sou · GRB349d1 · 2004-01-01 00:00:00 — The groups are mainly run entirely on a non-profit basis. We propose that these groups should be awarded a state grant for their work. An association mediating an adoption should also, for a reasonable fee, be able to help an adoptee in seeking his origins. Within the framework of its support and help work, the social welfare board should provide support as required for coping with those feelings aroused in connection with an adoptee seeking his origins. The childs rights need to be reinforced in adoptions of a child who is known. We propose that the government reviews the deficiencies existing in this kind of adoption. Different age limits in The law (1962:381) on national insurance and The law (1978:410) on right of parental leave for care of children, etc. imply e.g. that an individual(s) adopting an older child can have the right to child allowance but not to parental leave. We propose that the government reviews the question of whether there should be total conformity between the age limits. Consequences (Chap.15) Our proposals will require new resources. We estimate that the proposals will generate millions in raising standards and millions in one off subsidy. We submit proposals for possible financing. Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen att 7 kap. 29 § skall ha följande lydelse. 7 kap 29 § Sekretess gäller hos statens () i ärende sådana frågor för uppgift om om sådana frågor för uppgift om hållanden, om det kan antas att hållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom den enskilde eller någon honom närstående lider men om upp- närstående lider men om upp- I fråga om uppgift i allmän gäller även för handlingar som I fråga om uppgift i allmän Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner Härigenom föreskrivs i fråga om lagen med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner att 2–3 §§ skall ha följande lydelse. enligt konventionen och fullgör enligt konventionen och fullgör de uppgifter som ankommer på de uppgifter som ankommer på en sådan myndighet, om inte en sådan myndighet, om inte något annat följer av lag eller något annat följer av lag eller artikel 23 i konventionen när artikel 23 i konventionen när adoptionen har ägt rum i adoptionen har ägt rum i här i landet enligt artikel 27 i här i landet enligt artikel 27 i konventionen och 5 § denna lag. konventionen och 5 § denna lag. artikel 14 i konventionen skall artikel 14 i konventionen skall göras hos i det län där sökanden eller sökandena har frågor om samtycke enligt artikel 17.c i konventionen. enligt artikel 17.c i konventionen, c) vidta åtgärder enligt artikel 21 i konventionen. I 6 kap 12–15 §§ social- tjänstlagen (2001:453) finns bestämmelser om att socialnämnden prövar frågor om medgivande att i adoptionssyfte ta emot barn med hemvist utomlands. a)sammanställa rapporter enligt artikel 15.1. i konventionen, och b)vidta åtgärder enligt artikel 21 i konventionen. I 6 kap 12–15 §§ social- tjänstlagen (2001:453) finns bestämmelser om att läns- styrelsen prövar frågor om medgivande att i adoptionssyfte ta emot barn med hemvist utomlands. Denna lag träder i kraft . För ärenden där ansökan, som avses i artikel 14 i konventionen, kommit in till socialnämnden före gäller 3 § i dess äldre lydelse. Förslag till lag om ändring i lagen (1997:192) om inter- nationell adoptionsförmedling Härigenom föreskrivs i fråga om lagen om internationell adoptionsförmedling dels att 4–6, 7, 9, 10 och 14 §§ skall ha följande lydelse, dels att det skall införas sju nya paragrafer, 6a, 8–8 d och 9 a §§, av följande lydelse. Den eller de som vill adoptera Den eller de som vill adoptera ett barn från utlandet skall anlita ett barn från utlandet skall anlita en sammanslutning som avses i en sammanslutning som avses i enstaka fall av adoption som enstaka fall av adoption som avser släktingbarn eller där det avser släktingbarn eller där det annars finns särskilda skäl att annars finns särskilda skäl att adoptera utan förmedling av en adoptera utan förmedling av en sådana fall innan barnet lämnar sådana fall innan barnet lämnar landet pröva om förfarandet är landet pröva om förfarandet är över de auktoriserade samman- över de auktoriserade samman- Auktorisation att arbeta med ling i får endast ges åt Auktorisation får ges endast om huvudsakligt syfte att förmedla äventyra integriteten i adoptions- ges endast om det står klart att stadgar, styrelse och revisorer. ett sakkunnigt och