sou · GRB388d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Kommitténs förslag i betänkandet Kostnadsutjäm- ning för kommuner och landsting (SOU 1998:151) låg till grund för propositionen Förändringar i utjämningssystemet för kom- muner och landsting (prop. 1998/99:89, bet. 1998/99:FiU25, rskr. 1998/99:253). Ändringarna trädde i kraft . De största förändringarna gjordes i modellerna för hälso- och sjukvård respektive individ- och familjeomsorg i kostnadsutjäm- ningen. En ny delmodell i kostnadsutjämningen infördes, avseende barn och ungdomar med utländsk bakgrund. Nya införanderegler infördes för åren 2000 2004. Ett fortsatt uppföljnings- och utveck- lingsarbete aviserades i propositionen. Förändringar i systemet 2001 Regeringen beslutade att tillkalla en särskild delegation (Utjämningsdelegationen) med uppgift att göra en uppföljning av utjämningssystemet och utvärdering av träffsäkerheten hos de enskilda delarna i kostnadsutjämningen (dir. 1999:57). Delega- tionen skulle vidare utreda alternativa utformningar av inkomst- utjämningen, med bibehållen långtgående utjämning men utan negativa marginaleffekter, samt lämna förslag till förändringar som förbättrar systemets förmåga att skapa likvärdiga ekonomiska för- utsättningar för kommuner respektive landsting. Delegationen lämnade en delrapport till rege- ringen, bland annat med förslag till förändringar i inkomstutjäm- ningen i syfte att eliminera negativa marginal- effekter. Förslagen har genomförts i enlighet med delegationens betänkande (prop. 1999/2000:115, bet. 2000/01:FiU9, rskr. 2000/01:26). Utjämningsdelegationen föreslog i delrapporten även att ett särskilt omställningsbidrag skall ges ut till landsting med kraftig befolkningsminskning, vid sidan av utjäm- ningssystemet. De landsting som haft en befolkningsminskning på får ett bidrag på per invånare för varje procent som antalet invånare minskat utöver (prop. 1999/2000:115, bet. 2000/01:FiU9, rskr. 2000/01:26). Fortsatt utredningsarbete och förändringar 2002 Utjämningsdelegationens slutbetänkande Rättvis ut- jämning (SOU 2000:127) lämnades till regeringen . Betänkandet har remissbehandlats. I betänkandet lämnas bland annat förslag till vissa modifieringar och uppdateringar av delar av kostnadsutjämningen för kommuner (befolkningsminskning) re- spektive landsting (hälso- och sjukvård) . Förslagen föranleder ändringar i förordningen (1995:1645) om utjämnings- bidrag och utjämningsavgift för kommuner och landsting. Rege- ringen avser att besluta om dessa ändringar . En expertgrupp (Expertgruppen för förenklad utjäm- ning) tillkallades med Utjämningsdelegationen. Expert- gruppens uppgift var att undersöka möjligheterna att förenkla utjämningssystemet för kommuner och landsting och att göra systemet mer stabilt. Expertgruppen lämnade till regeringen betänkandet Förenklad utjämning (SOU 2000:120). Betänkandet har behandlats vid ett remissmöte . Expertgruppen har lämnat förslag som rör såväl kostnads- utjämningen som inkomstutjämningen och införandereglerna. Beträffande kostnadsutjämningen föreslås att redovisningen för- enklas genom att utfallet redovisas efter tre faktorer en ålders- faktor, en social faktor och en geografisk faktor. Beräknings- modeller som bedömts vara av regionalpolitisk karaktär föreslås lyftas ut från kostnadsutjämningen och ersättas av ett regional- politiskt statsbidrag till berörda kommuner och landsting. Behov av fortsatt utredningsarbete Det finns ett behov av att kontinuerligt följa upp och utvärdera utjämningssystemet, bland annat mot bakgrund av senare tids ändringar i systemet. påverkas förutsättningarna för de kommunala verksamheterna av förändringar i omvärlden. Såväl Ut- jämningsdelegationen som Expertgruppen för förenklad utjämning pekar på behovet av att vissa delar av det kommunala