sou · GRB364d1 · 2004-01-01 00:00:00 — Vid tillämpningen av dessa bestämmelser skall vad som där sägs om arbetsgivare gälla även för europabolag, deltagande bolag, dotterbolag och filialer och vad som sägs om arbetstagarorga- nisation gälla även för arbetstagarråd, förhandlingsdelegation och andra organ för information och samråd. Om det inte finns någon förhandlingsdelegation eller något arbetstagarråd som kan föra talan enligt denna lag, är bolaget eller enheten skadeståndsskyldigt gentemot berörda arbetstagarorga- nisationer. Mål om tillämpningen av denna lag skall handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Vid tillämpningen av den lagen skall vad som där sägs om arbets- givare gälla även för europabolag, deltagande bolag, dotterbolag och filialer och vad som sägs om arbetstagarorganisation gälla även för arbetstagarnas förhandlingsdelegation, arbetstagarråd och andra organ för information och samråd. Vad som där sägs om kollek- tivavtal skall gälla även för sådana avtal som avses i denna lag. Mål om tillämpningen av denna lag skall handläggas av Arbets- domstolen som första domstol. Mål om tillämpningen av 58 § skall handläggas skyndsamt. När någon vill yrka skadestånd enligt denna lag, gäller i tillämpliga delar vad som sägs i 64, 65 och 68 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Vid tillämpningen av 64 § skall europabolag, deltagande bolag, dotterbolag, filialer, förhandlings- delegationen, arbetstagarrådet och andra organ för information och samråd anses ha förhandlingsrätt enligt 10 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Den tid enligt 65 § inom vilken talan senast skall väckas, skall vara . Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lag (1996:359) om europeiska företagsråd Härigenom föreskrivs att i lag (1996:359) om europeiska före- tagsråd skall införas en ny paragraf, 6a §. Om ett gemenskapsföretag eller ett kontrollerande företag för en företagsgrupp är ett europabolag som avses i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 ok- tober 2001 om stadga för europa- bolag, skall denna lag inte tilläm- pas på europabolaget eller dess dotterbolag. Lagen skall dock tillämpas på gemenskapsföretag eller ett kontrollerande företag för en företagsgrupp som blir dotter- bolag till ett europabolag efter dess bildande, om bolagsgruppen inte omfattas av inflytande enligt lagen (2004:xx) om arbetstagar- inflytande i europabolag. Lagen skall även tillämpas på europa- bolag och dess dotterbolag om förhandlingsdelegationen i enlig- het med 23 § samma lag beslutat att avstå från inflytande enligt den lagen. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lag (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda Härigenom föreskrivs att 2 § lag (1987:1245) om styrelserepre- sentation för de privatanställda skall ha följande lydelse. avses i denna lag avses i denna lag aktiebolag, bank, hypoteksinsti- aktiebolag, bank, hypoteksinsti- tut, försäkringsbolag och eko- tut, försäkringsbolag och eko- europabolag som avses i rådets förordning (EG) nr avses i denna lag svenska juridiska personer som enligt bestämmelserna i 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (1975:1385), 1 kap. 2 § sparbankslagen (1987:619), 1 kap. 5 § lagen (1995:1570) om medlemsbanker, 1 kap. 9 § försäkringsrörelselagen (1982:713) eller 1 kap. 4 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar är moderföretag och dotterföretag i förhållande till varandra. Denna lag träder i kraft . I kommittédirektivet Arbetstagarinflytande i europabolag (Dir. 2002:75) har utredningens uppdrag angetts i huvudsak enligt föl- jande. Utredaren skall föreslå hur direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag skall genomföras i svensk rätt. Utredaren skall lämna de förslag till författningsregleringar som utredningen kan ge anledning till. Utredaren skall också överväga om, och i så fall i vilken utsträckning, det är möjligt och lämpligt att genomföra direktivets bestämmelser genom kollektivavtal. Utredaren