omdömes- gillt sätt, utan vinstintresse och med barnets bästa som främsta slutningen har styrelse, och stadgar, som innebär att sammanslutningen är öppen. medling i ett annat land under tillförlitlig reglering av inter- om barnets bästa som uttrycks i om barnets rättigheter och i 1993 års om skydd av barn och samarbete vid inter- konkurrens om barnen eller mellan svenska sammanslut- ningar i landet, 4. sammanslutningen redovisar hur kostnaderna i utlandet fördelar sig, och 5. det med hänsyn till kostnadsbilden, balansen mellan de svenska sammanslutningarna och omständigheterna i övrigt bedöms som lämpligt att sammanslutningen inleder eller fortsätter ett adoptionssamarbete med det andra landet. En sammanslutning som beviljats auktorisation för att arbeta med internationell adoptionsförmedling i ett annat land får verka i det landet endast om behörig myndighet i det andra landet har gett sitt tillstånd till det, eller har förklarat att den är beredd att acceptera samman- slutningens verksamhet i landet. I ärenden om auktorisation skall rådgöra med den svenska utlandsmyndigheten i det andra landet om det inte är uppenbart obehövligt, samt vid behov med barnrättsorganisa- tioner som verkar i landet. Auktorisation enligt 6 § får ges för högst och auktorisation auktorisation skall det anges vilka enligt 6 a § får ges för högst två tionen får även förenas med såsom vad som skall gälla om andra villkor, såsom vad som skall gälla om inbetalning av redovisning. avgifter samt redovisning. För att täcka kostnaderna för verksamheten får en auktoriserad sammanslutning ta ut skäliga avgifter av dem som anlitar sammanslutningen för internationell adoptionsförmedling. En auktoriserad sammanslut- ning är skyldig att tillhandahålla internationell adoptionsförmed- ling åt sökande som har medgivande att adoptera ett utländsk barn. Skyldigheten gäller inte i det fall sammanslutningen inte har någon utländsk kontakt som kan förmedla barn till sökanden. Detsamma gäller om sökanden misskött sina ekonomiska eller andra avtalade förpliktelser gentemot sammanslutningen. Sammanslutningen skall skyndsamt meddela sådana förändringar i sammanslut- ningens verksamhet i och i utlandet samt sådana förändringar i politiska, juridiska eller andra förhållanden i utlandet som kan ha betydelse för förmedlingsverksamheten. En auktoriserad samman- slutning är skyldig att dokumen- tera förmedlingsverksamheten. Dokumentationen skall utvisa faktiska omständigheter och händelser av betydelse. mentationen skall bevaras så länge den kan antas ha betydelse för den som förmedlats för adoption genom samman- slutningen, eller för honom eller henne närstående personer. Kopia av handlingar som avser en viss adoption skall skickas till den socialnämnd som avses i 12 kap. 15 § tredje stycket social- tjänstlagen (2001:453). Om sammanslutningen upphör med sin förmedlingsverksamhet, skall dokumentation av förmedlingsverksamheten över- lämnas till för förvaring. Den som en sammanslutnings handlingar i förmedlingsverksam- heten rör skall på begäran, , tillhandahållas efterfrågade handlingar för läsning eller avskrift på stället eller i avskrift eller kopia, om det inte kan antas att en annan enskild person lider men. Frågor om utlämnande enligt första stycket prövas av den som ansvarar för handlingarna. Anser denne att någon handling eller en del av en handling inte bör lämnas ut skall han eller hon genast med eget yttrande överlämna frågan till för prövning. En auktoriserad samman- slutning skall har rätt att inspektera en slutningarna är skyldiga att på handlingar som rör verksam- upplysningar och ta del av Den vars verksamhet inspek- teras är skyldig att lämna den begäran lämna det biträde som behövs i samband med får förelägga en auktoriserad sammanslutning att avhjälpa brister i förmedlings- verksamheten. Auktorisation att arbeta med kallas, om de förutsättningar som anges i 6 § inte längre finns. ling i skall återkallas, om Detsamma gäller, om samman- de förutsättningar som anges i 6 § inte längre som uppställts för auktorisationen auktorisation skall också åter- eller inte rättar sig efter vad kallas om sammanslutningen inte begär med stöd av 9 §. handlingar enligt 9 § eller följer myndighetens beslut enligt 9 a §. MIA:s beslut enligt 4 § tredje meningen, 6 §, 6 a § första stycket, 7 § första stycket, 9 a § och 10 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.I fråga om överklagande av MIA:s beslut enligt 8 c § andra stycket gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 15 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100).MIA:s beslut i övrigt får inte överklagas. slutningen inte förmedlat något barn , om det inte föreligger särskilda skäl. Auktorisation att arbeta med internationell adoptionsförmed- ling i ett annat land skall åter- kallas, om de förutsättningar som anges i 6 eller 6 a §§ inte längre finns. En auktorisation skall vidare återkallas, om sammanslutningen inte uppfyller villkor som upp- ställts för auktorisationen. 