utjämningssystemet utreds vidare. Kraven på en utjämning med hög precision har medfört att systemet blivit omfattande och komplext. Det finns därför ett behov av att se över möjligheterna att göra systemet enklare men med bibehållen hög precision. Den kraftiga befolkningsminskningen i vissa kommuner och landsting påverkar möjligheterna att upprätthålla en verksamhet som är likvärdig med den som bedrivs i andra kommuner och landsting. Det behöver göras en bred analys av konsekvenserna av denna befolkningsminskning och av vad som krävs för att en lik- värdig kvalitet och servicenivå skall kunna upprätthållas. Även de ekonomiska konsekvenserna av kraftig befolkningsökning kan behöva analyseras och bli föremål för överväganden. De nuvarande införandereglerna omfattar dels rörliga införande- tillägg respektive avdrag, dels fasta införandetillägg. De rörliga tilläggen respektive avdragen trappas successivt ned för att upphöra efter 2004. De fasta införandetilläggen är oförändrade fram . Om inga nya beslut fattas bortfaller även de fasta tilläggen 2005 vilket skulle innebära stora intäktsbortfall för vissa kommuner och landsting, som mest med ca per in- vånare. Den åldersrelaterade delen av det generella statsbidraget till kommunerna kommer, med nuvarande regler, att upphöra vid utgången av 2001 och i stället utbetalas i form av ett enhetligt belopp per invånare. Regeringen föreslår dock i budgetpropo- sitionen att den åldersrelaterade delen av det generella statsbidraget förlängs till utgången av 2004. Det åldersrelaterade bidraget innebär att en viss omfördelning sker vid sidan av utjäm- ningssystemet och att det därför finns risk för över- och under- kompensation. Det kan även förekomma omfördelningseffekter i andra system vilket gör att det är svårt att överblicka de sammanlagda effekterna för enskilda kommuner och landsting. En parlamentarisk kommitté tillsätts med uppgift att främst se över om målen för kostnadsutjämningen uppnås, samt att vid behov föreslå förändringar. De grundläggande principerna som det kommunala statsbidrags- och utjämningssystemet bygger på skall ligga fast. Kommuner och landsting skall ges likvärdiga ekonomiska förutsättningar genom en långtgående utjämning för strukturella kostnadsskillnader och för skillnader i skattekraft. Utjämning skall dock inte ske för skillnader i ambitionsnivå, effektivitet eller avgiftsnivå. Kommittén skall belysa de samlade effekterna för enskilda kom- muner och landsting av utjämningssystemet och andra betalnings- strömmar mellan staten och kommunsektorn (specialdestinerade statsbidrag m.m.). Kommittén skall i detta sammanhang även beakta det åldersrelaterade bidraget och risken för över- och underkompensation. Kommittén skall analysera vilka verksamheter/kostnadsslag och kostnadsdata som bör ingå i kostnadsutjämningen. skall stabiliteten i utjämningssystemets olika delmodeller analyseras när det gäller förändringarna mellan åren. Kommittén skall undersöka möjligheterna till förenklingar i sys- temet, dels i beräkningsmetoderna, dels i sättet att redovisa resul- tatet av beräkningarna. Kommittén skall i detta sammanhang även utvärdera om avvägningen mellan enkelhet och precision är kon- sekvent och ändamålsenlig i de olika delmodellerna. Kommittén skall analysera och lämna förslag till hur kommuner och landsting med kraftig befolkningsminskning kan ges likvärdiga förutsättningar att tillhandahålla vård, omsorg och utbildning. Kommittén bör också lämna förslag om hanteringen av de eftersläpningseffekter som uppstår i vissa kommuner med kraftig befolkningsökning. Kommittén är i övrigt oförhindrad att göra andra analyser och lämna andra förslag rörande statsbidrags- och utjämningssystemet som anses vara motiverade. Kommittén skall lämna förslag till hur intäktsförändringar för enskilda kommuner och landsting till följd av ändringar i stats- bidrags- och utjämningssystemet skall hanteras. I de förslag och analyser som kommittén lämnar skall samhälls- ekonomiska aspekter belysas. Förslag som läggs skall vara statsfinansiellt neutrala. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . En kommuns/landstings utfall i kost- nads- alt. inkomstutjämningen. En kommuns/landstings beskatt- ningsbara inkomster dividerat med antal invånare i kommunen/. uttryckt i procent av medelskatte- Anger hur stor del av skillnaden mellan den egna och en garanterad Den enhetliga skattesatsen som används för beräkning av bidrag/avgift skattesatsen för kommuner respektive Till detta har lagts skillnaden mellan den skatteväxling som skett i varje län och den genom- (2,). Rikets beskattningsbara inkomster per Den andel av den beskattningsbara inkomsten som invånarna betalar i skatt till kommun respektive Benämns även utdebitering. Bilaga 2 SOU 2003:88 En kommuns/landstings beskattnings- Det skatteunderlag som kommu- nen/garanteras via utjäm- En teoretiskt beräknad ersättning för en viss verksamhet för respektive kommun eller landsting. kostnaden som överstiger den riks- indikerar att kommunen/ har strukturella merkostnader för verksamheten i fråga. Summan av standardkostnader. En kommuns/landstings utfall i någon av kostnadsutjämningens delmodeller. De beskattningsbara inkomsterna två år före bidragsunderlag året uppräknat Den faktor som används för att kraft för bidragsåret. Den samlade effekten av inkomst- utjämningen på en kommuns/lands- tings sammantagna inkomster av skatt och utjämningsbidrag/avgift. Denna bilaga innehåller ett antal kommun- och landstingsvisa upp- gifter som bakgrundsdata vid läsning av betänkandet. Det är dels folkmängdsuppgifter, dels uppgifter om skattekraft och skattesats. Dessutom redovisas kommungruppsindelningen. Kommungruppsindelningen grundar sig på följande variabler: folk- mängd, läge, tätortsgrad, invånare per km2 och näringsstruktur. Storstad: Kommun men folkmängd som överstiger 200 000 in- vånare. Förortskommun: Kommun med utpendling av förvärvsarbetande. Vanligaste utpendlingsmålet är en storstad. Större stad: Kommun med mellan 50 000 och 200 000 invånare samt med sysselsatta i industri. Medelstor stad: Kommun med tätortsgrad , med mellan 20 000 och 50 000 invånare samt med mindre än 40 pro- cent sysselsatta i industri. Industrikommun: Kommun med sysselsatta i industri och som ej är glesbygdskommun. Landsbygdskommun: Kommun med tätortsgrad under 70 pro- cent samt med sysselsatta inom jord- och skogsbruk och som ej är glesbygdskommun. Glesbygdskommun: Kommun med mindre än 20 000 invånare och mindre än 5 invånare per km2. Skatteunderlag enligt taxering (inkomstår 2001) uppräknat enligt fastställda uppräkningstal till nivå och dividerat med folkmängden . Skattesats till kommun 2003, procent Den skattesats i procent som löntagaren betalar i skatt till kom- munen. Total skattesats 2003, procent Den totala skattesats i procent som löntagaren betalar till kom- munen och . SOU 2003:88 Bilaga 3 Övrig, större kommun Övrig, mindre kommun Övrig, större kommun Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Övrig, större kommun Övrig, större kommun Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Bilaga 3 SOU 2003:88 Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Övrig, större kommun Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Övrig, större kommun Övrig, större kommun Övrig, mindre kommun Övrig, större kommun Övrig, större kommun SOU 2003:88 Bilaga 3 Övrig, större kommun Övrig, mindre kommun Övrig, större kommun Övrig, större kommun Övrig, större kommun Bilaga 3 SOU 2003:88 Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Övrig, större kommun Övrig, större kommun Övrig, mindre kommun