sou · GRB3112d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Komvux anses vara en mera individuell skolform med ett högt tempo. Det blir sämre klasskänsla på Kom- vux och stödet från lärare och medstuderande är inte lika stort som på folkhögskolan. Inom folkbildningen bekräftas och synliggörs deltagarna på ett tydligare sätt än i andra skolformer. I jämförelse med tidigare forskning har de intervjuade lagt mindre vikt vid betydelsen av formell demokrati i folkbildningen. Viktigare är då undervisning, lärare och omdöme. Något som under- stryker att folkhögskola och studieförbund mer och mer tenderat att bli komplement till främst den kommunala vuxenutbildningen. De intervjuade har lite olika uppfattningar om undervisning och lärare, men till övervägande del är det positivt. Flera pekar på att de lärt sig mycket genom att gå fram och prata för en grupp. Om man tidigare varit mycket tillbakadragen eller haft ångest för att redo- visa så har folkhögskolan bidragit till att man känner sig både bättre och säkrare på att gå fram och redovisa. En annan uppfattning, som delas av flera, är att folkhögskolan är ett bra exempel på att lärande mera är en fråga om at realisera relativt nya möjligheter mer än en fråga om att lära ut fakta- och ämneskunskaper. Men det finns också exempel på hur folkhög- skolan har gett grundläggande kunskaper i ett ämne. En av de inter- vjuade hade haft väldigt svårt med matematiken och ingen hade kunnat hjälpa henne. fick hon verkligen lära sig matte genom att börja helt från början. Den kritik, som framförs mot undervisning och lärare, bygger på att lärare låtit deltagarna ordna undervisningen på egen hand. Det har blivit lite väl mycket av learning by doing. En annan kritik som förekommit är att lärarna beskrivits som partiska och haft svårt för att kunna bemöta kritiska synpunkter. De var inte villiga att diskutera innehållet i utbildningen. När det gäller betyg och omdöme framkommer det i flera livs- berättelser att man har bestämda mål med sina studier. De vill lära sig det de själva vill, sådant som kan ha betydelse för de livsmål som de just för tillfället har i sikte. Detta innebär att utgångspunkten för deras lärande inte handlar om lösryckta motiv utan om sam- manhängande strategier som är relaterade till mer eller mindre tillfälliga mål, vilka vanligtvis är tämligen klara för den enskilde individen.263 263 Vilket stämmer med vad som framkommit av tidigare forskning. Se Ahrenkil, 1998. Betydelsen för folkbildningens framtid Folkbildningen har haft stor betydelse för utvecklandet av det moderna samhället, inte minst vad det gäller demokratin. har i ett berömt citat kallat för en studiecirkeldemo- krati. Folkbildningens uppgift har varit att peka på demokratins mångfald, på nödvändigheten av ett öppet och jämlikt samtal. På så sätt har folkbildningen varit en garant för alla som försökt totalisera demokratin. Strukturer som förminskat männi- skan och gjort henne till en bricka i ett maskineri. Men vad nu? Vad händer med demokratin i ett senmodernt samhälle som först och främst kännetecknas av en fortsatt indi- vidualiseringsprocess? Hur kan folkbildningen då fortsatt vara en garant för demokratin? Vi har i den har rapporten pekat på betyd- elsen av att kritisera en idealisering av subjektet. Allt tal om en enhetlig individuell identitet döljer en problematik som liknar den om demokrati. I ett senmodernt samhälle finns en stor risk att sub- jektet totaliseras. Att människan gör sig själv till en sluten enhet, att hon stänger in sig i sin egen förträfflighet. Om man i sin kritik av en sådan utveckling inte vill fastna i en motbild som sätter det kollektiva mot det individuella, måste man försöka hitta andra vägar. En sådan utväg är att