sou · GRB3129d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Denna utredning är synnerligen angelägen för att garantera en rationell och säker hantering av den långsiktiga lagringen av digitalt material – en fråga som ingen annan myndighet eller organisation kan förväntas ta an- svar för. I avvaktan på regeringens beslut behövs medel för en person som kan att påbörja migrering av digital information som redan finns i KB:s samlingar. Kostnaderna för detta arbete har beräknats till (se följande avsnitt). En bevarandeplan som bygger på en nationell inventering kräver extra insatser . Efter inventeringsfasen kon- centreras insatserna på rådgivning, kompetensuppbyggnad, samt övriga initiativ i syfte att förbättra bevarandestandarden vid landets bibliotek. För att underlätta bevarandeinsatser vid landets bibliotek bör KB disponera bidragsmedel att användas för nationellt ange- lägna ändamål. 6.9.2Kostnader för inventering samt för den permanenta verksamheten vid sekretariatet År 1 (2005) Personalkostnader (sekretariat och inventering 2,5 personer) År 2 (2006) Bidrag för nat. År 3 och i fortvarighet (2007–) Personalkostnader (sekretariat 2 Konsulttjänster/köp av tjänster 2) Bidrag för nat. 1) Bidrag till nationella bevarandeinsatser att fördelas av KB De bidragsmedel som KB föreslås få disponera ska användas för nationellt angelägna ändamål. Sådana ändamål kan t.ex. vara kvalifi- cerad kompetensuppbyggnad, metodutveckling avseende bevaran- defrågor och större insatser för att rädda illa åtgånget material. Medel bör kunna utgå 2 och omfatta . 2) KB:s kostnader för köp av konsulttjänster Resurser för rådgivare/förhandlare kan behövas t.ex. i de fall då det gäller att finna lämpliga juridiska former för att bevara (privata) värdefulla boksamlingar genom stiftelsebildning, sponsring, turist- verksamhet etc. KB bör i sådana fall ha medel att anlita extern expertis. Medel bör kunna utgå för detta ändamål. 6.9.3Kostnader för berörda ägare Lärosäten och andra institutioner som besitter kulturhistoriskt värdefullt material har ett ansvar för detta. Det bör ligga i respek- tive institutions intresse att inte försumma detta värdefulla mate- rial. Om försummelser begåtts bör det ankomma på ägaren att rätta till dessa. Det bör ingå i institutionernas ordinarie verksamhet att vårda kulturarvet. De bidragsmedel som KB föreslås disponera bör användas för nationellt angelägna ändamål. Avser kostnader för migrering av digital information som redan finns i KB:s samlingar (se avsnitt 6.8). Lönekostnader (1 person inkl. LKP) Resor, konferenser, omkostnader Datorutrustning & program (investering 300 000) En nödvändig förutsättning för KB:s nationella bevarandeinsatser är att en inventering görs av det äldre bokbestånden i de allmänna biblioteken. Om utrymme finns bör KB påbörja en sådan inven- tering . Det är vidare synnerligen angeläget att migreringsarbetet av det digitala material som redan samlats in kommer i gång så att inte viktig information riskerar att gå förlorad för framtida forsk- ning och studier. 7 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – I detta kapitel ges en översikt över aktörerna i informationsförsörj- ningen till utbildning och forskning samt deras roller. Olika åtgär- der – kortsiktiga och långsiktiga – föreslås till stöd för ökad sam- ordning för brukarnas bästa. I avsnitten 1–12 beskrivs nuvarande verksamhet. I avsnitt 7.13 föreslås att KB ges ett större ansvar för nationella biblioteksupp- gifter. Detta avser bl.a. informationsförsörjning till utbildning och forskning, men även andra uppgifter som är lämpliga att lösa på nationell nivå av en central biblioteksmyndighet. Vidare föreslås att KB ska ges i KB att utarbeta förslag till fortsatt samordning. Målet är en likvärdig informationsförsörjning till studerande och forskare i hela landet. Samordningen bör också leda till ett effektivare resursutnyttjande. I avsnitt 7.14 föreslås ett nationellt insatsprogram för den digitala informationsförsörjningen. Det är hög tid att kommer till stånd. 