sou · GRB3105d3 · 2004-01-01 00:00:00 — 9 Projektstöd i insatsområde II Utredningen finner att både länsstyrelserna och lantbrukarna har upplevt projektstöden som svåra att hantera. Detta är en av anledningarna till att antalet projekt är litet. Måluppfyllelsen är därigenom låg, även om projekten i sig är väl i linje med stödets syften. Ett problem är att de genomförandeplaner som läns- styrelserna upprättat är av varierande kvalitet. Vidare är målen breda och inte kvantifierade. Utredningen understryker därför vikten av en nedbrytning av målen på länsnivå. Ett problem för lantbrukarna är också att stödet betalas i efterskott vilket innebär att många inte har ekonomiska förut- sättningar att genomföra projekt som berättigar stöd. Projektstöd lämnas i enlighet med artikel 33 i Rådets förordning och den svenska förordningen om stöd för miljö- och landsbygds- utvecklingsåtgärder samt föreskrifter.1 Projektstödet inom Insatsområde II omfattar fem olika åtgärder: marknadsföring av kvalitetsprodukter från lantbruket, diversifiering av verksamhet inom och med anknytning till lant- bruket, främjande av turism och småföretagande, utveckling och förbättring av infrastruktur som har samband med lantbrukets utveckling och byutveckling samt skydd och bevarande av kulturarvet på lands- bygden.2 Projektstöd i insatsområde II Projektstöd kan ges i hela landet utanför Mål 1-området och kan sökas av lantbruksföretag och sammanslutningar eller nätverk av sådana, övriga landsbygdsföretag samt föreningar och organisation- er. Projekten skall ha anknytning till lantbruket och dess omställ- ning till annan produktion än traditionellt jordbruk. Inom Mål 1 ges motsvarande stöd för projekt enligt särskilda regler för områd- et. Projektstöd lämnas inte till drift eller underhåll av befintlig verk- samhet utan projektet skall innebära någonting nytt, t.ex. start av ny eller utveckling av befintlig verksamhet. Stöd lämnas inte till forskning eller till verksamhet inom sektorn frukt och grönt om verksamheten kan finansieras genom stöd från en producent- organisation. Åtgärderna är utformade för att samverka med övriga stöd. Om stödet lämnas till enskilt företag är stödbeloppet högst av den totala kostnaden eller högst . Läns- styrelserna står för merparten av besluten om projektstöd. Om projektet har relevans på nationell nivå fattas beslutet istället av . av den totala budgeten på för projektstöd –2006 disponeras av Jordbruksverket.3 Länsstyrelserna skall lämna in en regional genomförandeplan till med uppgifter om bl.a.: strategi för hur åtgärderna för ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på landsbygden inom programmet skall samverka, strategi för hur samverkan, komplettering och integration med andra åtgärder och program med anknytning till landsbygds- utveckling i länet skall ske, medelsbehov och prioritering, urvalskriterier för beslut om stöd och De övergripande målen enligt Miljö- och landsbygdsprogrammet är att främja sysselsättning, tillväxt och bosättning på landsbygden. Åtgärderna skall bidra till en hållbar utveckling på landsbygden. De skall betraktas som ett komplement till övriga mer direkt lant- bruksanknutna stöd och bör så långt det är möjligt samverka med Projektstöd i insatsområde II dessa i syfte att uppnå bästa möjliga effekt för en hållbar utveckling av landsbygden. De specifika målen beskrivs separat för respektive åtgärd. Det operativa målet är att åtgärderna tillsammans skall bidra till en fördubbling av andelen lantbruksföretag med kompletterande verk- samhet från år . beräknade att totalt kommer att betalas ut . Detta skall jämföras med den ursprungliga omfattningen på vid en eurokurs på 8,5.5 har omkring 34 miljoner utbetalats. Det beslutade beloppet uppgår till . Det finns fem olika projektstöd inom Insatsområde II och utred- ningen har funnit det lämpligt att utvärdera dessa var för sig. Åtgärderna bildar en helhet med övergripande mål och därför är det av vikt att projektstöden även utvärderas gemensamt. För att