vara ännu mera individuell och att peka på det ofullständigas vikt för fortsatt utveckling. Det finns ständigt sådant som kullkastar varje försök till en individuell enhet, att se detta kan vara framtidens garant för demokrati. Mångfald och pluralitet är fortsatt viktiga begrepp, men det sammanhang där dessa utspelas är ett annat. Genom att inse betydelsen av det individuellt ofullständiga finns det möjlighet att nå fram till insikter om nya former, som kan uttrycka och gestalta något universellt som föregår såväl subjekt som språk. Det blir i sådana fall frågan om en kollektivitet med andra förtecken än den vi känner från det moderna. Genom de dekonstruktioner som vi gett exempel på i denna rapport har vi försökt peka på en väg till förnyelse av pedagogik och innehåll för folkbildningen. En pedagogik som tar sin utgångs- punkt i den strukturella individualiseringsprocess som känneteck- nar det senmoderna samhället.264 De stratifierade individualisternas deltagande i de former av praktik som de aktivt bidrar till att trans- formera genom sina spel med skillnader och motsatser. 264 , Det ubevidste øje. Om vilkår og praksis for postmoderne læring i Demokrati og Livslang læring , red. Det är då inte längre självklart att dialog och samtal nödvändigt- vis strävar mot konsensus och enhet. Viktigt blir istället att skapa förskjutningar i den språkliga process som består av att tala och lyssna. Att stöta till det invanda sättet att skapa mening och kun- skap, så att språkets motsättningar kommer i spel. Dekonstruktion kan på så sätt bli en väg till ett lärande som inte låses vid strävan efter slutna enheter. Ett lärande som tycks bli allt viktigare att utveckla i ett mångkulturellt samhälle. De tolkningar av berättelser som vi har använt oss av i rapporten kan understödja en allmän strävan efter att skapa nya identiteter. Vi har försökt visa att levnadsberättelser också kan vara användbara för att peka på sådant som skapar öppnar identiteter och som gör det genom att sätta språkets motsättningarna i spel. En rörelse för livet skapas när man blir uppmärksam på det ofullständiga i en text. Här påminns vi om de demokratisträvanden som funnits inom folkbildningen och som strävat efter alternativ till totalitära system och ideologier. I av strukturell individualisering gäller det att utveckla strategier, som kan medverka till att skapa en rörelse hos de stratifierade individualisterna, en rörelse som inte låser identitet- en utan öppnar människan för en fortsatt demokratisk väg. Utmaningar för morgondagens folkbildningsforskning Under det år som vi arbetat med detta forskningsprojekt har vi kunnat konstatera att det är flera områden som behöver utvecklas inom folkbildningsforskningen. har fokus varit inriktat mot samhällsvetenskapliga förklaringsmodeller, som inte i tillräck- lig grad tagit hänsyn till övergången från ett modernt till ett sen- modernt samhälle. Forskningen har kännetecknats av perspektiv och metoder som eftersträvat enhet och helhetssyn. I en strävan efter en enkel her- meneutisk förståelse har det skapats idealistiska modeller och ett dualistisk språk. En forskning som har undgått att problematisera subjektets och språkets förutsättningar. Därför har folkbildningsforskningen ännu inte medverkat till att utveckla några alternativ som tar sin utgångspunkt i den struktur- ella individualiseringsprocessen. Den verkliga utmaningen ligger i att fullfölja denna processen och peka på det ofullständiga hos den enskilda människan. Att identitet, mening och kunskap i grunden inte vilar på någon inre kärna eller yttre enheter. utgår ifrån att människor verkligen befinner sig i ständig förändring, kan den strukturella individualiseringens problem om- gestaltas. Denna studie