upphävda). Dagens har således sin grund i den centrala stiftelse, Stif- telsen Samhällsföretag, som bildades och de 24 regionala stiftelser som skötte den operativa verksamheten. ombildades stiftelserna till regionala aktiebolag (se kapitel 9) som hölls samman av ett moderföretag, . var därmed ett faktum. Syftet med verksamheten i är enligt nuvarande bolagsordning att producera efterfrågade varor och tjänster och genom detta skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med arbetshan- dikapp där behoven finns. Verksamheten inom är finansierad genom intäkter som härrör från företagets produktion av varor och tjänster samt genom den merkostnadsersättning som företaget erhåller från staten. Ungefär hälften av intäkterna kommer f.n. från försäljning av produkter och tjänster. Samhall AB:s affärsverksamhet omfattar produktion och försäljning av varor och tjänster inom ett flertal industri- och servicebranscher med arbetsställen på ca 300 orter runt om i landet. har ingen monopolställning inom något affärsområde och har heller Fakta om SOU 2003:56 ingen prioriterad eller gynnad ställning vid offentliga upp- handlingar. Sedan bolagiseringen 1992 har företagets organisation och struktur ändrats påtagligt ofta. har från en ny organisation innebärande att verksamheten och anställda i de tidigare sju regionala dotterbolagen, affärsbolaget och ytterligare tre dotterbolag samlats i ett bolag, . är indelat i sex divisioner varav två för personalutvecklings- frågor och fyra för affärsverksamheten. Den grundläggande organisationen på lokal nivå har dock inte förändrats i och med omorganisationen. En påtaglig uttunning av verksamheten på lokal nivå har skett . På många orter sker numera bara en typ av produktion. Produktionen har i likhet med vad som skett i övrigt inom näringslivet strömlinjeformats. Företagets nya övergripande organisation syftar, enligt , till att sätta fokus på affärs- och personalutvecklingsverksamheten med en rak och tydlig styrning från central nivå ner till de lokala enheterna. Som en kompletterande uppgift har , genom bolaget , kunnat utveckla och sälja tjänster inom arbetslivsinriktad rehabilitering och personalutveck- ling. Bolaget kan härigenom medverka till att bryta långtidssjuk- skrivningar, hindra onödig förtidspensionering och underlätta inträdet i arbetslivet för grupper som annars har svårigheter. Verk- samheten är intäktsfinansierad och bedrivs utan statlig merkost- nadsersättning. finansieras helt av externa intäkter och används inte som stöd för rehabilitering av anställda med arbetshandikapp inom företaget (mer än i de fall en sådan tjänst köps internt till marknadspris). Antalet anställda med arbetshandikapp uppgick till 24 386 . Antalet direktanställda (anställda som ej anvisats via arbetsförmedlingen) uppgick till 2 008. Medeltalet anställda med arbetshandikapp uppgick till 21 301. Samhall AB:s nettoomsättning uppgick till 4 . Nettoomsättningen har minskat med 1,5 mdkr. Hela minskningen ligger inom industrisidan. En ökad fakturering inom tjänstesidan har bara till en mindre del kunnat kompensera för denna minskning. Företagets rörelseresultat uppgick till -. Företagets resultat före skatt uppgick till -. Eget kapital uppgick vid utgången av till 1 och soliditeten var . budgeteras ett underskott på (inklusive omstrukturerings- kostnader motsvarande ). Utvecklingen av resultat m.m. finns beskrivet i kapitel 11. 1.4Tidigare utredningar och studier Sedan staten tog över huvudmannaskapet för skyddat arbete 1980 har ett antal utredningar och studier av (och ) gjorts. Dessa har haft delvis olika syften och utgångs- punkter. Nedan följer en kort redogörelse för deras huvudsakliga resultat och slutsatser. 1.4.1Stiftelsen (RRV 1985:895) genomförde () en förvaltnings- revision (RRV 1985:895). Syftet med revisionen var att granska uppföljningen och styrningen av de regionala stiftelserna angående vissa aspekter på den interregionala samordningen, affärsmässigheten i företagsgruppen samt hur de arbetsmarknadspolitiska och sociala målen integrerades med ekonomiska mål. I rapporten konstaterade RRV att utvecklingen hade varit positiv både arbetsmarknadspolitiskt/socialt och eko- nomiskt. Bl.a. hade sysselsättningen ökat inom ramen för, realt sett, oförändrade anslag. RRV konstaterade att det i utgångsläget för företagsgruppen funnits ledig produktionskapacitet i form av direktanställda, lokaler och kapitalutrustning, vilket givit utrymme för att öka antalet anställda. Vidare konstaterade RRV att de upp- gifter som statsmakterna ålagt Samhällsföretag lämnade utrymme för olika tolkningar. I rapporten konstaterades bl.a. att den centrala hade getts visst utrymme att själv utforma sin roll inom de villkor och ramar som fastställts. Den centrala stiftelsens agerande kännetecknades, enligt RRV, av för- siktighet gentemot de regionala företagen. RRV:s slutsats var bl.a. att den samordnande rollen för borde stärkas. 1.4.2Samhall i går, , (SOU 1991:67) tillsatte regeringen en utredning med uppdraget att under- söka hur de övergripande målsättningarna för verksamhet uppfyllts och förenats, samt bedöma dessa ur ett samhällsekono- miskt perspektiv. Andra delar i uppdraget var att ta ställning till associationsform och rollfördelningen mellan och AMS. De arbetsmarknadspolitiska och sociala målen i förhållande till affärsverksamheten analyserades kortfattat i betänkandet. Utred- ningen konstaterade att i allt väsentligt uppfyllt de av regeringen uppställda målen. Utredningen hade dock snäva tidsra- mar.