sou · GRB34 · 2004-01-01 00:00:00 — Genom beslut bemyndigade regeringen dåvarande chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att med utgångspunkt i redovisning av färdtjänstens utveckling – överväga behovet av ändringar i regelverket om färdtjänst och om det är lämpligt att undanta samordningen av beställning av sjuk- och färdtjänstresor i en beställningscentral från upphandlingskravet i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling och i så fall hur ett sådant undantag bör författningsregleras. I ett delbetänkande skall utredaren lämna förslag till hur behandlingen av personuppgifter i kommunernas och trafikhuvudmännens register över färdtjänstberättigade bör författningsregleras. Med stöd av bemyndigandet förordnades före detta kanslichefen i trafikutskottet att vara särskild utredare. Att som experter biträda utredningen förordnades den 24 sep- tember 2002 handläggaren , utredningsledaren och ställföreträdande socialchefen , handläggaren , kammarrättsassessorn , ämnesrådet , utvecklings- och utredningsansvariga , departementssekreteraren , rättssakkunniga , verkställande direktören , tillgänglighets- och samordningsansvarige och utredaren . I utredningens arbete har även deltagit förbundsjuristen , styrelseordföranden , kammarrätts- assessorn och förbundsjuristen . Till sekreterare förordnades kammarrätts- assessorn . Utredningen, som antagit namnet , över- lämnar härmed delbetänkandet Behandling av personuppgifter inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten (SOU 2003:4) Utredningen fortsätter med sitt arbete. 1Förslag till förordning om viss behandling av personuppgifter inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten Rättslig reglering till skydd för den personliga Lagen och tillämpningsområdet................................... Datainspektionen och tillstånd .................................... Den registeransvariges skyldigheter ............................ 2.5.2 Rekommendationer och riktlinjer om dataskydd ....... 2.6.1 Lagen och dess tillämpningsområde............................ 2.6.3 Förutsättningar för behandling av 2.6.4 Information till den registrerade ................................. 2.6.6 Säkerheten vid behandling av personuppgifter........... Anmälan till Datainspektionen.................................... Skadestånd och straff ................................................... Färdtjänsten och riksfärdtjänsten.................................. Länstrafikansvariga och trafikhuvudman ............................... Register med personuppgifter inom färdtjänsten och Allmänt om tidigare personregister........................................ 4.2Nuvarande register inom färdtjänsten och Register inom färdtjänsten........................................... Register inom riksfärdtjänsten .................................... Överväganden och förslag ............................................ Personuppgiftslagen eller särskild registerförfattning .......... Användning av personnummer............................................... 5.4Författningsreglerad behandling av personuppgifter i ett tillståndsregister respektive ett beställningsregister.............. Personuppgiftsansvar och personuppgiftsbiträde ...... Bevarande och gallring ................................................. 5.4.6 Särskilt om beställningscentraler och trafikutövare samt direktåtkomst ................................ Information till den registrerade ............................................. Ekonomiska konsekvenser av förslagen ......................... Förslag till förordning om viss behandling av personuppgifter inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten....... Särskilt yttrande av , Schwaiger, och .................. Förfrågan om personregister vad avser färdtjänst och Följande kommuner och trafikhuvudmän har besvarat enkäten, se bilaga 2 ................................................. Utredningens uppgift är bl.a. att i ett delbetänkande lämna förslag till författningsreglering av behandlingen av personuppgifter i kommunernas och trafikhuvudmännens register över enskilda som är berättigade till färdtjänst och riksfärdtjänst. Utredningen har i det avseendet fått analysera huruvida olika avvikelser eller preciseringar är motiverade i förhållande till personuppgiftslagen (1998:204). Det finns inte någon särskild registerförfattning som tar direkt sikte på den behandling av personuppgifter som förekommer i register inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten utan i stället är per- sonuppgiftslagens bestämmelser generellt tillämpliga på behandling av personuppgifter inom dessa verksamheter. Det är utredningens uppfattning att kommuner och trafikhuvudmän behöver föra auto- matiserade och register över enskilda som ansöker om eller redan är