är en början till en sådan forskningsansats. De områden som studerats och de metoder och perspektiv som använts, behöver utvecklas och provas i nya sammanhang. De , som kan sägas vara kunskapssamhällets första generation, är en grupp som vi känner relativt lite till. Därför behövs det fler empiriska studier kring deras sätt att utveckla iden- titet, mening och kunskap. Har unga vuxna i allmänhet samma syn på sitt liv och lärande som framkommit i denna studie? Den narrativa ansats som vi använt oss av i detta projekt sprider sig internationellt men är ännu relativt sällsynt i svensk forskning. Det behövs fortsatt teoriutveckling kring den narrativa ansatsens begränsningar och möjligheter. Vilka andra grupper och områden inom folkbildningsforskningen skulle kunna studeras med denna metod? Tongivande rektorer och lärares erfarenheter av villkoren för sin egen utveckling? Det poststrukturella perspektiv som vi använt oss av i tolkningen av de narrativa intervjuerna är tidigare närmast okänt inom folk- bildningsforskningen. På liknande sätt som med den narrativa metoden finns det ett internationellt intresse för poststrukturell kunskapsbildning, men däremot är perspektivet närmast outvecklat i . Ett teoretiskt inriktat projekt kan bidra till vidgad för- ståelse för de poststrukturella perspektivens begränsningar och möjligheter. I anslutning till de poststrukturalistiska perspektiven har vi i denna studie dekonstruerat berättelser. Även på detta område finns få svenska och nordiska exempel på tidigare forskning. En av oss har tidigare dekonstruerat en av folkbildningens klassisker.265 Liknande tolkningar skulle kunna göras av andra folkbildare och pedagogers gestaltningar. Vi har också pekat på hur dekonstruktionsansatser kan utvecklas och användas i pedagogisk praktik. Att det behövs en fortsatt utbyggnad av folkbildnings- och vuxenpedagogikforskningen är tydligt. En forskning som lyckas ställa nya frågor kan inte bara bidra till att vidga förståelsen för folkbildningen utan också utmana den till nödvändig reflexion och förnyelse.266 265Bosse , Den livsupplysande texten. En läsning av N pedagogiska skrifter. 266En intressant avhandling som belyser dekonstruktiv pedagogik är , Emancipation och motstånd, Dokumentation och kooperativa läroprocesser i förskolan, : HLS Förlag, 2000. Avslutningsvis skulle vi vilja lyfta fram ett danskt exempel på hur man kan gå vidare . startade pedagogiska universitet (DPU). Många av idéerna bakom DPU hänger samman med individens andra frisättning. DPU:s rektor, idéhistoriken , pekar i sitt invigningstal (2000- 11-03) på att universitet skall reflektera det modernas villkor, som består i att det universella och det individuella möts. Det finns, enligt , inte länge någon motsättning mellan dessa två poler. Det är snarare frågan om en produktiv skillnad mellan globalisering och personifiering. I nutiden är folk så olika att de är lika, det är i deras vilja att vara olika som gör att de blir lika. Pedagogiken skall skapa en ny bildningsfilosofi. Nutiden är själv- bildningens, menar . Det är inte frågan om den allmänna upplysningen, inte den kulturella upplysningen inte heller självupplysning. Det handlar om ett nytt ideal som är på väg att växa fram, om hur man blir sig själv, utan att bli egoistisk och slutar med att lyssna på andra. Världsmedborgaren har blivit peda- gogiskt ideal.267 I anslutning till starten av DPU har det etablerats ett . Det är i första hand en forskningsbaserad experimentverkstad som skall genomföra experiment med nydanande lärande och kompetensutveckling i företag och myndigheter och ideella organisationer. Det skall ske på tvärs av näringslivs- och utbildnings- sektorn och skapa omfattande orienterande kunskap om