skall följa det arbete som pågår inom med att ta fram förslag till lagstiftning som skall komplet- tera förordningen om europabolag. Utredaren skall vidare följa och delta i arbetet i den expertgrupp som kommissionen har samman- kallat för samordning av medlemsländernas genomförande av direktivet samt i lämplig omfattning samråda med utredningar i andra medlemsstater. Arbetet skall bedrivas i nära samarbete med arbetsmarknadens parter. Utredaren skall redovisa kostnaderna för sina förslag. Utredaren skall vidare, när det gäller redovisningen av förslagets konsekvenser för små företag, samråda med Närings- livets . Utredaren skulle redovisa sitt uppdrag . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv för utredningen (Dir. 2003:39). Genom tilläggsdirektivet fick utred- ningen förlängd tid. Utredningen skall i anledning därav redovisa sitt uppdrag . Genom förordningen om stadgan för europabolag skapas en ny form av bolag som skall kunna verka på gemenskapsnivå. Direk- tivet om arbetstagarinflytande i europabolag ställer krav på ett system för arbetstagarinflytande i dessa bolag. Direktivet innehåller detaljerade bestämmelser om bl.a. hur inrättandet av ett särskilt förhandlingsorgan och hur förhandlingarna om arbetstagarnas in- flytande skall gå till. De nationella regler om arbetstagarinflytande som finns i svensk rätt är inte tillräckliga för att uppfylla direktivets krav. Utredningen har tillställt arbetsmarknadens parter en förfrågan om huruvida de önskar ingå kollektivavtal, genom vilket direktivet införlivas i svensk rätt. Parterna har uppgivit att de inte avser att uppta några förhandlingar om något dylikt avtal. Eftersom ny och omfattande reglering behövs och inte kommer att kunna införas genom kollektivavtal, har vår utgångspunkt varit att dessa regler bör införas genom en ny lag, vilken i så stor utsträckning som möjligt anknyter till traditionerna på den svenska arbetsmarknaden. Ett av kraven i kommittédirektiven är att arbetet skall bedrivas i nära samarbete med arbetsmarknadens parter. Till utredaren har därför varit knuten en referensgrupp, bestående av företrädare för de svenska arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna. Utöver detta har utredaren haft kontakt med representanter för samt Svenska Metallindustriarbetareför- bundet. Utredaren har samrått med företrädare för för regelgranskning. Utredaren har också deltagit i en arbetsgrupp, tillsatt av Kom- missionen, med deltagare från samtliga EES-stater. Arbetsgruppen har fört diskussioner om tolkning av direktivet och om hur vissa frågor bör lösas på likartat sätt vid genomförandet till nationell rätt. Allmänna slutsatser har formulerats, men arbetsgruppen kom- mer att ha fortsatta diskussioner i några frågor efter det att detta betänkande har redovisats. Utredaren har även haft överläggningar med företrädare för samt i , Arbeidsdeparetmentet i samt Handels- och på . Betänkandet inleds med en sammanfattning på svenska och engelska. Därefter kommer vårt författningsförslag. Kapitel 1 3 utgör bakgrund och underlag för våra överväganden och förslag. I kapitel 1 redovisas utredningens uppdrag. I kapitel 2 presenteras direktivet. I kapitel 3 redovisas gällande rätt. I kapitel 4 presenterar vi våra överväganden och förslag. Kapitel 5 innehåller författningskommentarer. I kapitel 6 redovisas ekono- miska konsekvenser m.m. Sist i betänkandet återfinns som bilaga 1 och 2 kommittédirektiv, bilaga 3 direktivet om arbetstagarinflytande, bilaga 4 samma direktiv på engelska, bilaga 5 förordningen om europabolag och bilaga 6 7 särskilda yttranden. 2Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag Idén om ett europabolag är lika gammal som det europeiska samfundet. föreslog professor vid , att det skulle införas en möjlighet att skapa autonoma europeiska bolag.1 På den franska regeringens initiativ tillsatte Kommissionen en arbetsgrupp, som fick i uppdrag att utarbeta ett förslag till lagstiftning i detta avseende. Gruppens arbete ledde fram till Kommissionens första förslag till förordning den 30 juni 1970.2 Förordningsförslaget innehöll 284 artiklar. Det omfattade bolagsbildning, organisationsstruktur, koncernbildning, redovisning, beskattning, fusion, medbestäm- mande för arbetstagarna och upplösning av bolaget. Förslaget utgick i mycket stor utsträckning från den tyska aktiebolagslagen och stötte på oöverkomligt motstånd från de övriga medlemsländerna.3 Ett modifierat förslag lades fram . År 19894 och år 19915 kom nya förslag till reglering. Dessa för- slag var uppdelade på en förordning med bolagsrättsliga regler och ett direktiv med regler för arbetstagarinflytande. Inte heller dessa förslag ledde till någon lagstiftning. Den främsta anledningen var att enighet inte kunde nås om hur arbetstagarinflytandet skulle organiseras. Efter att direktivet om europeiska företagsråd antagits väcktes nytt hopp om att man skulle kunna lösa frågan om arbets- tagarinflytande i europabolag. En expertgrupp tillsattes för att ut- arbeta ett nytt förslag. I gruppens rapport, ,6 föreslogs att en individuell lösning av arbetstagarinflytandet skulle 1Erik Werlauff: SE-selskabet, 2002, s. 1. 2EGT 1970 C 124, s. 1. 3Paulina Dejmek: SvJT 2002 s. 601. 4EGT C 263, 16.10.89, s. 41 och s. 69. 5EGT C 176, , s. 1 och EGT C 138, 29.5.1991, s. 8. 6Final Report, 1997. Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag arbetas fram för varje europabolag genom förhandlingar mellan representanter för arbetstagare och arbetsgivare. I förslaget fanns också rambestämmelser om arbetstagarinflytande som skulle kunna tillämpas om förhandlingarna misslyckades. Det direktiv om arbetstagarinflytande i europabolag som ut- färdades och som skall införlivas i svensk rätt, bygger i stor utsträckning på det förslag som presenterades i . Direktivet skall vara genomfört i medlems- staternas rättssystem . Den bolagsrättsliga regleringen återfinns i rådets förordning (EG) nr 2157/2201 om stadga för europabolag.8 Regleringen skall träda i kraft den 8 okto- ber 2004. Förordningens och direktivets rättsliga grund är artikel 308 i EG-fördraget. hade basen för den rättsliga grunden an- givits till dåvarande artikel 100a (nuvarande artikel 95) i EG-för- draget. Den bestämmelsen bygger på att regleringar i medlems- staterna, som avser att upprätta eller få den inre marknaden att fungera, skall beslutas av rådet med iakttagande av Europaparla- mentets medbestämmanderätt enligt artikel 251. Kommissionen ändrade den rättsliga grunden till artikel 308. Den bestämmelsen anger att rådet kan besluta om nödvändiga åtgärder för att förverkliga något av gemenskapens mål efter att ha hört . Parlamentet förlorade därmed sin rätt till med- bestämmande i frågan. fattade beslut om implementering av både förordningen och direktivet. De båda rättsakterna har därigenom blivit en del av . För , och gäller samma datum för ikraftträdande som för EU-staterna, dvs. En av EU:s grundtankar är upprättandet av en gemensam inre marknad. På denna marknad skall individer och företag kunna handla, byta tjänster, arbeta, investera och producera under lika konkurrensförhållanden. Genom europabolaget förverkligas visio- nen om en enhetlig bolagsform med ett enhetligt regelverk som gäller oavsett i vilken medlemsstat bolaget väljer att ha sitt säte. 7EGT L 294, 10.11.2001, s. 22 (Celex 32001L0086). 8EGT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157). Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag Regleringen är beviset för en långtgående integration inom EU och har därför fått ett högt symbolvärde för kommissionen, som arbetat för att uppnå detta mål. Genom förordningen skapas en möjlighet att fusionera bolag med säte i olika EES-stater. Det blir också möjligt att flytta ett europabolag från en EES-stat till en annan utan att bolaget måste avvecklas eller att en ny juridisk person behöver bildas. Inför en flyttning måste dock bolagets ledningsorgan skriftligt ange bl a vilka följder en eventuell flyttning kan få för arbetstagarinflytandet i