berättigade till färdtjänst eller riksfärdtjänst I vissa register inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten finns det ett behov av att registrera uppgifter som rör hälsa, t.ex. en diagnos eller den enskildes behov av hjälpmedel för att transporten skall kunna utföras. Enligt 13 § personuppgiftslagen är det som huvud- regel förbjudet att behandla bl.a. sådana personuppgifter som rör hälsa. Känsliga uppgifter får således inte behandlas utan särskilt författningsstöd, utom i de undantagsfall som anges i 14 19 §§ personuppgiftslagen. Enligt utredningens mening finns det endast ett undantag som är av intresse för färdtjänsten och riksfärd- tjänsten, nämligen den enskildes uttryckliga samtycke till att känsliga uppgifter registreras. Antalet personer som har tillstånd till färdtjänst är ca 420 000 och antalet personer som har tillstånd till riksfärdtjänst ca 26 000. Om känsliga personuppgifter skall regi- streras krävs således samtycke av dessa personer vilket med hänsyn till antalet tillstånd blir både besvärligt och kostsamt. Utredningens överväganden i delbetänkandet omfattar i första hand frågan om behovet av särskild författningsreglering för register inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten i förhållande till personuppgiftslagens bestämmelser om bl.a. behandling av känsliga uppgifter, ändamål, personuppgiftsansvar, användning av person- nummer, bevarande och gallring samt enskildas rättigheter, t.ex. skadestånd och information. Utredningens uppfattning är dock att vissa registerfrågor inom verksamheterna måste analyseras mer ingående i slutbetänkandet. Utredningen har varken haft tid eller möjlighet att göra en full- ständig kartläggning av alla typer av register som kan förekomma inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten. För att få en uppfattning om bl.a. ändamålet med sådana register har utredningen genomfört en enkätundersökning och tagit del av ett flertal beslut från Datain- spektionen. Efter denna undersökning är det utredningens upp- fattning att förekomsten av känsliga personuppgifter om hälsa är mest frekvent i register som utredningen betecknar tillstånds- register och beställningsregister, dvs. register som förs för hand- läggning av ärenden enligt lagen (1997:736) om färdtjänst eller lagen (1997:735) om riksfärdtjänst respektive för planering, sam- ordning och beställning av resor. Sådana register får dessutom användas för andra ändamål vilka är angivna i den förordning som utredningen föreslår. Känsliga uppgifter om hälsa Med hänsyn till bl.a. förekomsten av känsliga uppgifter som rör hälsa i tillståndsregister och beställningsregister, är utredningens förslag att den behandling av personuppgifter som sker automa- tiserat och manuellt inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten i sådana register skall författningsregleras särskilt i förordning. Sådana register skall föras av en kommun eller en trafikhuvudman, dvs. personuppgiftsansvaret skall åvila en sådan myndighet, för att för- ordningen skall vara tillämplig. Förordningen skall också vara tillämplig vid behandling av personuppgifter i ett beställnings- register som förs av en enskild, om den enskilde enligt avtal med en kommun eller en annan trafikhuvudman om en beställningscentral eller om utförande av resor enligt lagen om färdtjänst eller lagen om riksfärdtjänst för ett sådant register den dag som förordningen träder i kraft. Anledningen till detta är att enskilda trafikutövare eller beställningscentraler tills vidare bör få fortsätta att föra regi- ster som redan finns. Däremot skall nyinrättade register omfattas av förordningen endast om de förs av en kommun eller en trafik- huvudman. Personuppgiftslagens bestämmelser är fortsatt tillämp- liga på övriga register inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten. Utredningen föreslår att det skall införas bestämmelser som tillåter att det i ett tillståndsregister får behandlas känsliga upp- gifter om hälsa, om uppgifterna har lämnats i ett ärende om färd- tjänst eller riksfärdtjänst eller är nödvändiga för de ändamål som särskilt anges för ett tillståndsregister. Det är vidare utredningens förslag att sådana känsliga uppgifter som kan beröra hälsa och anges i särskild bilaga till föreslagen förordning skall få behandlas i ett beställningsregister, om uppgifterna har lämnats i ett ärende om färdtjänst eller riksfärdtjänst eller är nödvändiga för de ändamål som särskilt anges för ett beställningsregister. Det bör under- strykas att bilagan till förordningen inte innehåller en fullständig uppräkning av vilka uppgifter som får registreras i ett beställnings- register, utan endast en redovisning av vilka uppgifter som rör hälsa som får förekomma i ett sådant register. Utredningens bedömning är att vem eller vilka som är