lärande. skall genom dessa experiment utveckla kunskapen om hur företag, myndigheter, ideella föreningar och människorna i dessa lär och utvecklar ny kunskap och nya kompetenser. De konkreta forskningsbaserade experimenten i genomförs i ett antal forsknings- och utvecklingskonsortier som institutionellt är förankrade under . Konsortierna är en organisatorisk ram omkring ämnes- och temamässigt avgränsade forsknings- och utvecklingsaktiviteter med självständig forsknings- ledning. Ett centralt moment är att forskning och utveckling skall genom- föras i företag, myndigheter och frivillig organisationer; alltså där lärandet äger rum. Konsortiekonstruktionen innebär att blir ett öppet forskningscenter som genomför sin forskning på 267 , Efter World trade centers fald: Filosofi i en sårbar verden. Tilltraedelseforelaes- ning på , , . alla ställen i landet och i samarbete med en rad olika partner. Det är som självständigt fattar beslut om etableringen av konsortier, deras teman och vilka andra forskningsinstitutioner som skall delta i konsortiet. Exempel på överskrifter för konsortier som kan vara aktuella inom verksamheten i är bl.a: og læring med ny teknologi och multimedier. Videndannelse og kompetenceutveckling i forskellige branscher. Teknik och naturvetenskablig læring i uddannelser og virksamheder. Læring og videndannelse i netverk og teams. Kompetenceudvikling gennem mesterlæreprincipper. Aktiv arbejdsmerknedspolitik rettet mod grupper med særlige behov. Inom varje konsortium förväntas den forskningsmässiga kompe- bli sammansatt på tvärs av ämnesmässiga områden. Det vill säga att det inom varje tema ingår forskare med olika bakgrund, t.ex. pedagogik, idrotts- och musikpedagogik, IT, ekonomi, sociologi, psykologi, organisationsteori, hjärnforskning etc. men också personer med praktisk erfarenhet från förändrings- och utvecklingsprocesser inom företag, myndigheter och frivillig organisationer. Det förutsätts också att det är deltagande av forsk- are från utlandet. Tanken är att skall ge DPU en bra start i uppbyggnadsfasen och dra till sig andra än de traditionella gruppernas uppmärksamhet. Man kunde tänka sig en liknande satsning inom folkbildnings- och vuxenutbildningsforskningen i ! Ahrenkil, (red. ), Voksenuddannelse og deltager- motivation. : Universitetsforlag, 1998. , , Den skötsamme arbetaren, : , 1991. , (red. ), Cirkelsamhället. Studiecirklars betydelse för individ och lokalsamhälle. : SOU 1996:47, 1996. , Per, och , , Vuxenpedagogik i : Forskning, utbildning, utveckling: en kartläggning (Delbetänkande av Kommittén om ett nationellt kunskapslyft för vuxna). : SOU 1997:120; , 1997. , , Hermeneutikens två traditioner: Om skillnaden mellan och i Kunskapens villkor: En antologi om vetenskapsteori och samhällsvetenskap, red. : , 1986. Kunskapssyn och samhälls- nytta i hantverkscirklar och hantverksutövande. : SOU 1996:122, 1996. (Ed.). Living in a learning society: Life-histories, identities and education. : , 1996. , Kompetensutveckling: En nationell strategi. Stockholm:SOU 1992:7, 1992. Folkbildning i rörelse. : Liber, 1985. , , Essä om Gemeinschaft och Gesellschaft, : Korpen, 1991. Tid, rum, individ och kollektiv, : Liber 1983. The life story interview. Thousand Oaks, CA: , 1998. Utanför ramarna, Aspekter på folkbildning, kunskap och demokrati, : Allmänna förlaget, 1989. , , och Tomberg, , Gestaltande utvärdering, : , 1993. Den livsupplysande texten. En läsning av N pedagogiska skrifter, : , 1998. Ett modernt svenskt par – om relationen mellan staten och folkhögskolan i om folk- bildning 2000, red. m.fl., : , 2000. Demokratins andra vändning i , , (red), På kant med ? : Nordisk , 2000. Den andra människan, om individualisering och lärande i arbetslivet i Pedagogik