sou · GRB399d4 · 2004-01-01 00:00:00 — Skadeprövningen sker med ett rakt skaderekvisit.135 Tystnadsplikt enligt denna bestämmelse bryter meddelarfriheten. När bestämmelsen infördes diskuterades även frågan om meddelarfrihet. Regeringen konstaterade att meddelarfriheten borde vara inskränkt på samma sätt som gäller vid tillsyn över stiftelser.136 Sekretess gäller hos kommuner och lansting i verksamhet som avser bl.a. beredskapsförberedelser. Sekretessen gäller enskilds affärs- eller driftsförhållanden m.m. För sådana uppgifter gäller ett rakt skaderekvisit. Sekretess gäller också andra ekonomiska eller personliga förhållanden för den som har trätt i affärsförbindelse eller liknande med den som är föremål för verksamheten. För dessa uppgifter är sekretessen absolut.137 För denna typ av uppgifter gäller inte heller någon meddelarfrihet. Sekretessbestämmelsen infördes i samband med att civilförsvaret upphörde att existera som statlig organisation. I den gamla organisationen skyddades uppgifter om enskildas affärs- och drifts- förhållanden av den sekretess som gäller vid statlig tillsyn m.m. över näringslivet (8 kap. 6 § sekretesslagen). Avsikten med den nya sekretessbestämmelsen var att den sekretess som gällde i den statliga verksamheten skulle fortsätta att gälla även sedan ansvaret för beredskapsförberedelserna förts över till kommuner och 1993/94:165 s. 49 1358 kap. 21 § andra stycket sekretesslagen 2001/02:191 s. 99 1378 kap. 23 § sekretesslagen Därför gjorde också ett undantag från meddelarfriheten på samma sätt som gäller för sekretess i statlig tillsyn m.m.138 Sekretess gäller i verksamhet som rör granskning av hur enskild mottagare använt statsbidrag för uppgift om enskilds affärs- eller driftförhållanden. Vi denna skadeprövning tillämpas ett rakt skaderekvisit.139 Meddelarfrihet gäller för denna typ av upp- gifter. I samma verksamhet gäller även sekretess för andra ekonomiska eller personliga förhållanden än affärs- och drifts- förhållanden för den som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som är föremål för myndighetens gransk- ning.140 För sådana uppgifter gäller absolut sekretess och meddelar- friheten är inskränkt. Bestämmelsen infördes i samband med att ersatte . Motsvarande sekretess gällde för Riks- revisionsverket.141 Tystnadsplikten enligt den bestämmelsen bröt också meddelarfriheten när det gällde uppgifter om tredjeman.142 I förarbetena inför skapandet av konstaterade regeringen att , som är en myndighet under riks- dagen, för sina revisioner inte kunde vara beroende av att regeringen föreskriver behövliga sekretessbestämmelser. Bestäm- melser som täcker in de möjligheter till sekretess som finns med stöd av sekretessförordningen borde därför tas in i sekretess- lagen.143 Det aktuella tillägget i 16 kap. 1 § sekretesslagen innebär således endast att området där tystnadsplikter bryter meddelar- friheten är oförändrat. Sekretess gäller i myndighets verksamhet som avser skatt eller taxering m.m. Sekretessen gäller för uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Sekretessen är i princip absolut. Hos gäller dock ett omvänt skaderekvisit och i 1994/95:196 s. 1398 kap. 28 § första stycket 1 sekretesslagen 1408 kap. 28 § första stycket 2 sekretesslagen 1418 kap. 6 § sekretesslagen och 2 § sekretessförordningen 1428 kap. 6 § första stycket 2 sekretesslagen finns med i 16 kap. 1 § sekretesslagen 2001/02:190 s. 93 mål eller ärende hos domstol gäller som huvudregel ett rakt skaderekvisit. Sekretessen gäller dock inte, med vissa undantag, beslut om skatt etc.144 Tystnadsplikt enligt denna bestämmelse bryter meddelarfriheten. Innan sekretesslagen fanns gällde att de flesta tystnadsplikter på skatt- och tullområdet bröt igenom meddelarfriheten. Departe- mentschefen konstaterade att intresset av allmän insyn är stort på skatteområdet. Skattemyndigheternas beslut får typiskt sett anses vara betydligt mer ingripande än de flesta andra beslut som innefattar myndighetsutövning. Mot det behovet