sou · GRB3127d5 · 2004-01-01 00:00:00 — säger att god kunskap finns hos arrangörer och myndighetspersoner men att dessa är alldeles för få. Kompetens finns även hos ett mycket litet antal säkerhetskonsulter. Arbetsgruppen föreslår certifiering av arrangörer. Ett register på de arrangörer som är certifierade bör läggas upp hos . menar att detta ska under- lätta för myndigheterna i sin tillståndshantering. Målet med certifiering är att höja kunskapsstandarden på arrangörerna och därmed minimera antalet oseriösa arrangörer och förhoppningsvis minska skade- riskerna vid olika evenemang. Dock behöver frågan om lagstöd utredas samt hur själva certifieringen ska se ut. Arbetsgruppen föreslår en översättning av Pop Code. Pop Code är en engelsk skrift som i detalj berör frågeställningar kring planering och genomförande av publika evenemang. Den engelska versionen har översatts och anpassats till danska förhållanden. Det råder stor brist på svensk litteratur i ämnet Säkerhet vid musikevenemang. Det bör därför tillsättas en arbetsgrupp med uppgift att översätta och anpassa Pop Code till svenska förhållanden. Den svenska versionen skulle bli mycket lämplig att använda som utbildningsmaterial i ämnet. säger att om positiva beslut tas om de föreslagna åtgärderna, bör informationsseminarierna starta som ett första steg. Dock bör den föreslagna översättningen av Pop Code samt utformningen av en ny tillståndsblankett vara färdigställt till seminarie- start. Övriga åtgärdsförslag föreslås framarbetas parallellt och bör kunna börja användas av berörda parter . Barnsäkerhetsdelegationen menar att tydligen brister det i kommunikationen mellan myndigheter och arrangörer. Om dessa i ett tidigt skede påbörjar en dialog, dels för att klara ut fråge- ställningar kring tillstånd och säkerhetsbestämmelser, dels för att bedöma risker, minskar riskerna för missförstånd och andra problem. En arrangör har det yttersta ansvaret för genomförandet av ett arrangemang. I ansvaret ligger bland annat att se till att genom- förandet av arrangemanget inte medför någon fara för publiken. Det finns ingen mall över hur man ska gå tillväga för att åstadkomma en tillfredsställande säkerhet vid ett arrangemang. Beroende av arrangemangets karaktär krävs olika typer av insatser. Säkerhetsfrågan måste dock vara en naturlig del av arbetet, oavsett om det är fråga om en stor festival eller en mindre enskild spelning. 12.4.2Skador på grund av höga ljudnivåer; tinnitus och hyperacusis Som tidigare konstateras saknas förslag med syftet att eliminera skaderisker till följd av höga ljudnivåer i åtgärds- katalog. Delegationen beskriver därför skadornas uppkomst och utbredning samt pågående arbete kring detta område. I den allmänna debatten uppges det att många unga drabbas av tinnitus, hyperacusis och hörselnedsättning vid höga ljudnivåer i samband med olika musikarrangemang. För den enskilde individen kan tinnitus och hyperacusis vara ett stort handikapp såväl fysiskt, psykiskt som socialt. Tinnitus, som kan vara bestående eller tillfällig, ger olika grad av handikapp. Allt ifrån ytterligheten där olika ljudupplevelser är så störande att man inte orkar med skolan eller sitt arbete, till en svag ton som bara hörs när det är helt tyst och som då bland annat kan inverka negativt på sömn och vila. Det viktiga är inte tonens styrka också ett svagt ljud kan vara påfrestande. Bestående tinnitus är obotligt, i princip blir ingen fri från symtomen och ytterst få blir bättre. Har man väl drabbats så krävs det relativt lite för att besvären skall bli sämre. Hyperacusis kan beskrivas som ljudöverkänslighet, vardagsljud blir plågsamma och ger obehag. Dessa för individen besvärande vardagsljud har en socialt invalidiserande inverkan. 