få en uppfattning om åtgärdernas måluppfyllelse och effekter har översyn av Miljö- och landsbygds- programmet och rapporter om utvecklingen inom programmet för studerats. Informationen i dessa ger också en uppfattning om effekterna . Informationen har kompletterats med statistikuppgifter från och länsstyrelserna samt skrivelse om kostnaderna för jordbruksadministrationen 2002. Information om projektstöden har också hämtats i utredningens enkät till länsstyrelserna. Analysen av de olika åtgärderna är uppdelad i två delar. I den första delen beskrivs stödet och de beslutade projekten och deras finansiering analyseras. I den andra delen detalj- analyseras 146 projekt som resultatredovisats med utgångspunkt från frågor och indikatorer. Av de 146 projekt som analyseras är 91 avslutade i och med /2003. Övriga är sådana som fram Projektstöd i insatsområde II 2002/2003 beviljats stöd av länsstyrelserna men ännu inte genom- förts. Dessa är viktiga i syfte att ge en prognos för framtiden. har samlat in indikatorer för projektstöden genom att uppdatera ett register med avslutade projekt med hjälp av information från länsstyrelserna. Informationen har varit baserad på ansökningshandlingarna vilket innebär att tillförlitlig- heten är begränsad. Många sökande kan ha uppfattat indikatorerna i ansökan som det huvudsakliga urvalskriteriet för stöd. Nuvarande IT-system () fångar dock upp motsvarande indikatorer direkt i stödhanteringssystemet, varför säkrare uppgift- er kommer att kunna presenteras framöver. Länsstyrelserna har i uppdrag att till redovisa resultaten av projektstöden, de förväntade framtida utfallen och hur stödet samverkat med övriga åtgärder inom programmet.7 Därigenom kommer projektens effekt- er att ytterligare belysas. Beslut om projektstöd började fattas först vilket har lett till en långsam start och därmed ett lågt deltagande. Detta har fördröjt genomförandet av projekten. Få projekt har följakt- ligen avslutats vilket betyder att underlaget för utvärderingen är litet. Större delen av arbetet syftade istället till att bygga upp regelverk och administrativa rutiner. anser att det ringa antalet projekt också beror på att informationen till presumtiva stödmottagare inte hunnit få effekt och att få därför känner till stödet. Enligt länsstyrelserna har det varit svårt att avgöra för vilka typer av projekt stöd kan lämnas, något som betyder att bedömningen inte är enhetlig sett ur ett nationellt perspektiv. Problemen med att bedöma vilka projekt som är stödberättigade beror på att stödet är nytt och att länsstyrelserna ännu inte har utarbetat rutiner för arbetet. Det ringa antalet projekt bedöms också bero på att administrationen kring projektstöden uppfattas som krånglig och resurskrävande vilket resulterar i att länsstyrelserna inte prioriterar dessa stöd.8 Den komplicerade ansökningsprocessen är en av anledningarna till att det framför allt är riksorganisationer, nätverksgrupper och lokala organisationer som söker projektstöd, inte enskilda lant- brukare eller lantbruksföretag. Ytterligare en anledning är att de Projektstöd i insatsområde II senare inte alltid har de ekonomiska resurser som krävs för att genomföra denna typ av projekt.9 Det ringa antalet projekt gör att effekterna är svåra att mäta. Då så kan ske är det framför allt på lokal nivå. Det är också svårt att isolera effekterna av projektstöden från andra faktorer. 9.6Förändringar och satsningar under löpande programperiod För att höja måluppfyllelsen i fråga om antalet projekt och komma till rätta med de olika problem som uppstått har och länsstyrelserna vidtagit ett antal åtgärder. har gett stöd till nationella pilotprojekt som bedöms kunna ge synliga effekter i syfte att inspirera och stimulera investeringsviljan på regional nivå och öka efterfrågan på stöd. Verket har på detta sätt utnyttjat av de medel som budgeterats för de nationella projekten. Detta kan jämföras med länsstyrelserna där utnyttjandet av de budgeterade medlen ligger på högst . I vissa län