med arbetslivsinriktning, red. , : , 2001. , , , och , . Mellom flere stoler,, En evaluering av Norsk voksenpedagogisk forksningsinstitutt, : Tapir forlag, 2001 Før politiken – om politiske dekonstruktion i Poetisk demokrati – Om samfundsdannelse g personlig dannelse, red. : GADs forlag, 2001. Vad erstatter højskolen? En undersøgelse af demokratiets diskurs på en dansk og en svensk folkehøjskole i Voksenuddannelse under forandring, red. , : GADs forlag, 2001. Det ubeviste øje. Om vilkår og praksis for post- moderne læring i Demokrati og Livlang læring, red. , : GADs forlag, 2001. Svensk och dansk folkhögskola – två skilda vägar till demokrati i om folkbildning 2002, red. m.fl. : forskning, 2002. Rösten och tecknet i - nyckeln till det danska? och , /: Makadam 2003. Om folkhögskolans dynamik: möten mellan olika bildningsprojekt, : , 2000. Bolman, . och , . Nya perspektiv på organisation och ledarskap: Kreativitet, val och ledarskap. : , 1997. Vuxnas kunskapssökande, : Brevskolan, 1988. Världens ekonomiska historia från urtid till nutid (G. , översättning). The changing contexts of work, i Understanding learning at work, red. och , : Routledge, 1999 Clandini, D. , F. . Personal experience methods. , Handbook of qualitative research. Thousand Oakes, CA: , 1994. Dekonstruktion – 90´ernes litteraturteori, : Gyldendal, 1991. Om grammatologi, : Arena, 1970. of Philosophy, , 1970. (red.) om folkbildning 2001, : , 2001. Jag är där jag inte tänker i den Beröringens ABC ,: , 1994. Om uppmärksamheten, : Tegnérsamfundet,, Stilen och lyckan, : , 1992. Kærlighed uden ord. Omkring tavshedens æstetik og : Tiderne skifter 1991. Det kritiska ögonblicket, : , 1991. Folkbildningsproposition 1997/98:115 Fakta om folkbildning 2002. Verksamhetsberättelse och årsredovisning 2001. Verksamhetsberättelse och årsredovisning 2001. The Order of things, , 1973. Förnuftet i vetenskapens tidsålder, : Daidalos, 1988. Truth and method(2nd revised edition; W. Glen-Doepel, transl., translation revised by and . ). : Shed and , 1993. The dominant discourses of learning at work i Understanding learning at work, eds. och , 216–231. : Routledge, 1999. Ithaca, NY: university press, 1980. Tegnets tid fortid, historie og historicitet efter den sproglige vending, : Museum Tusculanums Forlag, 2000- Om det aktuelle samfundsmæssige opbrud i institutioner och værdier, : Universitetsforlag, 1991. Fransk filosofi i Vår tids filosofi, red. , : Forum, 1987. : och , 1991. Hanley Fitzpatrick, . Narrative, now and then: A critical realist approach. i International journal of psychoanalysis, 77, Skola för ande och hand, : , 1993. Dekonstruktiv teologi, : , 1986. Livet og litteratur i risikonsamfundet, : Forlaget Modtryk, 1995. Politik og æstetik hinsides det nationale, København:Lindhart og Ringhof, 2003. Being and time (J. Macquarrie & E. , övers. av 7:e tyska utgåvan av und Zeit). : , 1990. Slump och synkronicitet: Om meningsfulla sammanträffanden i våra livshistorier (, övers.). : , NoK pocket, 1998. Livets fortællinger: En bok om livshistorier og identitet. Valby:: Borgen, 1999. Rotmetaforen och dess överskridande i Sociologisk Forskning, 2, 1984. Lärande i mötet mellan Piaget, och . : , 2001. Narrativ forskning: Biografiskt perspektiv på berättelser. : , Tema, Sociologi i , nr 2, 1999 För folket och genom folket, : Liber, 1986. Josselson, R. & Lieblich, R. (red.) The narrative study of lives (Vol. , Ca: , 1993. Livshistorier i pedagog- isk arbejde. : Semi-forlaget, 1997. Døden og maskinen, : , 1981. Efter World trade centers fald: Filosofi i en sårbar verden. universitet, , . Alle tabtTråden i Dialog, 2, : folkliga akademi, 2000. Kampen om lyset. Dansk folkeoplysning gennem , : Gyldendal, 1997. Demosstrategien, arbejdspaper 