12.4.3Hur många barn och ungdomar drabbas av tinnitus Exakta uppgifter om hur många som drabbas är svårt att få fram i tillgänglig litteratur och forskning. Det finns få studier både nationellt och internationellt. Men upplevelsen hos audiologer är att fler och fler ungdomar söker hälso- och sjukvården för hörsel- skador, bland annat tinnitus och hyperacusis, som de ådragit sig efter en enda konsert eller ett enda diskotekbesök. uppskattar att antalet boende i som har någon form av tinnitus uppgår till ca 1,5 miljoner varav ca 100 000 med så allvarliga besvär att det menligt påverkar den dagliga livsföringen. söker 350 svenska ungdomar vård för hörselbesvär orsakade av hög ljudvolym, förmodligen finns ett stort mörkertal (Aurius 1999). I en undersökning från rapporteras att av 20-åringarna hade tinnitus ofta eller alltid (1989). En ny undersökning visar att av 9–16 åringar har tinnitus ofta () eller alltid (2,). Flickor har ofta mer besvär, upplever besvären som mer påfrestande och har tinnitus oftare än pojkar. Drygt hälften av de undersökta barnen uppgav att de hade haft tillfällig tinnitus av buller (2001). Vidare har i en undersökning av 7-åringar visat att har tinnitus (2003). Föreningen och Musiker mot Tinnitus, AMMOT, har i två rapporter redovisat hur många som drabbas: 1.i en enkät utförd , besvarad av 260 musicerande ungdomar 13–, hade tinnitus. 2.i en undersökning , om ungdomars beteenden, kunskaper och attityder till höga ljudnivåer har också frågan om förekomst av tinnitus och annan hörselproblematik ställts. Av 316 ungdomar i åldrarna 15–uppger att de har tinnitus. Mellan 60–har drabbats av tillfällig tinnitus efter att de besökt olika musikarrangemang. En skattning av problemets storlek görs i en artikel i (2000). Risken att drabbas av bestående besvär uppskattas som en besökare per 4.000 och år efter att ha varit på rockkonserter och diskotek. Risken för bestående men är relativt liten, men konsekvenserna är betydande beroende på det starka obehag tinnitus och hyperacusis vållar. Hörselvården inom har noterat en trend av fler unga besökare med tinnitus eller hyperacusis. Patientgruppen som söker hjälp har förändrats under . var det en huvudgrupp av arbets- skadade som efter en lång tids exponering av t.ex. industri- buller hade fått en hörselskada. ökar antalet patienter i lägre åldersgrupper. Hörselvården får 180–200 remisser för patienter med tinnitus med besvärsgrad 2–3, vilket motsvarar relativt grav tinnitus. Antal remisser för patienter till hörselvård vid i har ökat drastiskt . 12.4.4Varför kan man få tinnitus av höga ljudvolymer? Att de flesta människor utsätts för mer och mer ljud i vårt samhälle är helt klart. Ljud av olika typ finns överallt i vardagen och ljudkonsumtionen ökar både i hemmet och i den offentliga miljön. Orsaken till att många barn och ungdomar drabbas av tinnitus kan vara skiftande. Bullerskador orsakade av musik på för hög volym i olika sammanhang t ex på diskotek, klubbar, dans- restauranger, pop- och rockkonserter, festivaler och privata fester där det spelas musik. Förskola, fritidshem och skola är miljöer där ljudvolymen kan vara för hög. Vid idrottsarrangemang och i träningslokaler är hög musik och ljudeffekter vanligt förekommande. Biografer, teatrar och andra offentliga lokaler är exempel på platser där arrangemang med skadligt buller kan förekomma. Vid idrotts- utövande i sporter som t.ex. och motorsport. Nyårsraketer, smällare och vissa leksaker med ljud är ytterligare en risk. Tinnitus behöver inte alltid vara ett symtom på hörselskada. Buller, stress och andra psykiska faktorer anses också kunna utlösa tinnitus. Även om bullernivån, i förskola och skola, inte alltid är skadlig för hörseln så kan den ge ökad stress och tinnitus kan vara ett symtom på stress. Höga bullernivåer kan också ge försämrat inlärningsklimat. Enligt så är ljudnivån vid rockgalor och på diskotek så hög att risk finns för både tillfälliga och permanenta hörselnedsättningar och/eller tinnitus. Buller och höga ljudnivåer är ett utbrett miljöproblem Mängden ljudenergi är beroende av ljudstyrkan och exponerings- tiden. Det är den sammanlagda dosen ljudenergi som riskerar att ge individen hörselskador. När man