7.1Sverige – en kunskapsnation och ett IT-land Vi har i ett väl utbyggt utbildningssystem. Satsningar har gjorts på alla nivåer. Stora insatser har gjorts för att bygga ut hög- skolan i hela landet och för att förverkliga de utbildningspolitiska målen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) och det livslånga lärandet. Ett nätuniversitet har kommit till för att öka tillgänglig- heten till högskoleutbildning i hela landet. Också forskarutbild- ningen, som f.n. är föremål för utvärdering, har byggts ut och sats- ningar har gjorts på forskning i hela landet. Forskningsfinansie- ringen och forskningsinformationen har fått en ny struktur genom tillkomst. Även den eftergymnasiala utbildningen Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling utanför högskolan har byggts ut och vuxnas lärande är ett politiskt prioriterat område. är en ledande IT-nation, vi har en väl utbyggd infra- struktur (Sunet) och höga mål när det gäller IT-politiken. Regeringen har tillsatt två IT-politiska grupper – Regeringens IT-polititiska strategigrupp () och Delegationen för utveckling av offentliga e-tjänster (Finansdeparte- mentet). Målet är att som första land ska bli ett informa- tionssamhälle för alla. Målet bygger på övertygelsen att breddsats- ning är den enda hållbara grunden för att långsiktigt ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen. har i landets biblioteksväsende en väl utbyggd akademisk infrastruktur med stor kompetens och erfarenhet vad gäller infor- mationsförsörjning. Biblioteken var också tidigt ute när det gäller datoranvändning. Det är angeläget att informationsförsörjningen till utbildning och forskning i hela landet blir god och likvärdig. Det är en viktig förutsättning för ökad tillväxt och även en demokratifråga. Alla förutsättningar finns i genom den väl utbyggda infrastruk- tur som finns på viktiga områden – den akademiska, IT etc. Utvecklingen går snabbt och tiden går fort – nu behövs sam- arbete, samverkan och samordning för att underlätta för brukarna och för att vi ska hänga med i konkurrensen. Andra länder har slagit in på den vägen och utarbetat handlingsplaner för ökad sam- ordning i biblioteksväsendet. 7.1.1Biblioteken som resurs i informationsförsörjningen Biblioteken är en viktig resurs i informationsförsörjningen. har ett väl utbyggt biblioteksväsende med olika bibliotek –hög- skolebibliotek och andra forskningsbibliotek, myndighets- och specialbibliotek, folkbibliotek och skolbibliotek, läns- och region- bibliotek, sjukhusbibliotek och inte minst KB. Dessa bibliotek har offentlig finansiering, men olika huvudmän – statlig, eller landstingskommunal. Till dessa kommer en rad företagsbibliotek och privata bibliotek. SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Översikt över biblioteken i landet 2002 Ej publik verks. Ej publik verks. Ej publik verks. Nationalbibliotek (KB) - anslag (allmänt tillgängliga) (allmänt tillgängliga) Källa: SCB:s årliga rapport 1 Samtliga personalkategorier. 2 Avser fysiska besök i bibliotekslokalen. Besök i det digitala ingår inte då det än så länge är svårt att få fram säkra mätmetoder. 3 Besök enbart på landets 290 huvudbibliotek. Besök totalt 46 miljoner. 4 Kommunalt huvudmannaskap, men helstatlig finansiering 5 Motsvarar av lärosätenas totala kostnader, exklusive lokalkostnader. 6 Allmänt tillgängliga, statligt finansierade bibliotek med syfte att betjäna forskning och högre studier. Inbegriper t.ex. bibliotek vid vissa myndigheter, forskningsinstitut och stiftelser. 7 KB har endast 200 läsplatser vilket begränsar antalet besök Biblioteken har delvis olika målgrupper och uppgifter men också delvis samma målgrupper och gemensamma uppgifter. En stadigt ökande andel studerande på eftergymnasial nivå tillhör folk- bibliotekens kunder. har högskolan numera ett lagstadgat uppdrag att samverka med det omgivande samhället och ett viktigt utbildningspolitiskt mål är den tillgängliga öppna högskolan. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling I KB:s uppdrag ingår att stödja samordning och utveckling av informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning. KB har också en rad andra nationella uppdrag. I biblioteksväsendet ingår ett nationellt biblioteksdatasystem, en fritt tillgänglig samkatalog (Libris), ett fjärrlånesystem och infra- strukturella förutsättningar genom datanätet Sunet som högskolan utnyttjar. Även folkbiblioteken/kommunerna har givits möjlighet att på förmånliga villkor gå in i detta, men få har tyvärr utnyttjat denna möjlighet. Folkbiblioteken har också sitt eget samkatalogise- ringssystem, Burk. Systemet kom till för att överbrygga mellan det allmänna och öppna systemet Libris och folkbibliotekens system, men det har ännu inte lett till ett gemensamt system. I biblioteksväsendet ingår även servicetjänster på nätet – Jour- havande bibliotekarie (ett samarbete mellan Myndigheten för , KB och ett antal högskolebibliotek) och folkbibliotekstjänsten Fråga . Bibliotekslagen, som infördes , har inneburit förändrade attityder och påverkat intresset för bibliotekens roll. Den viktigaste effekten av lagen var att avgiftsbeläggning av bibliotekens tjänster gentemot allmänheten förhindrades. KB har som nationalbibliotek en rad nationella uppgifter, inklu- sive ansvar för nationell samordning och utveckling av informa- tionsförsörjning till högre utbildning och forskning. Biblioteken har stora kunskaper och lång erfarenhet av informationsförsörj- ning. Detta är viktiga utgångspunkter och förutsättningar för för- bättrad/likvärdig informationsförsörjning till utbildning och forsk- ning. Däremot behövs en kraftsamling för att dessa resurser ska kunna utnyttjas effektivt till gagn för brukarna – studerande, lärare och forskare men även allmänheten. 7.1.2Behov av samarbete och samordning Frågan om ökat nationellt och internationellt samarbete mellan olika aktörer när det gäller informationsförsörjning har under det senaste årtiondet blivit alltmer aktuell – inte minst med anledning av den snabba teknikutvecklingen och utvecklingen av kunskaps- samhället. Det gäller såväl forskarsamhällets behov av god och effektiv informationsförsörjning som de krav det livslånga lärandet ställer. På forskningsområdet finns redan inom högskolan upp- SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling arbetade kontakter och ett fortlöpande samarbete – med och utan KB:s stöd. Det gäller t.ex. vetenskaplig publicering och samordning vid förvärv av databaser (se avsnitt 7.3 och 7.4). Ett ökat samarbete mellan folkbibliotek och högskolebibliotek har tagits upp i alla propositioner som be- handlat biblioteksfrågor. har detta skett med an- ledning av högskolans utbyggnad i hela landet och annan efter- gymnasial utbildning samt de initiativ som har tagits på olika håll för att stödja det livslånga lärandet. I propositionen Vuxnas lärande och utveckling av vuxenutbild- ningen (2000/01:72) föreslog regeringen (riksdagsbeslut ) dels mål för vuxnas lärande, dels en strategi för hur vuxnas lärande – vid sidan av högskoleutbildningen – ska förverkligas i ett samhälle som präglas av livslångt lärande. Målet för vuxnas lärande lyder: Alla vuxna ska ges möjlighet att utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rätt vis fördelning. Strategin poängterar nödvändigheten av samsyn över politikområden, sam- verkan mellan myndigheter, arbetsmarknadens parter och folk- rörelser. Strategin har därför stor betydelse för folkbibliotekens samarbete med andra aktörer. En viktig faktor är också att utbildning bedrivs i nya former (nätbaserat, i lärcentra etc.) och att biblioteken alltmer ses som en resurs i lärandet. Satsningarna på flexibelt lärande – studier obero- ende av tid, plats, studietakt och pedagogik – kräver samordning i såväl utbildningssystemet som informationssystemet. Utveck- lingen av det flexibla lärandet omfattar såväl högskolestudier som folkbildning och kommunala och privata vuxenutbildningsinsatser. Detta har inneburit att folkbiblioteken fått en tydligare roll inom lärandet. I flera län/regioner har länsbiblioteken bedrivit utveck- lingsarbete som syftar till att överbrygga gränser mellan folkbibli- otek och forskningsbibliotek och att se alla bibliotek i regionen som en gemensam resurs. De lärcentra (se avsnitt 7.8.5) som vuxit upp i landet avses vara en stödjande infrastruktur för lärande. satsar staten 20 miljoner på lokal lärcentrautveckling, enligt prop. 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet. uppdrag rörande folkbiblioteksservice för vuxenstuderande är en del i samma infrastrukturtänkande. Medel har också utgått från Skol- verket och Samverkansdelegationen för högre utbildning. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Enligt av lärcentra i , är det mycket som tyder på att de som rekryteras till lärcentra i stor utsträckning är en annan grupp, socialt sett, än de som studerar vid högskolor och universitet generellt. Hälften av dessa studerande har inte någon tidigare erfarenhet från högskole- studier. Särskilt för denna grupp får närmaste lokala folkbibliotek en viktig roll, både med fysisk medieförsörjning och med handled- ning och stöd för den enskildes studier och informationssökning. Lärcentra har i en del fall kommit att byggas upp utan samordning med andra berörda i kommunen (t.ex. biblioteken). anser att målet för den nationella bibliotekspolitiken bör vara att säkerställa en god biblioteksservice för den enskilde medborgaren oavsett bostadsort eller behov. Ur ett medborgar- perspektiv bör de offentligt stödda biblioteken ses som en gemen- sam samhällelig resurs. (i doku- ment som har överlämnats till .) Utifrån den studerandes perspektiv är det viktigt att forsknings- och folkbibliotek samverkar för att ge en adekvat biblioteksservice. Detta måste ske utifrån de förutsättningar respektive bibliotek har. Detta innebär att statliga satsningar bör utgå från hur den stude- randes behov bäst främjas genom ett sådant samarbete. I den forskningspolitiska propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, 1996:97:UbU3) finns en grund att bygga vidare på: Den statliga bibliotekspolitiken syftar till att ge medborgaren tillgång till litteratur och information oavsett bostadsort och eko- nomiska omständigheter. Nya former för biblioteksservice till distansstuderande, gärna i samarbete mellan högskolor, högskole- bibliotek och folkbibliotek, bör prövas. Det lokala samarbetet mellan folkbibliotek och högskolebibliotek bör uppmuntras. De frågor som bör ställas är följande: Vilka insatser behövs för att stärka informationsförsörjningen till utbildning och forskning? Hur kan svensk forskning göras mer synlig? Hur ska den digitala informationsförsörjningen samordnas och utvecklas? Vilka behov finns av ökad samordning i biblioteksväsendet som helhet – vad gäller informationsförsörjning – för ett effektivt resursutnyttjande och till brukarnas bästa, och vilka insatser bör göras? SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling KB:s roll i förhållande till andra bibliotek ska enligt direktiven be- lysas och analyseras. Det gäller särskilt KB:s uppgift som samord- nande och stödjande för de s.k. forskningsbiblioteken, dvs. Det gäller också KB/Bibsams förhållande till andra bibliotek (t.ex. folkbibliotek och landstingsbibliotek). Ut- gångspunkten är att ansvaret är uppdelat mellan KB och Kultur- rådet, och uppdraget gäller att se över KB/Bibsams uppgifter och komma med förslag vad gäller uppdrag och verksamhet i syfte att nå en effektiv användning av de nationella biblioteksresurserna och främja biblioteksväsendets utveckling. En nationell politik är en politik som omfattar hela det offentliga (offentligt finansierade och tillgängliga) biblioteksväsendet. I de frågor som kan vara aktuella fattas beslutet av . Exempel på nationell bibliotekspolitik som fastställts i lag är bibliotekslagen (1996:1596) och pliktlagen (1993:1392). Andra exempel på natio- nell bibliotekspolitik är beslutet om en nationell samkatalog, Libris, och beslut om infrastruktursatsningar, t.ex. Sunet. Nationell samordning och utveckling I detta sammanhang avses central samordning och utveckling av informationsförsörjningen till utbildning och forskning. Inom detta område utgör samordning och utveckling av de offentliga biblioteken en del. Insatserna kan vara biblioteksspecifika, såsom stöd till fjärrlånesamverkan och till projekt som utvecklar bibliote- kens verksamhet, men också av mera generell natur, såsom stati- stik, fortbildning, juridisk bevakning och rådgivning samt sam- ordnat förvärv av elektroniska informationsresurser för att under- lätta forskares och studerandes tillgång till forskninginformation. I detta skulle också t.ex. samordning av digitaliseringsinsatser inom ABM-området kunna inordnas. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Nationalbiblioteksuppgifter är sådana uppgifter som det ankom- mer på ett nationalbibliotek att ansvara för. Det gäller bl.a. upp- gifter som att samla in, ta hand om och bevara det svenska trycket och elektroniskt publicerat material enligt pliktlagen. Här ingår också ansvaret för nationalbibliografin och övriga nationalbiblio- grafiska uppgifter samt för den nationella samkatalogen. Vidare ingår nationella insatser med utgångspunkt i samlingarna, t.ex. mikrofilmning av svensk dagspress och digitalisering, liksom ansvar för bevarandefrågor. Ansvaret för stöd till samordning och utveckling av informationsförsörjning till utbildning och forskning ingår också i uppgift. Regionala biblioteksuppgifter är de nationella uppgifter som lämpar sig bäst att samordnas och stödjas på regional nivå, t.ex. viss fort- bildning, gemensamma lånekort och gemensamma digitala resurser. Det lokala – folkbibliotekets – uppgift är i första hand att svara för bibliotekstjänster i lokalsamhället. Det lokala bibliote- ket är en förbindelselänk till biblioteksväsendet i övrigt. Hög- skolebibliotekets primära uppgifter är att ansvara för informa- tionsförsörjningen till lärare/forskare och studenter vid den egna högskolan men också att samverka med andra i det nationella och internationella informationsförsörjningssystemet. Informationsförsörjning innebär arbetet med och systemen för att forskarna och de studerande ska få den information – tryckt och digital – som de behöver för sin forskning och utbildning. Infor- mationen ska vara relevant, systematiskt ordnad, strukturerad och lättillgänglig. SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling Enligt instruktionen (1996:505) ska KB samla in, vårda och bevara samt göra det svenska trycket tillgängligt. Vidare ska KB ge stöd till samordning och utveckling av informationsförsörjning till högre utbildning och forskning, samt utnyttja IT-teknik (bilaga 3). För att stärka det nationella bibliotekssystemet beslutade med anledning av den kulturpolitiska propositionen (prop. 1996/97:3 KrU 1996/97:01) att en bibliotekslag skulle införas. Bib- liotekslagen (1996:1596) syftar främst till att garantera avgiftsfria boklån och ett väl fungerande nationellt nätverk som binder ihop biblioteken i landet. Nätverket berör både den statliga och den kommunala verksamheten. I lagen anges att varje kommun ska ha ett folkbibliotek. Vidare anges mål för biblioteksverksamheten. I lagen anges även ansvarsfördelningen mellan den biblioteks- verksamhet som staten, landstingen och kommunerna bedriver. Det slås vidare fast att det är en angelägenhet att be- stämma omfattningen av folkbiblioteksverksamheten. Beträffande högskolebiblioteken anges att de inom de områden som anknyter till utbildning och forskning