av insyn måste vägas intresset av skydd för de uppgifter som omfattas av skattesekretessen. I och för sig torde det stora flertalet av de upp- gifter, åtminstone om privatpersoner, som lämnats till skatte- myndigheterna, vara av tämligen alldaglig beskaffenhet och utan större skyddsvärde. Man kan dock inte bortse från att detta till trots många enskilda troligen skulle uppleva det som integritetskränkande om uppgifter av även i och för sig banal natur kommer ut till offentligheten. Man kan inte heller bortse från risken att meddelarfrihet på skatteområdet leder till en omfattande publicering av detaljerade uppgifter om enskildas ekonomi. Beaktas måste också att skyddsintresset gör sig särskilt starkt gällande i fråga om vissa speciella typer av skatteärenden, främst ärenden om förhandsbesked och en del dispensärenden. Mot insynsintresset står alltså ett starkt behov av sekretesskydd. Frågan är om insynsintresset kan tillgodoses på annat sätt än genom att meddelarfrihet införs. Till en del tillgodoses behovet av insyn genom att beslut om taxering och skatt föreslås undantagna från det sekretessbelagda området. Vidare möjliggörs insyn genom att det i princip råder offentlighet i skattedomstol. Mot bakgrund av detta kom departementschefen fram till att det inte förelåg tillräckligt starka skäl att gå ifrån gällande rätt och införa meddelarfrihet inom i stort sett hela skatte- och tullområdet.145 Reglerna om skatt och tull har ändrats sedan sekretesslagen infördes. Det har dock inte förändrat grunddragen för hur sekretessbestämmelsen och således den tystnadsplikt som bryter meddelarfriheten ser ut. Det saknas därmed skäl att närmare utveckla de förändringar som har skett sedan uttalandena ovan gjordes. 1449 kap. 1 § sekretesslagen 145Prop.1979/80:2 Del A s. 379 f. Skattesekretess i vissa ärenden Sekretess gäller i särskilt ärende om revision eller annan kontroll av bl.a. skatt eller tull. Sekretess gäller också i ärenden om kompensation för eller återbetalning av skatt och i ärenden om anstånd med erläggande av skatt. Sekretessen gäller för uppgifter om enskildas personliga och ekonomiska förhållanden och är absolut. Hos gäller dock ett omvänt skaderekvisit och i domstol ett rakt. Sekretessen gäller inte beslut i ärenden om kompensation för eller återbetalning av skatt och om anstånd med erläggande av skatt.146 Tystnadsplikt enligt denna bestämmelse bryter meddelarfriheten. I föregående avsnitt beskrevs motivet för inskränkningar i meddelarfriheten när det gäller skattesekretess i allmänhet. Denna argumentation avser även sekretess enligt denna bestämmelse.147 Den ovan beskrivna skattesekretessen kan också gälla i ärenden med anknytning till utlandet. Det förutsätter att har godkänt ett avtal i frågan med främmande stat eller mellanfolklig organisation. Sekretessen kan gälla i ärenden om handräckning eller bistånd som myndighet lämnat åt myndighet eller annat organ i den främmande staten eller inom den mellanfolkliga organisationen om det rör sig om verksamhet som motsvarar den som avses med bestämmelserna om skattesekretess.148 Hos en svensk myndighet som bedriver verksamhet som omfattas av skattesekretessen eller sekretessen för exekutions- väsendet kan sekretess gälla för uppgifter som myndigheten förfogar över på grund av avtal med främmande stat eller mellanfolklig organisation. Det förutsätter att godkänt avtalet. I så fall gäller absolut sekretess för uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden.149 Tystnadsplikt enligt båda dessa bestämmelser bryter meddelar- friheten. Beträffande motivet för detta är de, när det gäller första 1469 kap. 2 § sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 379 f. 1489 kap. 3 § första stycket sekretesslagen 1499 kap. 3 § andra stycket sekretesslagen SOU 2003:99 Bilaga 6 stycket, desamma som ovan beskrivits för skattesekretessen i allmänhet.150 Andra stycket infördes för att underlätta utbytet av uppgifter med andra stater genom ett ökat svenskt sekretesskydd.151 