person- uppgiftsansvariga för en behandling av personuppgifter i ett tillstånds- eller ett beställningsregister tills vidare skall avgöras genom tillämpning av bestämmelserna i personuppgiftslagen. Utredningen är medveten om att det kan vara svårt att med stöd av endast personuppgiftslagen fastställa vem som är personuppgifts- ansvarig, eftersom fråga kan uppkomma bl.a. om en kommun eller en nämnd har ett sådant ansvar. Utredningen har emellertid av tidsskäl inte möjlighet att göra en ingående analys av personuppgiftsansvaret i delbetänkandet. Sådana överväganden får i stället göras i slutbetänkandet. Särskilt om beställningsregister och beställningscentraler När det gäller beställningscentraler vill utredningen särskilt anmärka följande. En beställningscentral kan administreras av t.ex. ett privat taxibolag. Utredningens bedömning är att i de fall en kommun eller någon annan trafikhuvudman inte sköter och admini- strerar ett beställningsregister bör personuppgiftsansvaret ändå åvila kommunen eller trafikhuvudmannen. Anledningen härtill är att det finns känsliga personuppgifter i ett beställningsregister. Vidare har uppgifterna i ett beställningsregister anknytning till uppgifterna i ett tillståndsregister och är i vissa fall direkt överförda från det sistnämnda registret. Det är utredningens uppfattning att kommuner och trafikhuvudmän härvidlag bör tillämpa personupp- giftslagens bestämmelser om personuppgiftsbiträde i förhållande till t.ex. privatägda beställningscentraler. Som utredningen nämner ovan bör dock enskilda beställningscentraler eller trafikutövare ha möjlighet att fortsätta att föra egna beställningsregister som redan finns. I dessa fall kan de också bli personuppgiftsansvariga. Utred- ningen kommer att överväga dessa frågor ytterligare i slutbetänkandet. Utredningen föreslår att endast den som för de ändamål som enligt föreslagen förordning skall gälla för ett beställningsregister behöver ha tillgång till uppgifter får ha direktåtkomst till upp- gifterna i ett sådant register. Direktåtkomst får endast omfatta de uppgifter som behövs för att anordna resor. Det förekommer att samordning sker mellan färdtjänsten och andra samhällsbetalda resor, t.ex. sjukresor och skolskjutsar. För att kunna tillgodogöra sig sådana möjligheter till samordning är det som regel nödvändigt med en s.k. gemensam beställningscentral. Det ligger inte i utredningens uppdrag att göra en översyn av behandlingen av personuppgifter i samband med anordnandet av sjukresor, skolskjutsar m.m. Utredningen vill dock påpeka att det i och för sig inte finns något hinder mot att en beställningscentral i sitt arbete med anordnande av transporter även fortsättningsvis samordnar information om både t.ex. färdtjänst- och sjukrese- berättigade. En förutsättning är dock att uppgifterna i ett beställ- ningsregister över färdtjänstberättigade behandlas i överens- stämmelse med bestämmelserna i utredningens förslag. åter påpekas att kommuner m.fl. kan välja att inte göra anpass- ningar i register motsvarande förordningens förslag. Person- uppgiftslagens bestämmelser, bl.a. förbudet att utan samtycke behandla uppgifter om hälsa, blir fullt tillämpliga på sådana register som inte omfattas av utredningens förslag till förordning. Utredningen lämnar förslag om att det skall finnas begränsningar i möjligheten att söka i tillstånds- och beställningsregister. Som sökbegrepp skall endast få användas dels personnummer, namn, telefonnummer och kundnummer samt andra liknande uppgifter som identifierar en person, dels ärendenummer och andra liknande uppgifter som identifierar ett ärende. Vid planering och utvärdering av färdtjänsten och riksfärdtjänsten samt vid framställning av statistik får dock endast andra uppgifter än de som angivits ovan användas som sökbegrepp. Enligt utredningens uppfattning är det svårt att exakt bestämma vilka uppgifter som är obehövliga vid planering och utvärdering av verksamheten samt vid framställning av statistik, men något större behov av uppgifter som identifierar enskilda personer eller ärenden torde inte föreligga och ur integritetssynpunkt är det också viktigt att sakuppgifter och vissa identitetsuppgifter hålls åtskilda. Utredningens föreslår att uppgifter i tillståndsregister och beställningsregister, i avvaktan på en mer ingående analys av utred- ningen i slutbetänkandet, skall bevaras och gallras enligt bestäm- melserna i personuppgiftslagen och arkivlagen (1990:782). De bestämmelser om rättelse, information och skadestånd som finns i personuppgiftslagen skall gälla även behandlingar som utförts i strid med nu föreslagen förordning. Bestämmelserna om rättelse och skadestånd i personuppgiftslagen gäller endast för brott mot den lagen och det är därför nödvändigt att i för- ordningen införa en hänvisning till