ligger utnyttjandet på . Därför har en viss omfördelning av medel skett 2003 (se tabell 9.1). De län som utnyttjat sina medel mest effektivt är , , och län. Dessa har därför fått ytterligare medel som omfördelats från de sju län, där utnyttjandegraden varit lägst. Den summa som omfördelats är vilket motsvarar mindre än en halv procent av den totala budgeten på . Övriga län berörs inte.10 Projektstöd i insatsområde II SOU 2003:105 Tabell 9.1 Omfördelning av projektstödsmedel mellan län län (H) län (M) län (C) län (T) Källa: , 2003.11 och länsstyrelserna samarbetar för att informera om och marknadsföra projektstöden som ett arbete i syfte att förenkla stödhanteringen pågår. på landet som finansieras genom K2 är ett sådant gemensamt initiativ (se avsnitt 6.6.2).12 och länsstyrelserna bedömer att kampanjen har varit framgångsrik då inflödet av ansökningar ökat.13 9.7Marknadsföring av kvalitetsprodukter från lantbruket Det finns ett behov av att förbättra marknadsföringen för många av de kvalitetsprodukter som jordbruket framställer, särskilt för prod- uktion i mindre skala. Exempel på stödberättigade projekt är insatser som syftar till att identifiera kvalitetsprodukter och nya marknader för dessa. Mark- nadsundersökningar, förstudier till kvalitetssäkringsprojekt och tjänster för att stödja marknadsföringen är ytterligare exempel. Projektstöd i insatsområde II Även framtagning av lokala eller regionala varumärken kan få stöd. Stöd ges däremot inte till reklamkampanjer. Stöd ges framför allt till samordnade insatser som skapande av nätverk eller fasta organisationer för marknadsaktiviteter. Dessa bedöms ge större genomslag eftersom fler produkter och större volymer kan erbjudas.14 Det specifika målet är att öka efterfrågan på produkter med regional eller lokal prägel vilket i förlängningen skall få marknaden för kvalitetsprodukter från lantbruket att växa.15 beviljades 33 projektstöd av länsstyrelserna med . Andra offentliga organ bidrog med och den privata medfinansieringen uppgick till . 4 projekt beviljades stöd av med 9 miljon- er kronor. Den totala satsningen uppgick till cirka 53 miljoner kronor.16 beviljades 57 projektstöd av länsstyrelserna med . Andra offentliga organ bidrog med och den privata medfinansieringen uppgick till . Ett projekt beviljades stöd av med . Den totala satsningen uppgick till närmare 45 miljoner kronor.17 En jämförelse visar att antalet beviljade projektstöd nästan har fördubblats. Stödet från Miljö- och lands- bygdsprogrammet har däremot minskat något liksom den totala satsningen genom att fler och mindre projekt fått stöd.18 50 projekt (varav några inte har slutförts) har resultatredovisats enligt frågor och indikatorer . Projektens totala kostnader uppgick till omkring 31 miljoner kron- or och stödet till vilket är av de totala kostnaderna. Sammanlagt deltog 1 662 personer i projekten Projektstöd i insatsområde II varav 747 () var kvinnor.19 Åldersfördelningen redovisas i tabell 9.2. Ålder hos deltagare i marknadsföringsprojekt Källa: , 2003.20 Tabell 9.3 visar antalet arbetstillfällen vid de verksamheter som erhållit stöd fördelat på kvinnor och män. Arbetstillfällen (heltid) Källa: , 2003.21 av de sysselsatta vid projektens början kvinnor. En viss utjämning i fördelningen mellan kvinnor och män väntas under projektens gång, men fortfarande bevaras och skapas fler arbets- tillfällen för män genom denna åtgärd.22 Projektstöd i insatsområde II 41 projekt har avslutats . De enskilda projekten är av olika karaktär och inriktning men kan grupperas enligt tabell 9.4. Marknadsföring/ ökad försäljning Källa: , 2003.23 Till kategorin Kunskapsförmedlande/nätverk hör projekt med huvud- syfte att ge kunskap, information eller stöd genom att dela med sig av egen erfarenhet. Detta kan t.ex. ske genom seminarier eller nätverk. Ett exempel är projektet som syftar till att skapa diskussion kring och kunskap om regelverk för livsmedelshantering. Till kategorin Produktförädling/företagsutveckling hör projekt med huvudsyfte