bolaget. är det vanligt att större bolag bildar olika dotterbolag i de olika EES-länderna. Möjligheten att bilda ett europabolag minskar behovet av detta, eftersom ett europabolag kan vara verksamt i alla EES-stater. På detta sätt kan bolaget göra administrativa vinster, då det bara behöver etablera bolaget i en stat. När ett europabolag har bildats kommer dess anställda inte att omfattas av någon stats nationella reglering om arbetstagarmed- verkan, dvs. regler som ger arbetstagarna rätt att välja, utse, föreslå eller avvisa ledamöter till bolagets förvaltnings- eller tillsynsorgan. Inte heller är nationella regler om information och samråd tillräck- liga i frågor som är transnationella. Det blir därför nödvändigt att särskilt fastställa bestämmelser om ett arbetstagarinflytande för att undvika att inflytandet försvinner eller minskar i europabolaget jämfört med det inflytande som fanns i de bolag som deltar i bildandet. Detta gäller framför allt tillämpningen av medverkan där medlemsstaternas regler och praxis varierar mycket. Syftet med direktivet är alltså att säkerställa ett förfarande för information och samråd över gränserna när ett europabolag bildas. Dessutom skall säkerställas att arbetstagarnas förvärvade rättig- heter till medverkan överförs i det bildade europabolaget. Arbets- tagarnas rättigheter före bildandet av ett europabolag är således utgångspunkten för utformningen av deras rättigheter efter bildan- det. Denna så kallade före- och efterprincip är direktivets väg- ledande princip. Den innebär bland annat att direktivet inte reglerar arbetstagarinflytandet i europabolaget vid ändrade förhållanden efter det att europabolaget väl blivit bildat. Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag För att uppnå direktivets syften är det meningen att bolagens ledningar och arbetstagarnas företrädare i första hand skall träffa ett avtal om vilka regler som skall gälla för arbetstagarinflytandet. Om parterna inte ingår något avtal finns referensbestämmelser som skall reglera arbetstagarinflytan- det. Direktivet innehåller en ingress, tre avdelningar med bestämmelser och en bilaga med referensbestämmelser. I avdelning I finns bestämmelser om syftet med direktivet och definitioner av nio begrepp som används i direktivet. Avdelning II innehåller bestäm- melser om förhandlingsförfarandet. Där finns regler om inrättande av ett särskilt förhandlingsorgan, om vad ett avtal om arbets- tagarinflytande bör innehålla, förhandlingarnas varaktighet, vilken lagstiftning som skall gälla för förhandlingsförfarandet och förut- sättningarna för att referensbestämmelserna skall bli tillämpliga. Avdelning III innehåller diverse bestämmelser. Där finns bestäm- melser om sekretess, representationsorganets verksamhet, skydd för arbetstagarrepresentanter, åtgärder mot missbruk av förfaran- det, åtgärder för att säkerställa att parterna uppfyller sina skyldig- heter enligt direktivet, sambandet mellan direktivet och andra bestämmelser och genomförandet av direktivet. 2.4.1Avdelning I – allmänna bestämmelser Artikel 1 reglerar arbetstagarnas inflytande över verksamheten i de europeiska publika aktiebolag (Europaea, SE-bolag) som avses i rådets förordning (EG) nr 2157/2001. En ordning för arbetstagarinflytande skall fastställas i varje europabolag i enlighet med det förhandlingsförfarande som anges i artiklarna 3 6 eller under de förhållanden som anges i artikel 7 i enlighet med bilagans referensbestämmelser. Artikel 2 innehåller definitioner av vissa centrala begrepp i direk- tivet. SE-bolag är ett bolag som bildats i enlighet med rådets för- ordning (EG) 2157/2001. Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag Deltagande bolag är de bolag som direkt deltar i bildandet av ett SE-bolag. Dotterbolag är ett företag över vilket bolaget utövar ett bestäm- mande inflytande på sätt som anges i rådets direktiv /45/EG. En hänvisning görs alltså till definitionen av dotterbolag i direktivet om inrättande av europeiska företagsråd. Arbetstagarrepresentanter är arbetstagarnas representanter enligt nationell lagstiftning eller praxis. Representationsorgan är det organ som representerar arbets- tagarna sedan avtal om arbetstagarinflytande ingåtts eller referens- bestämmelserna om en ordning för arbetstagarinflytande blivit tillämpliga. Särskilt förhandlingsorgan är det organ som inrättas för att för- handla med det behöriga organet i de deltagande bolagen om en ordning för arbetstagarinflytande i ett SE-bolag. Arbetstagarinflytande är samtliga mekanismer, däribland informa- tion, samråd och medverkan, genom vilka arbetstagarrepresen- tanterna kan utöva ett inflytande på beslut som fattas inom bolaget. Informationen skall lämnas , på ett sätt och med ett innehåll som ger arbetstagarrepresentanterna möjlighet att göra en noggrann bedömning av eventuella konsekvenser samt, när så är lämpligt, förbereda samråd med SE-bolagets behöriga organ. Den skall lämnas till det organ som representerar arbetstagarna, från SE- bolagets behöriga organ, om frågor som rör själva SE-bolaget eller vilket som helst av dess dotterbolag eller driftsenheter belägna i en annan medlemsstat eller om frågor som faller utanför de lokala beslutsorganens befogenheter i en enda medlemsstat. Samråd definieras i direktivet som, upprättande av en dialog innefattande utbyte av åsikter mellan det organ som representerar arbetstagarna och SE-bolagets behöriga organ. Samrådet skall ske , på ett sätt och med ett innehåll som ger arbets- tagarrepresentanterna möjlighet att, på grundval av tillhandahållen information, lämna synpunkter på det behöriga organets planerade åtgärder vilka kan beaktas i SE-bolagets beslutsprocess. Medverkan är enligt direktivet, det inflytande som det organ som representerar arbetstagarna utövar på ett bolags verksamhet genom rätten att a)välja eller utnämna några av ledamöterna i bolagets tillsyns- eller förvaltningsorgan, eller att Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag b)föreslå eller avvisa utnämningen av några eller alla ledamöter i bolagets tillsyns- eller förvaltningsorgan. 2.4.2Avdelning II – förhandlingsförfarande Enligt artikel 3.1 skall de deltagande bolagens lednings- eller för- valtningsorgan när de utarbetar en plan eller ett utkast till villkor för bildandet av ett SE-bolag vidta nödvändiga åtgärder för att inleda förhandlingar med arbetstagarrepresentan- terna om en ordning för arbetstagarinflytande i . De skall bland annat ge information om namnen på de deltagande bolagen, dotterbolagen och driftsenheterna samt om antalet an- ställda i var och en av dessa enheter. Ett särskilt förhandlingsorgan skall inrättas. Detta organ skall företräda arbetstagarna i förhandlingar för att få till stånd ett avtal om en ordning för arbetstagarinflytande. I artikel 3.2 första stycket a i) föreskrivs att arbetstagarna i medlemsstaterna skall tilldelas en plats i förhandlingsorganet för varje tiondel eller del av tiondel som arbetstagarna i respektive stat utgör av de anställda i de deltagande bolagen och berörda dotter- bolagen och driftsenheterna i alla medlemsstaterna tillsammans. I de fall ett SE-bolag skall bildas genom fusion, kan ytterligare platser i förhandlingsorganet komma att tilldelas arbetstagarna i de olika medlemsstaterna enligt artikel 3.2 första stycket a ii). Arbetstagarna i de olika staterna skall tilldelas ytterligare platser i förhandlingsdelegationen i den omfattning som behövs för att det i förhandlingsorganet skall ingå minst en representant från varje del- tagande bolag, som föreslås upphöra som separat juridisk person. Sådana ytterligare platser får dock inte överstiga av antalet platser enligt punkt i) och sammansättningen av förhand- lingsorganet får inte innebära att de berörda arbetstagarna erhåller dubbel representation. Om det finns flera sådana bolag vilkas arbetstagare i och för sig skulle representeras av en ytterligare ledamot än vad det, med hänsyn till tjugoprocents regeln, finns utrymme för, skall tillgängliga platser tilldelas arbetstagarna