personuppgiftslagen. förordning om viss behandling av personuppgifter inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning gäller utöver personuppgiftslagen (1998:204) vid kommuners och trafikhuvudmäns behandling av personupp- gifter i ett tillståndsregister eller ett beställningsregister inom färd- tjänsten och riksfärdtjänsten, om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Förordningen gäller även sådan behandling av personuppgifter som avses i första stycket och som en enskild utför i ett beställ- ningsregister, om den enskilde enligt avtal med en kommun eller en trafikhuvudman om utförande av resor enligt lagen (1997:736) om färdtjänst eller lagen (1997:735) om riksfärdtjänst eller enligt avtal om en beställningscentral redan för ett sådant register den dag förordningen träder i kraft. Behandling av personuppgifter som är tillåten enligt denna förordning får utföras även om den registrerade motsätter sig behandlingen. 2 § I denna förordning avses med tillståndsregister och beställ- ningsregister sådana register som förs för de ändamål som anges i 3 och 4 §§. Med trafikhuvudman avses i denna förordning detsamma som i lagen (1997:734) om ansvar för viss kollektiv persontrafik. 3 § Ett tillståndsregister får användas för handläggning av ärenden enligt lagen (1997:736) om färdtjänst och lagen (1997:735) om riksfärdtjänst. Ett sådant register får dessutom användas för 1.planering och utvärdering av färdtjänsten och riksfärdtjänsten, och 2.framställning av statistik. 4 § Ett beställningsregister inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten får användas för planering, samordning och beställning av resor. Ett sådant register får dessutom användas för 1.annan administration av resor, 2.planering och utvärdering av färdtjänsten och riksfärdtjänsten, och 3.framställning av statistik. 5 § I ett tillståndsregister får personuppgifter som rör hälsa behandlas, om uppgifterna har lämnats i ett ärende om färdtjänst eller riks- färdtjänst eller är nödvändiga för de ändamål som anges i 3 §. 6 § I ett beställningsregister får personuppgifter som rör hälsa och som anges i bilagan till denna förordning behandlas, om upp- gifterna har lämnats i ett ärende om färdtjänst eller riksfärdtjänst eller är nödvändiga för de ändamål som anges i 4 §. 7 § Som sökbegrepp i tillståndsregister och beställningsregister får endast användas personnummer, namn, telefonnummer, kund- nummer och andra liknande uppgifter som identifierar en person samt ärendenummer och andra liknande uppgifter som identifierar ett ärende. Vid planering och utvärdering av färdtjänsten och riksfärd- tjänsten samt vid framställning av statistik får endast andra upp- gifter än de som anges i första stycket användas som sökbegrepp. 8 § Endast den som för de i 4 § angivna ändamålen behöver ha tillgång till uppgifterna får ha direktåtkomst till uppgifterna i ett beställningsregister. Direktåtkomst får endast omfatta de uppgifter som behövs för att anordna resor. 9 § Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd gäller även vid behandling av personuppgifter enligt denna förordning. 10 § Bestämmelser om överklagande av beslut om rättelse och om information enligt 26 § personuppgiftslagen (1998:204) finns i 22 och 22 a §§ förvaltningslagen (1986:223). 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Bestämmelsen om skadestånd skall tillämpas endast om den omständighet som yrkandet hänför sig till har inträffat efter det att förordningen har trätt i kraft beträffande den aktuella behandlingen. 3.Bestämmelserna i förordningen skall inte börja tillämpas förrän när det gäller behandling av personuppgifter som påbörjats före och behandling som utförs för ett visst ändamål, om behandling för ändamålet påbörjats före . Uppgifter i ett beställningsregister som kan beröra hälsa 1.Uppgifter om den färdtjänstberättigades behov av: viss placering i fordonet viss annan service för att transporten skall kunna utföras viss annan anpassning av fordonet 2.Uppgifter om samåkning med andra resenärer är möjlig. Utredningen har i uppdrag att överväga behovet av ändringar i regelverken för färdtjänsten och riksfärdtjänsten. Utgångspunkten skall vara redovisning i bl.a. publikationen nr 2001:95 av vissa frågor som berör nämnda verksamheter. Utredningen skall också ta hänsyn till vad som framkommit vid Näringsdeparte- mentets remissbehandling av redovisning. Remiss- yttrandena och en sammanställning av dessa finns tillgängliga i (N2000/8680/TP). Vidare skall utredningen kartlägga vilka tjänster som enligt gällande bestämmelser kan överlåtas på trafikhuvudmannen utan att upphandling sker. Utredningen skall därvid särskilt analysera förhållandet mellan lagen (1992:1528) om offentlig upphandling, lagen (1997:736) om färdtjänst och lagen (1991:419) om rese- kostnadsersättning