utsätter sig för höga ljudvolymer krävs också ljudvila. Pauser är bra vilket kan vara svårt i dagens samhälle där ljud förkommer överallt. I , framtagen i samarbete med vid och Miljömedicinska enheten vid beskrivs samhällsbuller som ett utbrett miljöproblem. Buller är den störning som berör det största antalet människor i . WHO:s rikt- värden för samhällsbuller beräknas överskridas för mer än 2 miljoner personer. Nära 1 miljon vuxna rapporterar besvär av buller i sin bostad. I rapporten skrivs särskilt oroande är att barn och ung- domar utsätts för hörselskadande buller i en utsträckning som inte verkar ha skett tidigare. Som ett led i uppföljningen av regeringens 16 miljökvalitétsmål, undersöks särskilt barns hälsa genom en enkätstudie och som kommer att presenteras i . I enkäten finns frågor med anknytning till buller och tinnitus, de åldersgrupper som undersöks är 8 månader, 4 och 12 åringar. Samman- lagt kommer 15 000 enkäter att skickas ut av , vissa län kommer på eget initiativ att utöka utskicket så att totalt kommer 42 000 barn att tillfrågas. Jämfört med tidigare enkät- undersökningar bli detta underlag betydligt större och borde ge en bättre bild av hur mycket barn och ungdomar exponeras för buller och hur många som är drabbade av tinnitus. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter utvärdera om regelverket kring höga ljudnivåer är ändamålsenligt och ger avsedd effekt. I uppdraget ingick att beskriva hur det nuvarande regelverket tillämpas samt att identifiera eventuella brister i detta. Uppdraget redovisades till regeringen . Social- styrelsen konstaterar att det finns risker för hörselskador och tinnitus vid besök på platser där det spelas musik med alltför höga ljudnivåer. Barn är speciellt utsatta. I redovisningen konstateras att allmänna råd om buller inomhus och höga ljudnivåer (SOSFS 1996:7) inte efterlevs fullt ut. Ljudnivåerna på diskotek och konserter är alltför höga. Många kommuner följer heller inte upp ljudnivåerna vid olika musikarrangemang genom egna mätningar. I utredningen sägs därför att i samarbete med länsstyrelserna bör genomföra en riksomfattande uppföljning av kommunernas tillsyn över verksamheter där det framförs hög musik. I redovisningen av den ovannämnda utredningen föreslår att det görs ett tillägg till Förordning om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd (1998:899) 38§ enligt följande Den som avser att driva verksamheter i form av diskotek eller konserter för allmänheten ska göra anmälan till den kommunala nämnden innan lokalen, platsen eller anläggningen tas i bruk. Om general- läkaren utövar tillsyn över verksamheten skall anmälan göras till generalläkaren. säger vidare att ordet rekommendation ska ändras till ordet riktvärde i de allmänna råden samt att en skärpt maxi- minivå för barn sätts till . Undantagsvis kan konserter och annan levande musik vid ljudnivåer upp till 97dBA få framföras. I utredningen sägs vidare att det är angeläget att stödja föreningen förslag till utbildning av utbildarna. saknar vi kunskap om den yttre orsaken vid diagnos tinnitus. Utredningen säger därför att patientregistret bör kompletteras med sådan information. Denna kunskap skulle vara värdefull som underlag för förebyggande aktiviteter. För att ytterligare markera allvaret i frågan föreslås att en begränsning av ljudnivåerna på diskotek, konserter m.m. tas in i miljökvalitetsmålen under "god bebyggd miljö". 