ska svara för biblioteks- service inom högskolan och i samverkan med landets biblioteks- väsende i övrigt ge biblioteksservice. Det ska finnas bibliotek vid alla högskolor. I forskningspropositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) framhöll regeringen att den statliga bibliotekspolitiken syftar till att ge medborgaren tillgång till litteratur och information oavsett bostadsort och ekonomiska omständigheter. Biblioteks- väsendet, där de statliga, kommunala och landstingskommunala biblioteken ingår, ska ses som en enhetlig samverkande resurs. Hur informationsförsörjningen till högre utbildning och forsk- ning är organiserad framgår av det följande. Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling En samlad beskrivning finns i kap. 1. Vissa pågående utredningar tas även upp i sitt sammanhang i det följande. Här bör framhållas regeringens IT-politiska strategigrupp, som arbetar för att den nationella IT-politiken förverkligas. Målet är att ska som första land bli ett informationssamhälle för alla. Strategigruppen ser positivt på de förslag till digitala satsningar som KB-utred- ningen föreslår för ökad tillgänglighet för studerande och forskare men också för allmänheten. Utredningen som har uppdraget att följa upp Forskarutbild- ningen och perioden efter doktorsexamen framhåller betydelsen av stöd till samordning och utveckling av informationsförsörjning till högre utbildning och forskning och framhåller att alla initiativ som tas för att underlätta tillgången till information, såväl tryckt som digital, är av stor betydelse för forskarutbildningen. 7.3Informationsförsörjning till utbildning och forskning (Bibsams verksamhet) beslutade statsmakterna efter förslag i budgetpropositionen (prop. 1987/88:100, 1987/88:UbU28) att ansvaret för samordning och utveckling av forskningsbiblioteksväsendet som den s.k. Delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning (DFI) tidigare haft skulle övertas av KB. Beslutet om nedläggning av DFI fattade med anledning av ett förslag i forsknings- propositionen Om forskning (prop. 1986/87:80, UbU26, rskr 282). I propositionen framhölls att utvecklingen inom informationsför- sörjningsområdet gjort det lämpligt att varje berörd sektor hade ett eget ansvar och att ingen generell samordning inom det vidare om- rådet informationsförsörjning skulle finnas. DFI:s uppgifter skulle tas över av befintliga organ. Den organisationskommitté som tillsattes utarbetade ett förslag som innebar att ett antal uppgifter med anknytning till forsknings- biblioteken skulle samlas inom ramen för en ny myndighets an- svarsområde. Det innebar i praktiken att en ny myndighet skulle inrättas med uppgifter som var snarlika DFI:s vilket vare sig var beslut eller kommitténs uppdrag. SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling efter att ha hört berörda myndigheter att uppgifterna skulle för- delas på befintliga myndigheter. Ansvaret för Libris var delat på DFI, som hade ansvar för ut- vecklingen av systemet, och KB som ansvarade för driften. DFI som hade haft uppdraget att utreda Libris föreslog att KB skulle ges det samlade ansvaret och Statskontoret instämde i detta. Det var också vad KB själv föreslog i anslagsframställningen /89 liksom flera av dem som yttrade sig med anledning av DFI:s utredning. Frågan om ansvaret för beslut om ansvarsbiblioteken behandla- des också i propositionen, och slutsatsen var att denna uppgift inte längre borde ligga på regeringen. forskningsproposition, som således föranledde att KB fick samordningsansvaret, framfördes att tyngdpunkten i forsk- ningsbiblioteksverksamheten ligger i biblioteken inom högskolan och att dåvarande UHÄ som svarade för övergripande frågor också måste ha ansvar för samordning och planering av biblioteksverk- samheten. Med anledning av regeringens förslag om ändrad organi- sation och inriktning för UHÄ blev detta alternativ dock inte aktuellt.