5, Voksenuddannelse, folkeoplysning og demokrati, : Lærerhøjskole, 1999. , , , Demokrati og folkeoplysning i i På kant med ? , , , : Nordisk , 2000. , , Kampen om folket i Poetisk demokrati – Om samfundsdannelse og personlig dannelse, red. , : Gads, 2002. , , Kommunikation på bristningsgränsen, /: Symposion,, 1994. Att hitta rätt bland PUFF- rapporter, nr 124, : , 1988. Lacan, , Spegelstadiet som utformare av jagets funktion sådan den visar sig för oss i den psykoanalytiska erfarenheten i Écrits, : 1989. Lacan, , Écrits, : 1989. Metaphors we live by. press, 1980. Emancipation och motstånd, Dokumentation och kooperativa läroprocesser i förskolan, : HLS Förlag, 2000. : Bra Böckers Förlag, 1998. Livsberättelser och terapi: Om nyskrivning av historier och ett narrativt arbetssätt. Bergtagen [, övers. reviderad av ], : Forum, 1959. , W. J. (Ed.). , IL: press, 1981 i , Verksamhetsberättelse och årsredovisning 2001. : , 2002. , m.fl. Om livlang uddannelse i Dansk nr 2, 1996. Den okända texten, : , 1987. Hermeneutics: Interpretation theory in , , and Gadamer. Evanston, IL: Northwestern university press, 1968. Polkinhorne, knowing and the human sciences. , NY: press, 1998. Organizational learning: The competitive advantage of the future. : , 1997. Tala/lyssna, /, 1988. Den öppna högskolan, 2001/02:15 , , Svensk utbildningshistoria: Skola och samhälle förr och , (Femte reviderade utgåvan; : , 1994. Från text till handling, : Symposion, 1988. (1989). 8th, 1945: The biographical meaning of a historical event. I International journal of oral history, 10 (3), 183199, Nov. [Westport, CT] Rubenson, . Livslångt lärande: Mellan utopi och ekonomi, i Livslångt lärande, red. Per E. , och , 29-47. Kurs i allmän lingvistik. : , 1970. Selvfølgeligheder, : Modtryk, 1999. , , .. The structures of the lifeworld (. Zaner and H. Tristram , jr, transl.). Evanston, Il: Northwestern university press, 1973. Föreställningar om det omedvetna. /: Symposion, 1996. Skola för bildning: betänkande. : Allmänna förlaget, 1992. Folkbildning: En utvärdering. : Allmänna förlaget, 1996. Utbildningsstatistisk årsbok 2001. : SCB, 2001a. Utbildningsstatistisk årsbok 2001: Tabeller. : SCB 2001b. Folkbildningsforskning – en kunskapsöversikt. Om forskningsfältets historiska bakgrund, nuläge och framtid. : , 1988. Informellt lärande, : , 1992. Svensk folkhögskola , I–IV. : Liber, 1967 Svensk folkhögskola under . En minnesskrift utgiven av Vilka deltar i studiecirklar? Rapport från en undersökning av deltagare i studieförbundens cirkelverksamhet. : , 1996. .Studiecirkeldeltagare 2000?. Rapport från en studie av deltagare i studieförbundens cirkelverksamhet , : , 2002. Sources of the self: The making of modern identity. , MA: , 1989. : Bra böcker, 1998. Program for vaksenpedagogisk forskning og dokumentation. : Norsk vokenpedagogisk forskningsinstitutt, 1997. Udviklingscenteret for folkeoplysning og voksenundervisning. Aftenskolernes rolle i fremtidens voksenuddannelse, , 1997. Folkbildningen – En utvärdering. Slutbetänkande av Utredningen för statlig utvärdering av folkbildningen (, 1996:159; : . Livslångt lärande i arbetslivet: Steg på vägen mot ett kunskapssamhälle. Rapport från en expertgrupp till Kommittén om ett nationellt kunskapslyft för vuxna. (SOU 1996:164) Proposition 2000/01: 72 Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen, 2000. Vestlund, , Folkuppfostran Folkupplysning Folkbildning, : Utbildningsförlaget , 1996. , A., Moerch Hejl, G. , T. & Hayes, A. Youth transitions, youth policy and participation: State of the art report. : , February 2002. Narrativ terapi: En introduktion (och övers.). : , 2000. , , Kontrasternas spel, : , 1995. Tre rapporter om studiecirklar. : SOU 1996:154, 1996.