Övrig, större kommun Övrig, större kommun Övrig, mindre kommun Övrig, större kommun Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Övrig, större kommun Övrig, mindre kommun SOU 2003:88 Bilaga 3 Övrig, mindre kommun Övrig, större kommun Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Övrig, större kommun Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Övrig, större kommun Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Övrig, större kommun Övrig, större kommun Övrig, mindre kommun Bilaga 3 SOU 2003:88 Övrig, större kommun Övrig, större kommun Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Övrig, större kommun Övrig, mindre kommun Övrig, större kommun Övrig, större kommun Övrig, större kommun Övrig, mindre kommun SOU 2003:88 Bilaga 3 Övrig, mindre kommun Övrig, mindre kommun Övrig, större kommun Övrig, mindre kommun Bilaga 3 SOU 2003:88 Effekter av kommitténs förslag I följande tabeller redovisas utfallet i bidrags- och utjämnings- systemet för kommuner och landsting till följd av kommitténs förslag. Beräkningarna är gjorda nivå. I tabellerna ingår inte kompensationen för eftersläpningseffekter i systemet till följd av snabbt växande befolkning (se avsnitt 4.7). I bilaga 11 finns fler detaljerade tabeller. Effekter av föreslagna förändringar – kommuner A:Effekt av att delmodellen vatten och avlopp upphör. B:Effekt av att delmodellen kallort upphör. C:Två delmodeller (näringslivsbefrämjande åtgärder och svagt be- folkningsunderlag) utgår ur kostnadsutjämningen för kommuner och flyttas till ett strukturbidrag (se även bilaga 11, tabell 6). D:Effekt av övriga förändringar och uppdateringar i kostnads- utjämningen (se även bilaga 11, tabell 5). E:Sammanlagd effekt av förändringar i kostnadsutjämningen. F:Effekt av ändringar i inkomstutjämningen (se även bilaga 11, tabell 4). G:Effekt av att en del av det generella statsbidraget inte längre fördelas med hänsyn till antalet invånare i olika åldrar. H:Effekt av att de fasta införandetilläggen upphör. I:Summa av förändringarna A-H. J:Strukturbidrag införandeåret, omfattar de delmodeller i kost- nadsutjämningen som överförs till strukturbidraget samt bidrag som syftar till att dämpa effekterna av förändringarna (se även bilaga 11, tabell 6). K:Nivåjusteringen syftar till att finansiellt neutralisera de samman- tagna effekterna av förändringarna i systemet. L:Sammanlagd förändring av bidrag/avgifter införandeåret. M-R: Motsvarande kolumnerna J-L fem respektive efter in- förandeåret. Tabell 2 Effekter av föreslagna förändringar – landsting A:Effekt av att delmodellen kallort upphör. B:En delmodell (små landsting) utgår ur kostnadsutjämningen för landsting och flyttas till ett strukturbidrag (se även bilaga 11, tabell 11). C:Effekt av övriga förändringar och uppdateringar i kostnads- utjämningen (se även bilaga 11, tabell 10). D:Sammanlagd effekt av förändringar i kostnadsutjämningen. E:Effekt av ändringar i inkomstutjämningen (se även bilaga 11, tabell 9) F:Effekt av att de fasta införandetilläggen upphör. G:Summa av förändringarna A-F. H:Strukturbidrag införandeåret, omfattar den delmodell i kost- nadsutjämningen som överförs till strukturbidraget samt bidrag som syftar till att dämpa effekterna av förändringarna (se även bilaga 11, tabell 11). I:Nivåjusteringen syftar till att finansiellt neutralisera de samman- tagna effekterna av förändringarna i systemet. J:Sammanlagd förändring av bidrag/avgifter införandeåret. K-P: Motsvarande kolumnerna H-J fem respektive efter införandeåret. Bilaga 4 SOU 2003:88 Tabell 1 Effekter av föreslagna förändringar – kommuner (kronor per invånare) Per kommungrupp (vägda medeltal) Per kommungrupp (ovägda medeltal) Per län (vägda medeltal) Bilaga 4 SOU 2003:88 Tabell 2 Effekter av föreslagna förändringar – landsting (kronor per invånare)