vid sjukresor såvitt avser möjligheten till samordning av beställningar. Mot bakgrund av kartläggningen skall utredningen överväga om det är lämpligt att undanta samordningen av beställning av sjuk- och färdtjänstresor i en beställningscentral från upphandlingskravet i lagen om offentlig upphandling. Mot bakgrund av kommunernas och trafikhuvudmännens behov av att registrera färdtjänstberättigade skall utredningen dessutom föreslå hur behandlingen av personuppgifter i sådana register skall författningsregleras. Utredningen skall särskilt beakta att endast de uppgifter om de färdtjänstberättigades hälsa som oundgängligen är nödvändiga för att färdtjänsten skall kunna tillhandahållas bör registreras. Utredningen skall även i övrigt beakta den enskildes behov av skydd mot otillbörliga ingrepp i hans eller hennes person- liga integritet samt överväga i vad mån det är nödvändigt för enskilda trafikutövare, såsom taxiföretag, att få tillgång till upp- gifter som rör de färdtjänstberättigades hälsa. Utredningen skall i ett delbetänkande redovisa sina förslag om behandling av personuppgifter i register inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten. Enligt kommittédirektiven är det angeläget att förslagen träder i kraft , varför författnings- förslagen i delbetänkandet skall ske i förordning. Enligt direktiven skall dock utredningen i slutbetänkandet förslå hur en sådan författningsreglering skall ske i lag. Direktiven i dess helhet framgår av bilaga 1. Arbetet med delbetänkandet inleddes . Utredningens överväganden har i första hand omfattat frågan om behovet av särskild författningsreglering i förhållande till personuppgiftslagens bestämmelser om känsliga personuppgifter, ändamål, innehåll m.m. Det kommer dock att i slutbetänkandet bli nödvändigt med ytterligare analys av vissa registerfrågor. För att få en uppfattning om bl.a. ändamålet med olika register inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten har utredningen, med bistånd av , och , genomfört en enkätundersökning som vänt sig till vissa kommuner och trafikhuvudmän. Enkäten redovisas i bilaga 2 och vilka som besvarat denna redovisas i bilaga 3. Utredningen har vidare tagit del av ett större antal beslut från Datainspektionen avseende olika register inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten. Arbetet med detta delbetänkande har bedrivits i nära samråd med bl.a. experter som representerat de berörda kommunerna och trafikhuvudmännen. Utredningen har också haft samråd med Datainspektionen. 2Rättslig reglering till skydd för den personliga integriteten Det finns inte någon författning som tar direkt sikte på den behandling av personuppgifter som förekommer inom färdtjänsten och riksfärdtjänsten. I olika författningar finns dock bestämmelser som gäller generellt för behandling av personuppgifter oberoende av inom vilket samhällsområde registerna kommer till användning. Dessa bestämmelser har i första hand till syfte att tillförsäkra den registrerade ett skydd för den personliga integriteten. I detta avsnitt skall redovisas några av de mest betydelsefulla bestämmelserna för behandling av personuppgifter inom färd- tjänsten och riksfärdtjänsten. I 1 kap. 2 § tredje stycket regeringsformen stadgas att det allmänna skall värna den enskildes privatliv och familjeliv. En särskild bestämmelse om den personliga integriteten och ADB finns i 2 kap. 3 § regeringsformen, vari anges att varje medborgare skall, i den utsträckning som närmare anges i lag, skyddas mot att hans eller hennes personliga integritet kränks genom att uppgifter om honom eller henne registreras med hjälp av ADB. regleras den grundläggande ramen för behandling av personuppgifter i personuppgiftslagen (1998:204), som ersatt datalagen (1973:289). I 2 kap. tryckfrihetsförordningen finns bestämmelser om rätten att ta del av allmänna handlingar (offentlighetsprincipen). ADB-upptagningar, upptagningar som kan läsas, avlyssnas eller Rättslig reglering till skydd för den personliga integriteten SOU 2003:4 på annat sätt uppfattas endast med tekniska hjälpmedel, är handlingar i tryckfrihetsförordningens mening. En upptagning är allmän handling om den förvaras hos en myndighet och den enligt särskilda regler är att anse som upprättad hos eller inkommen till myndigheten. Upptagningen anses förvarad hos myndigheten om den är tillgänglig där för myndigheten med tekniskt hjälpmedel, som myndigheten själv utnyttjar för över- föring i sådan form att upptagningen kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas. Av 7 kap. 37 § sekretesslagen (1980:100) framgår att sekretess skall gälla i ärende om tillstånd till färdtjänst och riksfärdtjänst om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Paragrafen har utformats efter förebild av sekretessen i , 7 kap. 4 § sekretesslagen.