12.4.5Vad har gjorts tidigare inom området? Rapporten vid musikarrangemang (2001) är ett informationsmaterial som riktar sig till myndigheter och arrangörer. Materialet innehåller en checklista över de olika risker som kan finnas vid musikarrangemang. Rapporten kan användas som ett underlag i dialogen mellan arrangörer och myndigheter, exempelvis vid ansökan eller vid tillståndshantering. I Brandsäkerhet vid tillfälliga camping- platser, så här gör man i , beskrivs hur arrangörer och övriga inblandade parter arbetar med säkerheten på Hultfreds- festivalens tillfälliga campingplatser. Avsikten med skriften är att få arrangörer att inse vikten av att arbeta aktivt med säkerhetsfrågor och genom dialog dela med sig av sina erfarenheter inom området. Förutom problem som gäller brandsäkerhet tas följande frågor upp som anses ha stor betydelse för att uppnå ett säkert arrange- mang: En genomtänkt helhetsstrategi och fungerande kommunika- tion mellan alla berörda parter i festivalorganisationen är viktig. Polis, räddningstjänst, sjukvårdspersonal, scenpersonal, publikvärdar, ordningsvakter och utomstående experter arbetar tillsammans för att ta fram säkerhetsplaner och rutiner för olika situationer. Fungerande kommunikation under festivalen mellan polis, räddningstjänst och ordningsvakter ger en bra kontroll över vad som händer och de risker som uppstår kan snabbt åtgärdas. Samla säkerhets- och sjukvårdsresurser på ett ställe, den interna kommunikationen mellan dessa grupper har stor betydelse för säkerheten. Placeringen ska vara central så att festivaldeltagarna vet var den finns och har lätt att hitta dit. Arrangören har ett publikansvar. Att informera publiken om vilka regler som gäller inom området och de risker som finns gör att man kan undvika många olyckor och incidenter. Utbildning av vakter och campingvärdar i bland annat allmän brandkunskap, släckning av bränder och brand i kläder. Utvärdering av festivaldagarna är viktigt för att sprida kunskapen och för att kunna göra förbättringar till framtida festivaler. Vid händelse av en större olycka ska det finnas en särskild bered- skapsplan där representanter från polis, sjukvård, räddningstjänst och kommunen ska ingå. I och Svenska Kommunförbundets säkerhets- handbok på idrottsanläggningar, som riktar sig till anlägg- ningsägare, arrangörer och andra intressenter vid olika evenemang, tas olika säkerhetsfrågor upp. Eftersom idrottsanläggningar skiljer sig från varandra med avse- ende på storlek, närvaro av publik, förekommande av risker mm, är det viktigt att ledningen för varje enskild anläggning utarbetar en säkerhetsplan som är anpassad till den egna anläggningens art. På alla idrottsanläggningar ska det finnas en säkerhetsansvarig. Vid musikarrangemang som arrangeras i idrottsarenor kan delar av säkerhetshandboken vara till god hjälp vid planeringen för ett säkert musikarrangemang. mångåriga arbetssätt med kartläggning av supporterkultur och utbildning av publikvärdar kan bidra med kunskap för att öka säkerheten även vid musikarrangemang. och (1999) har i olika rapporter redovisat sina erfarenheter av Göteborgsbranden . Kort beskrivning av internationella arbeten inom området: , (även kallad Pop Code) utgiven i , 1999, ett samarbete mellan bland annat musikindustrin och regeringen. I beskrivs olika typer av evenemang och väsentliga riskområden inom dessa. Utifrån guiden kan arrangören göra en riskanalys och beskriva hur riskerna ska minimeras. Med anledning av att åtta personer omkom vid en konsert på tillsatte den danska regeringen en arbetsgrupp för att öka säkerheten vid musikfestivaler. Rapport om sikkerheden ved musikfestivaler (, 2000) innehåller en beskrivning av händelseförloppet, historik, dansk lagstiftning som har betydelse vid musikfestivaler, fokusområden som har betydelse för publikens säkerhet samt förslag på åtgärder. De fokusområden som tas upp i rapporten är publikens samman- sättning, typ av artist, festivalens olika personalgrupper, kriminalitet, alkohol och narkotika, transport och trafik samt brand. Arbetsgruppen anser att det inte går att lista alla problem- områden för stora musikarrangemang, då det är stora skillnader mellan olika evenemang. Varje arrangemang måste se till sin egen riskprofil. De viktigaste åtgärderna för att öka säkerheten är att en skriftlig och detaljerad riskanalys ska vara obligatoriskt för arrangören, att inblandade myndigheter samarbetar, översyn av regler för brand- säkerhet och camping, god beredskap för omhändertagande av sjuka och