På skatte- och tullområdet gällde i och för sig i princip absolut sekretess. Men det ansågs nödvändigt att göra sekretessen absolut i alla situationer. Ett annat viktigt syfte med att införa den nya bestämmelsen, var inskränkningen av möjligheterna för svenska myndigheter att utbyta sekretessbelagda uppgifter.152 Beträffande undantaget från meddelarfriheten konstaterade departements- chefen att det nya stycket i sak innebar en förändring enbart på indrivningsområdet, eftersom uppgifter i beskattningsverksamhet redan är undantagna från meddelarfrihet.153 Sekretess gäller i verksamhet hos myndighet som avser fram- ställning av statistik. Samma sekretess gäller för jämförbara under- sökningar som utförs av . Om regeringen har före- skrivit det gäller sekretess också i jämförbar undersökning som utförs av en annan myndighet. Sekretessen gäller för uppgifter om enskildas personliga och ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Sekretessen är i dessa situationer absolut. För uppgifter som behövs för forskning eller statistik eller som inte är direkt hänförliga till den enskilde gäller ett omvänt skade- rekvisit.154 Tystnadsplikt enligt denna bestämmelse bryter med- delarfriheten. Innan sekretesslagen trädde i kraft gällde till övervägande del meddelarfrihet på statistikområdet. Det ansågs närmast vara fråga om en förtroendesituation och tillförlitligheten av statistiken var beroende av att uppgiftslämnare kunde utlovas konfidentiell behandling. Tystnadsplikten i detta fall borde därför bryta meddelarfriheten.155 I samband med att ersatte ändrades bestämmelsen så att den direkt nämner Riksrevisionen.156 1979/80:2 Del A s. 379 f. 1987/88:44 s. 15 1549 kap. 4 § sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 380 f. Orsaken var att samma sekretess och meddelarfrihet skulle gälla hos som tidigare hos på grund av sekretessförordningen.157 I bl.a. ärenden om tillstånd eller tillsyn gäller sekretess hos Datainspektionen. Sekretessen gäller för uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Skaderekvisitet är rakt.158 Meddelarfrihet gäller inte för uppgifter om registrerads för- hållanden. I övrigt gäller meddelarfrihet. Den tystnadsplikt på detta område som gällde innan sekretesslagen infördes hade företräde framför meddelarfriheten. Bestämmelsen i sekretesslagen innebar i stället att meddelarfrihet skall gälla utom för uppgifter om registrerads förhållanden. Lösningen hade inte kritiserats under remissbehandlingen.159 Sekretess vid teknisk hantering av personuppgifter Sekretess gäller i myndighets verksamhet för enbart teknisk bearbetning eller teknisk lagring för annan räkning av person- uppgifter. Sekretessen gäller för uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden.160 Tystnadsplikt enligt denna bestämmelse bryter meddelarfriheten. Innan sekretesslagen trädde i kraft gällde som huvudregel att meddelarfrihet rådde på detta område. Undantag från meddelar- friheten föreslogs i detta fall i konsekvens med vad som gäller för uppdragssekretessen i övrigt.161 Sekretess gäller hos tillståndsmyndighet på postområdet och hos myndighet som bedriver postverksamhet för uppgift som angår särskild postförsändelse. Sekretess gäller också hos myndighet som driver televerksamhet för uppgift som angår särskilt telefonsamtal 2001/02:190 s. 93 1589 kap. 6 § sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 381 1609 kap. 7 § sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 381 eller annat telemeddelande.162 Tystnadsplikt enligt dessa bestäm- melser bryter meddelarfriheten. Sekretess gäller också i andra fall hos myndighet som handhar allmän samfärdsel för uppgift som angår enskilds förbindelse med samfärdselverksamheten. Här gäller ett omvänt skaderekvisit. Sekretess gäller även vid särskild sambandstjänst inom total- försvaret, om uppgiften avser telemeddelande som utomstående utväxlat med telenätet. Slutligen gäller sekretess i ärenden om TV- avgift för uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. I