i bolag i olika medlemsstater i fallande ordning efter antalet arbetstagare som är anställda i bolaget. Medlemsstaterna skall fastställa en metod för val eller utnäm- ningar av de ledamöter som skall väljas eller utnämnas inom statens territorium, artikel 3.2 b. Lämpliga åtgärder skall vidtas för att i så Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag stor utsträckning som möjligt minst en ledamot av dessa skall representera varje deltagande bolag som har anställda i staten. Medlemsstaterna får föreskriva att fackföreningsrepresentanter som inte är anställda i deltagande bolag, berörda dotterbolag eller driftsenheter får ingå bland ledamöterna. Arbetstagare i företag eller driftsenheter där det utan arbets- tagarnas förskyllan inte finns några arbetstagarrepresentanter, skall ha rätt att välja eller utnämna ledamöter till förhandlingsorganet. Det särskilda förhandlingsorganet har till uppgift att med de deltagande bolagens behöriga organ genom ett skriftligt avtal fast- ställa en ordning för arbetstagarinflytande i , artikel 3.3. Det särskilda förhandlingsorganet skall enligt huvudregeln fatta beslut med absolut majoritet bland sina ledamöter, förutsatt att denna majoritet också representerar en absolut majoritet bland arbetstagarna. Varje ledamot har en röst, artikel 3.4. En kvalificerad majoritet av förhandlingsorganet krävs för att bifalla två olika typer av beslut, artikel 3.4 och 3.6. I de fall kvali- ficerad majoritet föreskrivs, krävs rösterna från två tredjedelar av ledamöterna som representerar minst två tredjedelar av arbets- tagarna, däribland rösterna från de ledamöter som representerar arbetstagarna i minst två medlemsstater. Det ena fallet då kvalificerad majoritet krävs är då ett avtals- förslag innehåller en minskning av rätten till medverkan för viss del av de anställda. Så är fallet i det fall SE-bolag bildas genom fusion om medverkan omfattar av arbetstagarna i de deltagande bolagen. Detsamma gäller när ett SE-bolag bildas genom att ett holdingbolag eller ett dotterbolag skapas om med- verkan omfattar av arbetstagarna i de deltagande bolagen. För att avgöra vad som är en minskning av arbetstagarnas rätt till medverkan, skall man göra en jämförelse mellan andelen arbets- tagarledamöter i det deltagande bolag, som har den högsta andelen medverkan och den andel arbetstagarledamöter som föreslås till medverkan i det tilltänkta SE-bolaget. Vad som jämförs är andelen ledamöter som arbetstagarorganet får välja, utnämna, föreslå eller avvisa till bolagets tillsyns- eller förvaltningsorgan. Det andra fallet då kvalificerad majoritet krävs är då förhand- lingsorganet överväger att inte inleda eller att avbryta pågående förhandlingar om ett avtal för en ordning för arbetstagarinflytande i . Om förhandlingsorganet skulle fatta ett sådant beslut Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag innebär det att inget transnationellt arbetstagarinflytande enligt direktivet blir gällande i SE-bolaget. Om SE-bolaget bildas genom ombildning och medverkan före- kommer i det bolag som skall ombildas, får dock förhandlings- organet inte fatta beslut om att inte inleda eller att avbryta pågående förhandlingar om ett avtal om en ordning för arbetstagar- inflytande, artikel 3 punkt 6 tredje stycket. Om förhandlingsorganet beslutat att inte inleda eller att avbryta pågående förhandlingar, kan det sammankallas på nytt efter en skriftlig begäran från av arbetstagarna eller deras före- trädare. Detta får ske tidigast efter det tidigare beslutet om inte parterna enas om att återuppta förhandlingarna tidigare. Om parterna därefter inte enas om något avtal, blir referensbestäm- melserna inte tillämpliga, artikel 3 punkt 6 fjärde stycket. I förhandlingar om ett avtal får det särskilda förhandlingsorganet biträdas av experter som det självt utser. Experterna får på det särskilda förhandlingsorganets begäran delta i förhandlingsmöten när detta är lämpligt för att främja enhetlighet och konsekvens på europeisk nivå, artikel 3 punkt 5.