skadade, utbildning av personal som arbetar på festivaler, utvärdering av festivaldagarna. På hemsidan (betaltjänst) finns uppgifter om publiksäkerhet och senaste nytt om säkerhetsdetaljer vid musik- arrangemang som anordnats runt om i världen. Tidningsklipp om olyckor och incidenter som hänt vid tidigare konserter. Hemsidan förmedlar tips och idéer om hur konserter och festivaler kan bli mer publikvänliga och underhållande för besökarna, för att på så sätt minska olycksriskerna. Uppgifter ges om vilka artister och grupper som vid tidigare spelningar skapat problem av olika slag. 12.4.6Gällande regelverk vid publikevenemang Räddningstjänstslagens (1986:1102) § 41 berör ägare/innehavares ansvar för brandskyddet. Ägare eller innehavare av byggnader eller andra anläggningar ska i skälig omfattning hålla utrustning för släckning av brand och för livräddning vid brand eller annan olycks- händelse och i övrigt vidta de åtgärder som behövs för att förebygga brand och för att förhindra eller begränsa skador till följd av brand. (1998:808) hänsynsregler gäller alla och två av dem är särskilt viktiga i det här sammanhanget, nämligen kunskapskravet och försiktighetsprincipen. Enligt 2 kap 2 § ska alla som bedriver eller tänker starta en verksamhet skaffa sig den kunskap som behövs med hänsyn till verksamhetens art och omfattning för att skydda människors hälsa och miljön. Enligt 2 kap. 3 § ska alla som bedriver verksamhet utföra de skyddsåtgärder, iaktta begränsningar och vidta de försiktig- hetsmått som behövs för att förebygga, hindra eller motverka skada eller olägenhet för miljö och hälsa. Det räcker alltså med att det finns en risk för att hörselskador kan uppstå för att försiktighets- principen måste vidtas. I 9 kap. 3 § skrivs att, med olägenhet för människors hälsa avses störning som enligt medicinsk eller hygienisk bedöm- ning kan påverka hälsan menligt och som inte är ringa eller helt tillfällig. Enligt kraven på egenkontroll, 26 kap. 19 § som gäller alla, ska den som bedriver verksamhet som kan befaras medföra olägenheter för människors hälsa utföra egenkontroll. Egen- kontroll är att planera och kontrollera sin egen verksamhet så att I det här fallet alltså främst att undvika skador på människors hörsel. kan begära att verksamhetsutövaren lämnar förslag till program för kontroll av verksamheten eller förslag på förbättrande åtgärder. Ordningslagen (1993:1617) innehåller särskilda föreskrifter om allmänna sammankomster och offentliga tillställningar (2 kap.) samt föreskrifter om allmän ordning och säkerhet i övrigt dels vid sammankomster och tillställningar på offentliga platser och vid vissa anläggningar och verksamheter (3 kap.). får förelägga arrangören att lämna uppgifter utöver vad som angivits i ansökan och beslutar om arrangörens åtgärder efter prövning av varje ansökan. Polisen kan besluta om villkor gällande ordning och säkerhet, t.ex. maximalt antal besökande och minsta antal ordningsvakter. allmänna råd om buller inomhus och vid höga ljudnivåer (SOSFS 1996:7) rekommenderar genomsnittlig ljudnivå och för maximal ljudnivå. Grunden är att ljud- nivån aldrig får medföra risk för hörselskador för personal och besökare. Gränsvärde för industrin (8 timmars arbetsdag, under ett arbetsliv). Är nivån högre ska arbetsgivaren stå för hörselskydd och åtgärder ska sättas in för att sänka ljudnivån. utgår i sina riktlinjer från den s.k. lika energi- principen. Det innebär att en ljudnivå på ger örat lika mycket ljudenergi som en dubbelt så stark ljudnivå, alltså 88dBA i . För biografer finns ett internationellt regelverk där är norm. Enligt SF och betyder det att ljudnivån vid visning av film inte överstiger rekommenderad ljudnivå. Ljudnivån i lokalerna i en biograf regleras med central volymkontroll (en för varje salong i biografen). Volymkontrollen är inställd efter de internationella normerna (kontrolleras ), vilket enligt branschen är en garanti för att ljudnivåerna hålls, dock kan korta ljudstötar över- stiga rekommenderad ljudnivå (explosioner etc.). WHO´s riktlinjer för ljudnivåer på diskotek och konserter, ekvivalent och för maximal ljudnivå. 