det fallet tillämpas ett rakt skaderekvisit.163 Sekretessbestämmelsen har ändrats med hänsyn till bolag- iseringen av post- och televerksamheten. De överväganden som gjordes i fråga om meddelarfriheten när sekretesslagen infördes måste dock anses gälla alltjämt. Innan sekretesslagen infördes begränsades inte meddelarfriheten av de tystnadsplikter som gällde hos bl.a. post- och . Departementschefen anförde att det är främst i fråga om särskilda postförsändelser och telefonsamtal eller annat telemeddelande som situationen är av förtroendekaraktär. Därför borde undantag från meddelarfriheten göras endast för dessa fall.164 Stycket om TV-avgift infördes sedan sekretesslagen trätt i kraft. Det var en följd av att ansvaret för TV-avgifterna flyttades från till . Hos hade uppgifterna omfattats av sekretess enligt 9 kap. 8 § tredje stycket, dvs. med ett omvänt skaderekvisit. De var dock inte undantagna från meddelarfrihet. Frågan om meddelarfrihet diskuterades inte när den nya sekretessregeln infördes.165 Sekretess gäller hos publicus i verksamhet enligt lag eller annan författning. Absolut sekretessen gäller för uppgifter som det kan antas att den rättssökande har förutsatt skall bli behandlade förtroligt. Sekretess gäller också i övrigt för uppgifter om någons personliga eller ekonomiska förhållanden. I dessa fall gäller ett rakt 1629 kap. 8 § första och andra stycket sekretesslagen 1639 kap. 8 § tredje – femte stycket sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 381 1988/89:18 s. 70 f. skaderekvisit.166 Tystnadsplikt enligt denna bestämmelse bryter meddelarfriheten. När sekretesslagen infördes gällde meddelarfrihet hos publicus. I underlaget för propositionen undantogs dock dessa uppgifter från meddelarfrihet. Remissinstanserna berörde inte frågan.167 Sekretess i ärenden om rättshjälp Hos , och Domstols- verket gäller sekretess i ärende om rättshjälp. Sekretessen gäller dels för uppgift om den rättsliga angelägenheten som ärendet avser, dels för uppgift om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden i övrigt. I båda fallen tillämpas ett rakt skaderekvisit. Sekretessen gäller inte beslut i ett ärende.168 Om tystnadsplikten gäller uppgift som angår den rättsliga angelägenhet som ärendet avser gäller inte meddelarfrihet. För övriga uppgifter som omfattas av sekretess enligt bestämmelsen gäller således meddelarfrihet. Innan sekretesslagen trädde i kraft var meddelarfriheten inte inskränkt hos rättshjälpsnämnderna och . Förslaget att meddelarfriheten skulle inskränkas beträffande uppgifter som angår den rättsliga angelägenhet som rättshjälpsärendet avser mötte inga invändningar från remissinstanserna. Departementschefen ansåg att lösningen innebar en lämplig avvägning mellan de motstående intressen som föreligger på området.169 Sekretess i ärenden om rättshjälp i utlandet m.m. Sekretess gäller hos och inom utrikes- representationen för uppgifter i ärenden om ekonomiskt bistånd, biträde i rättslig angelägenhet eller utredning eller annat liknande bistånd åt enskild. För sekretess gäller ett rakt skaderekvisit. Sekretess gäller dock inte beslut i ärenden om ekonomiskt bistånd. Sekretess gäller också hos , utrikesrepresen- tationen och Sida för uppgifter om enskild i beredskapsplanering. 1669 kap. 9 § sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 382 1689 kap. 10 § sekretesslagen (16 kap. 1 § anger att 9 kap. 10 § första stycket 1 bryter meddelarfriheten) 1979/80:2 Del A s. 382 Här gäller ett omvänt skaderekvisit.170 Tystnadsplikt enligt denna bestämmelse bryter i princip meddelarfriheten. Det gäller dock inte uppgifter i ärende om ekonomiskt bistånd till enskild. För sådana uppgifter gäller således meddelarfrihet. Innan sekretesslagen trädde i kraft gällde meddelarfrihet på det aktuella området. Insynsintresset ansågs normalt starkare i fråga om ärenden om ekonomiskt bistånd åt enskild än beträffande de andra ärendetyperna. bedömdes skyddsintresset vara starkare i fråga om de