att öka omsättningen i ett företag, t.ex. genom att utveckla företaget eller vidareförädla dess produkter. Ett exempel är Bondens egen marknad i som syftar till att öka efter- frågan och knyta kontakter. Till kategorin Marknadsföring/ökad försäljning hör projekt med huvudsyfte att marknadsföra produkter som redan utvecklats. Detta kan ske genom exempelvis mässor och marknader men också genom att söka nya marknadskanaler. Ett exempel är Marknads- föring av Färnebo Sockens landsbygdsutvecklingsprojekt som syftar till att skapa en samlad marknadsföring av turistutbudet samt närings- och föreningslivet i bygden. Till kategorin Förstudier/projektering hör projekt som ägnar sig åt dessa frågor oavsett inriktning i övrigt. Ett exempel är Förstudie om förutsättningarna för ekologisk produktion på som syftar Projektstöd i insatsområde II till en studie av möjligheterna till utvidgning av den ekologiska produktionen som ett led i att öka lönsamheten. Till kategorin Infrastruktur hör projekt som innefattar vägar, telekommunikation och IT. Här finns projektet som syf- tar till att ta fram en internetportal för Dalamat och hemsidor för dess medlemmar.24 9.8Diversifiering av verksamhet inom och med anknytning till lantbruket Lantbruksföretag påverkas i hög grad av ändrade handelsregler och pågående omvärldsförändringar i övrigt. Om sysselsättningen på landsbygden skall bibehållas och utökas måste en diversifiering av jordbruket ske. Stöd lämnas för att ta fram, introducera och utveckla nya verksamheter som är konkurrenskraftiga och har förutsättningar att bli varaktiga. Stödet ges dels till verksamheter som har koppling till skogs- eller jordbruksdelen i företaget, exempelvis lantgårds- turism, gårdsbutik eller natur- och kulturmiljöanknutna verksam- heter, dels till andra verksamheter som inte är så starkt knutna till denna del. Sådana verksamheter kan finnas inom kultur, nöje, informationsteknologi och kommunikation. Projekten kan också till viss del inkludera utbildning och kompetensutveckling.25 Det specifika målet är att höja kvaliteten och konkurrenskraften i de investeringar och marknadsföringsåtgärder som programmets andra insatser stödjer.26 beviljades 36 projektstöd av länsstyrelserna med . Andra offentliga organ bidrog med och den privata medfinansieringen uppgick till . beslutade om ett stöd Projektstöd i insatsområde II Den totala satsningen uppgick till cirka 27 miljoner kronor.27 beviljades 77 projektstöd av länsstyrelserna med . Andra offentliga organ bidrog med om- kring och den privata medfinansieringen uppgick till . beslutade om 5 stöd på . Den totala satsningen uppgick till omkring 59 miljoner kronor.28 En jämförelse visar en markant ökning i både antalet beviljade stöd och i den totalt satsade summan. Den privata medfinansieringen har också ökat. 51 projekt (varav några inte har slutförts) har resultatredovisats enligt frågor och indikatorer . Projektens totala kostnader uppgick till omkring 38 miljoner kron- or och stödet till vilket är av de totala kostnaderna. Sammanlagt deltog 3 565 personer i projekten varav 1 299 () var kvinnor.29 Åldersfördelningen redo- visas i tabell 9.5. Tabell 9.5 Ålder hos deltagare i diversifieringsprojekt Källa: , 2003.30 Diversifiering har den yngsta gruppen stödmottagare inom projekt- stöden. Tabell 9.6 visar antalet arbetstillfällen vid de verksamheter som erhållit stöd fördelat på kvinnor och män. Projektstöd i insatsområde II SOU 2003:105 Källa: , 2003.31 Diversifiering är den viktigaste stödåtgärden när det gäller antalet deltagare. av de sysselsatta vid projektens början var kvinnor, vilket är den lägsta andelen bland projektstöden. Även om andelen arbetstillfällen för kvinnor förväntas öka genom projekten domineras diversifieringsprojekten av manliga deltagare.32 23 projekt har avslutats . Kategori- indelningen är densamma som beskrivits under åtgärden Marknads- föring bortsett från att här tillkommer kategorin miljöförbättrande projekt (se tabell 9.7). Källa: , 2003.33 Projektstöd