12.4.7Hur efterlevs lagarna, exempel på tillsynsprojekt I ett projekt om hälsoskadligt buller i () har 20 av länets 49 kommuners miljökontor genomfört en samordnad tillsynskampanj som innehållit ljud- mätningar hos och information till olika verksamhetsutövare. Över 700 tillsynsobjekt har fått skriftlig information i samband med projektet. Projektet fått stort utrymme i massmedia. 147 ljud- mätningar har gjorts i olika verksamheter, (27 stycken) har överskridit riktvärdena för maximal och/eller ekvivalent ljud- nivå. Att nästan var femte mätning visar för höga nivåer visar att fortsatt tillsyn är viktigt. Kommunernas inventering visar att inga eller få verksamhetsutövare har något dokumenterat egenkontroll- program trots krav på detta. I rapporten ges exempel på åtgärder som kan minska risken för tinnitus, bland annat: Kommunala policies där miljökontoren inte bara har en övervakande funktion utan också ska föra en dialog med de verksamhetsutövare som kan utgöra en risk i sammanhanget Sprida kunskap om krav på verksamhets- utövarens egenkontroll Egenkontrollen ska bland annat innehålla: –Utbildning och information till egen personal om risk för hörselskador, riktvärden, åtgärder –Alltid ha någon som är ansvarig för ljudet och som kan vidta åtgärder vid behov –Egenkontrollen ska dokumenteras skriftligt Vid överskridande av riktvärden – miljökontoret kan efter tillsyn och kontrollmätning ge förelägganden, med eller utan viten Gratis utdelning / försäljning av hörselskydd vid konserter där ljudvolymen förväntas vara hög Införskaffa ljudnivåmätare, se till att personalen kan hantera den Installera en limiter (ljudnivåvakt) i ljudanläggningen som begränsar möjligheterna att spela hög musik och kommunerna i genomförde ett tillsynsprojekt för att undersöka hur bullersituationen ser ut i miljöer där man kan förvänta sig höga ljudnivåer, utifrån allmänna råd 1996:7 om höga ljudnivåer. Syftet har också varit att uppmärksamma besökare och verksamhetsutövare på risker för skador på grund av. för höga ljudnivåer samt att upp- märksamma verksamhetsutövaren på det ansvar som denne har för att kontrollera ljudnivån. Mätningar har gjorts i 12 av länets 16 kommuner och vid 41 till- fällen. rekommenderade riktvärde för höga ljud- nivåer ekvivalentnivå överskreds vid nio arrangemang. Det av rekommenderade maxvärdet över- skreds vid tre arrangemang. Samtliga överskridanden av social- styrelsens riktvärden har skett under konserter. rekommenderade riktvärdet för knattedisco har överskridits vid ett mättillfälle. 12.4.8Praktiska exempel för att minska olycksfallskador vid festivaler Syftet med projektet är att få ungdomar medvetna om den höga olycksrisk man försätter sig och sina medtrafikanter i genom att köra berusad dagen efter samt upplysa om den massiva kontroll av nykterhet som polisen planerar framför allt på hemresedagen. Målet med insatsen är att få en nykter och olycksfri hemfärd från festivalen. Arbetet har pågått . Antalet rattfyllerister har minskat från 22 misstänkta fall 1996 till 2 –3 stycken 2001 – 02. genomför polisen en utökad kontroll av narkotiska preparat vid ankomsten till festivalen. En ny typ av kravallstaket har utvecklats i samarbete med arrangörer, vakter och publik. Staketet har heltäckande framsida av perforerad plåt istället för spjälor så att det inte ska gå att fastna i staketet. Rundade överliggare istället för polisens fyrkantiga minskar skaderisken. Ett trappsteg på baksidan för vakterna som gör det lättare att luta sig ut över staketet för att nå publik som behöver hjälp. Exempel på förebyggande arbete och åtgärder som kan minska risken för skador på grund av höga ljudnivåer Föreningen och Musiker mot Tinnitus (AMMOT). En ideell förening som bedriver förebyggande arbete mot tinnitus och andra hörselskador orsakade av höga ljudvolymer.