andra ärendena.171 Sekretess gäller hos Kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet. Sekretessen gäller för uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Vid sekretessbedömningen används ett omvänt skaderekvisit.172 För uppgift om enskilds personliga förhållanden som omfattas av denna sekretessregel gäller inte meddelarfrihet. Meddelarfrihet gäller således för övriga uppgifter. Kommissionens uppdrag är att granska säkerhetstjänsternas arbete med att kartlägga sådana svenska politiska ytterlighets- organisationer och grupperingar som bedömts utgöra ett hot mot rikets säkerhet. Granskningen skall avse tiden från det . Det ansågs föreligga en risk för att kommissionen i sitt arbete skulle få del av uppgifter som kunde vara integritets- känsliga och som inte omfattades av någon gällande sekretess- bestämmelse. Därför infördes denna bestämmelse.173 Regeringen gjorde vidare bedömningen att de uppgifter om enskildas person- liga förhållanden som borde få sekretesskydd hos kommissionen kunde vara av mycket integritetskänslig natur och att meddelar- friheten därför borde inskränkas beträffande dessa.174 1709 kap. 11 § sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 382 1729 kap. 26 § sekretesslagen 1998/99:140 s. 36 Hos domstol gäller sekretess för uppgift om innehållet i ännu inte meddelad dom eller i annat ännu inte meddelat beslut. Sekretess gäller också för uppgift om vad som har hänt vid överläggning inom stängda dörrar angående dom eller annat beslut. Samma sekretess gäller för jurys svar på fråga om brott föreligger och för jurys överläggning.175 Tystnadsplikt enligt denna bestämmelse bryter meddelarfriheten. Denna typ av tystnadsplikt bröt meddelarfriheten redan innan sekretesslagen infördes. Förslaget att den ordningen skulle bestå mötte inga invändningar under remissbehandlingen.176 För personal i en myndighets telefonväxel gäller sekretess för upp- gift som har inhämtats vid tjänstgöringen och som avser telefon- samtal till eller från annan person hos myndigheten.177 Tystnads- plikten bryter meddelarfriheten. Normalt kan många av de övriga sekretessbestämmelserna om- fatta även uppgifter som en växeltelefonist får del av i sitt arbete. Det ansågs dock svårt för växeltelefonisten att i varje situation ha tillräckligt med underlag för att göra en sekretessbedömning. Därför infördes en sekretessregel som gäller alla växeltelefonister oavsett myndighet och oavsett vad uppgiften rör. Att tystnads- plikten skulle bryta meddelarfriheten kritiserades inte av remiss- instanserna.178 Förbehåll enligt sekretesslagen vid utlämnande av uppgift Om en myndighet finner att ett utlämnande av en uppgift som omfattas av sekretess kommer att innebära skada, men eller annan olägenhet på det sätt som anges i bestämmelsen, skall myndigheten ändå lämna ut uppgiften. Det förutsätter att skadan etc. kan undanröjas genom ett förbehåll som inskränker den enskildes rätt 17512 kap. 5 § sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 382 f. 17712 kap. 7 § sekretesslagen 1979/80:2 Del A s. 383 att lämna uppgiften vidare eller använda den.179 Uppgifter som lämnats ut med sådant förbehåll omfattas inte av meddelarfriheten. Myndigheten kan även under vissa andra förutsättning ställa upp förbehåll som inskränker den enskildes rätt att lämna uppgiften vidare eller använda den. Det gäller om en sekretessbelagd uppgift lämnas ut till en part etc. i mål eller ärende hos domstol eller annan myndighet. Det är också möjligt om en sekretessbelagd uppgift lämnas till en företrädare för arbetstagarorganisation eller liknande och mottagaren inte har tillräcklig anknytning till myndigheten för att sekretess skall gälla ändå. Förbehåll kan också ställas upp för uppgifter som omfattas av skattesekretess eller sekretess i exeku- tionsväsendet och som lämnats till konkursförvaltare. och regeringen kan också i ett beslut om undantag från sekretess i ett särskilt fall, förordna om att förbehåll för användandet skall ställas upp vid