i insatsområde II Ett exempel i kategorin Kunskapsförmedlande/nätverk är projektet Ökad kunskap om återställandet av och produktion på naturbetes- marker som syftar till att sprida kunskap om samverkansformer och värden i naturbetesmarker. Ett exempel i kategorin Produktförädling/företagsutveckling är projektet produktutveckling med ekologiskt lantbruk på som bas som syftar till att förse lokala förädlingsföretag med nya ekologiska varor. Projektet i kategorin Marknadsföring är Pig Log/Värdemätaren som syftar till att öka försäljningen av denna. Ett exempel i kategorin Förstudier/projektering är projektet som syftar till projektering av en golfanläggning. Projektet i kategorin Infrastruktur avser en Gång och mellan och . Kategorin Miljöförbättrande avser projekt som syftar till att för- bättra miljön i vid bemärkelse. Ett exempel är projektet slakt som syftar till att minska djurens lidande och stress i samband med slakt.34 9.9Främjande av turism och småföretagande Turistindustrins ökade betydelse inom tjänstesektorn är något som landsbygdens näringsliv har goda möjligheter att ta vara på. Det är därför viktigt att stödja utvecklingen av nya koncept och aktiviteter som syftar till att öka landsbygdens behållning från turistnäringen. Exempel på aktiviteter som kan få stöd är kultur-, upplevelse-, vildmarks- och ekoturism, bo på lantgård, fritidsfiske, jakt, vandrings- leder, fältvandringar, fågelskådning, bergsklättring, ridning och bo på camping. För att utveckla nya turisttjänster krävs ofta förstudier, kvalitets- säkringsprojekt och väl utarbetad marknadsföring. Stöd kan därför ges för dessa. Även utbildning och kompetensutveckling kan ingå som en mindre del i projekt. Det är en fördel om marknadsföringen sker gemensamt med andra verksamheter i en region, eftersom ett samlat utbud är mer attraktivt för konsumenten.35 Projektstöd i insatsområde II Det specifika målet är att vidareutveckla landsbygdsturism med anknytning till areella näringar.36 beviljades 25 projektstöd av länsstyrelserna med . Andra offentliga organ bidrog med och den privata finansieringen uppgick till . beslutade om 2 stöd på . Den totala satsningen uppgick till omkring 20 miljoner kronor.37 beviljades 29 projektstöd av länsstyrelserna med . Andra offentliga organ bidrog med och den privata medfinansieringen uppgick till . beslutade om 2 stöd på . Den totala satsningen uppgick till omkring 33 miljoner kronor.38 En jämförelse visar en relativt liten ökning i antal projekt och den summa som utbetalats genom programmet. Däremot har den privata medfinansieringen mer än fördubblats. 20 projekt (varav några inte har slutförts) har resultatredovisats enligt frågor och indikatorer . Projektens totala kostnader uppgick till omkring 11 miljoner kron- or och stödet till vilket är av de totala kostnaderna. Sammanlagt deltog 1 035 personer i projekten varav 507 () var kvinnor. Kvinnorna är således väl represent- erade inom detta stöd.39 Åldersfördelningen redovisas i tabell 9.8. SOU 2003:105 Projektstöd i insatsområde II Ålder hos deltagare i turistprojekt Källa: , 2003.40 Tabell 9.9 visar antalet arbetstillfällen vid de verksamheter som erhållit stöd fördelat på kvinnor och män. Källa: , 2003.41 av de sysselsatta vid projektens början var kvinnor I prognoserna för skapade eller bevarade arbetstillfällen är andelen dock betydligt lägre.42 12 projekt har avslutats . Åtgärden har delats in i fyra kategorier. Se tabell 9.10. Projektstöd i insatsområde II SOU 2003:105 Källa: , 2003.43 Ett exempel i kategorin Produktförädling/företagsutveckling, som är den största gruppen, är projektet som syftar till att skapa en upplevelse- och fritidsanläggning för allmänheten samt att skapa fysiska nöjesaktiviteter. Ett exempel i kategorin Marknadsföring är projektet turism i som syftar till att skapa samordning och marknadsföring av landsbygden. Kategorierna Förstudier/projektering och Miljöförbättrande repre- senteras av vardera ett projekt, Förstudie Skärgårdskonsulent som syftar till att utveckla näringslivet mot ökad tillväxt och uthållighet respektive Stugby som syftar till att göra stugbyn mer attraktiv.44 9.10Utveckling och förbättring av infrastruktur som har samband med lantbrukets utveckling Kraven på infrastrukturen förändras i samband med att lantbruket utvecklas och ändras. För att kunna utveckla jord- och skogsbruket och nya verksamheter på landsbygden krävs väl fungerande el-, tele- och IT-nät. Detta behov kommer närmast att öka. Behov finns även när det gäller vägnätet och vägunderhållet, då dessa i många landsbygdsområden är undermåliga. Exempel på projekt som kan få stöd är insatser som syftar till att öka tillgången till och användningen av ny informationsteknik av betydelse för lantbruket. Andra exempel är planering för lokal infrastruktur och samverkan för utveckling och underhåll av denna. Fasta investeringar, som själva byggandet av vägar och liknande, är Projektstöd i insatsområde II däremot inte stödberättigade. Insatser som syftar till att främja samverkan över ägogränser, t.ex. rådgivning och planering för att förbättra skogsbilvägnätet, kan också stödjas.45 Det specifika målet är att bibehålla och förbättra infrastrukturen på landsbygden.46 beviljades 5 projektstöd av länsstyrelserna med . Andra offentliga organ bidrog med och den privata medfinansieringen uppgick till . Jordbruks- verket beslutade inte om något stöd. Den totala satsningen uppgick till drygt 1 miljon kronor.47 beviljades 14 projektstöd av länsstyrelserna med . Andra offentliga organ bidrog med och den privata medfinansieringen uppgick till . beslutade inte heller detta år om något stöd. Den totala satsningen uppgick till drygt 2 miljoner kronor.48 Jämförelsen visar att antalet projekt har tredubblats som stödet från Miljö- och landsbygds- programmet har blivit mindre. Detta beror främst på att projekten har minskat i omfattning.49 8 projekt (varav några inte har slutförts) har resultatredovisats enligt frågor och indikatorer . Projektens totala kostnader uppgick till och stödet till vilket är av de totala kostnaderna. Sammanlagt deltog 215 personer i projekten varav 74 () var kvinnor.50 Åldersfördelningen redovisas i tabell 9.11. Projektstöd i insatsområde II SOU 2003:105 Ålder hos deltagare i infrastrukturprojekt Källa: , 2003.51 Projekten är få till antalet, finansieringen är relativt liten och deltagarna är få. Noteras bör också att majoriteten () av dem som sökt projektstöd för åtgärder inom infrastruktur är . Tabell 9.12 visar antalet arbetstillfällen vid de verksamheter som erhållit stöd fördelat på kvinnor och män. Källa: , 2003.52 De befintliga arbetstillfällena vid projektens början är jämnt fördelade mellan kvinnor och män, men det är få kvinnor som deltar och få som förväntas få arbete genom projekten. Viktigt att påpeka är att procentsiffrorna påverkas starkt av att det totala antalet personer är litet.53 Projektstöd i insatsområde II Endast 5 projekt har avslutats . De kan delas in enligt tabell 9.13. Källa: , 2003.54 Ett exempel på ett Vägrelaterat projekt är Gårdebro-Vrangsjö – som syftar till att åstadkomma en farbar väg året runt. Projektet i kategorin Förstudie/projektering är Projektering av väg som syftar till att åstadkomma en mer lämplig väganslutning till . Projektet i kategorin Miljöförbättrande är Pråm för djurtransport som syftar till att upprätthålla beteshävd på öar utan fast för- bindelse. 9.11Byutveckling samt skydd och bevarande av kulturarvet på landsbygden För att bibehålla en levande landsbygd är det betydelsefullt att stödja initiativ som syftar till att främja utvecklingen av ett eko- logiskt, ekonomiskt och socialt hållbart lantbruk. Detta innefattar bevarandet av byggnader och andra liknande objekt som speglar landsbygdens kulturarv. Stöd kan ges till insatser för lokal utveckling med egna initiativ från lokala grupper, under förutsättning att det finns en anknytning till lantbruket och dess omställning eller att initiativet på annat sätt medverkar till en levande landsbygd.