utlämnande.180 Uppgifter som lämnats ut med förbehåll enligt denna bestämmelse omfattas inte av meddelar- friheten. Här är det fråga om en tystnadsplikt som gäller någon som inte är anställd i den offentliga förvaltningen. Att dessa tystnadsplikter skulle bryta meddelarfriheten överensstämde med gällande rätt när sekretesslagen infördes.181 Ett skäl mot meddelarfrihet var att en reglering som innebär att ett förbehåll i praktiken blir verkningslöst gentemot massmedierna inte skulle komma att verka i offentlighetsvänlig riktning utan tvärtom få till följd att normalt sekretessbelagda uppgifter skulle komma att lämnas ut till massmedierna i betydligt mindre ut- sträckning än annars. Det framhölls i detta sammanhang att ut- lämnande av en uppgift med förbehåll kunde förekomma i de fall där relevanta sekretessregler innehöll ett skaderekvisit; alltså även om regeln bryter igenom meddelarfriheten. Detta förhållande kunde förväntas få särskilt stor betydelse såvitt gäller möjligheten att till massmedierna lämna ut uppgifter som omfattas av social- tjänstsekretess.182 17914 kap. 9 § sekretesslagen 18014 kap. 10 § sekretesslagen 1977/78:38 s. 32 och prop. 1979/80:2 Del A s. 384 182Ds Ju 1977:11/Del 1 s. 217 Förordnanden om tystnadsplikt enligt Om en domstolsförhandling har hållits inom stängda dörrar och det framförts uppgift som omfattas av sekretess hos domstolen, kan rätten förordna att uppgiften inte får röjas.183 En undersök- ningsledare får förordna att vad som kommit fram vid ett förhör under förundersökning inte får uppenbaras.184 Meddelarfrihet gäller inte för uppgifter som omfattas av dessa tystnadsplikter. Undantaget från meddelarfriheten överensstämde med gällande rätt när sekretesslagen infördes.185 Att tystnadsplikter enligt förordnanden med stöd av rätte- gångsbalken skall bryta meddelarfriheten har motiverats på följande sätt. Man torde sålunda kunna utgå ifrån att sekretessförordnanden normalt förekommer bara i de fall då det är fråga om uppgifter av mycket ömtålig beskaffenhet. Som exempel nämns förhållanden av stor betydelse för rikets säkerhet och personliga omständigheter vilkas röjande skulle vara i hög grad integritetskränkande.186 En advokat är skyldig att förtiga vad han eller hon fått kännedom om i sin yrkesutövning om god advokatsed kräver det.187 Sådana uppgifter omfattas inte heller av meddelarfriheten. I ett lagstiftningsärende innan sekretesslagen konstaterade departementschefen att en advokat inte utan påföljd skulle kunna åsidosätta tystnadsplikt, som åligger honom eller henne i yrkes- utövningen, genom yttrande i tryckt skrift eller meddelande för offentliggörande i sådan skrift.188 I förarbetena till sekretesslagen angavs att detta uttalande fick anses godtaget av riksdagen.189 1835 kap. 4 § 18423 kap. 10 § 1977/78:38 s. 32, prop. 1979/80:2 Del A s. 384 och prop. 1993/94:165 s. 66 186Ds Ju 1977:11/Del 1 s. 217 f. 1878 kap. 4 § första stycket andra meningen 1975/76:204 s. 121 1979/80:2 Del A s. 384 Tystnadsplikt för yrkesverksamma på hälso- och sjukvårdens område Den som tillhör eller har tillhört hälso- och sjukvårdspersonal inom den enskilda hälso- och sjukvården får inte obehörigen röja vad han eller hon i sin verksamhet fått veta om en enskilds hälso- tillstånd eller andra personliga förhållanden.190 En sådan anställd eller före detta anställd får inte heller obehörigen röja en uppgift från en enskild om någon annan persons hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Tystnadsplikten gäller om det kan antas att det finns en risk för att den som lämnat uppgiften eller någon som står honom eller henne nära utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs.191 Slutligen får en sådan anställd eller tidigare anställd inte obehörigen röja eller utnyttja sådana uppgifter om en viss varas tillverkning eller innehåll, som han eller hon har fått kännedom om i och som har lämnats till verksamhet som avser upplysning om eller underlag för behandling eller annan liknande åtgärd.192