14 § NIA:s beslut enligt 4 § tredje meningen, 6 §, 7 § första stycket, och 10 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. NIA:s beslut i övrigt får inte överklagas. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för auktorisation som har beviljats före , dock längst till och med . Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen att 6 kap. 12-15 §§, 10 kap. 4 § och 16 kap. 3–4 §§ skall ha följande lydelse. 6 kap. Vård i familjehem och i hem för vård och boende Är det fråga om att ta emot ett barn med hemvist utomlands i syfte att adoptera det, skall ett medgivande enligt 6 § inhämtas emot för adoption i ett hem som innan barnet lämnar det land där inte tillhör någon av barnets det har sitt hemvist. får lämnas endast om den eller de får inte lämnas utan att den eller som vill adoptera har tillfreds- de som ansöker om medgivande ställande kunskaper om barn och att få adoptera är utredda. deras behov och har blivit Medgivande skall inhämtas innan barnet lämnar det land där det har sitt hemvist. givandet upphör att gälla om inte Medgivande får lämnas endast barnet har tagits emot i hemmet om den eller de som vill adoptera adoptivbarn och deras behov och har blivit informerade om den planerade adoptionens innebörd, barn från utlandet tidigare får än får beviljas medgivande om det finns särskilda skäl. om inte barnet har tagits emot i Den eller de som vill adoptera Den eller de som vill adoptera är skyldiga att anmäla till är skyldiga att anmäla till återkallas även när barnet har återkallas även när barnet har tagits emot av den eller de som tagits emot av den eller de som vill adoptera, om en fortsatt vill adoptera, om en fortsatt vistelse hos dem inte vore vistelse hos dem inte vore förenlig med barnets bästa. förenlig med barnets bästa. När ett visst barn har När ett visst barn har att den eller de som vill adoptera att den eller de som vill adoptera kommit in med en anmälan om kommit in med en anmälan om detta pröva om samtycke skall detta pröva om samtycke skall ges till att adoptionsförfarandet ges till att adoptionsförfarandet Om det är fråga Om det är fråga om ett adoptionsförfarande som om ett adoptionsförfarande som omfattas av lagen (1997:191) omfattas av lagen (1997:191) med anledning av med anledning av tillträde till tillträde till om skydd av barn och om skydd av barn och adoptioner, skall därvid 3 § i den adoptioner, skall därvid 3 § i den vilken prövning skall ske får vilken prövning skall ske får Ett medgivande enligt 12 § att Ett medgivande enligt 12 § att ta emot ett barn med hemvist ta emot ett barn med hemvist utomlands i syfte att adoptera utomlands i syfte att adoptera det och ett samtycke enligt 14 § det och ett samtycke enligt 14 § fortsätta meddelas av social- fortsätta meddelas av läns- nämnden i den eller de sökandes styrelsen i det län där de eller den sökande har sitt hemvist. I de fall samtycke enligt 14 § inte är uppenbart obehövligt skall lämnats av socialnämnden i en socialnämnden i sökandes hem- annan kommun fullgör i stället enligt 7 §. beslutar om medgivande. meddelas enligt 14 §. medverka till att barnet får god vård och fostran och i övrigt samt lämna dem eller den som annan hjälp som de behöver. Den socialnämnd som lämnat yttrande i fråga om samtycke enligt 14 § fullgör skyldigheterna enligt andra stycket. endast åt en särskild avdelning endast åt en särskild avdelning som består av ledamöter eller som består av ledamöter eller ersättare i nämnden i ärenden ersättare i nämnden i ärenden som är en uppgift för nämnden som är en uppgift för nämnden enligt 6 kap. 6, 8, 12 och 13 §§ enligt 6 kap. 6 och 8 §§ denna denna lag, 4 och 6 §§, 11 § första lag, 4 och 6 §§, 11 § första och styckena, 13 §, andra styckena, 13 §, 14 § tredje tredje stycket, 21, 22, 24, 26, 27 stycket, 21, 22, 24, 26, 27 och och 43 §§ lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård särskilda bestämmelser om vård av unga samt 11 och 13 §§ lagen av unga samt 11 och 13 §§ lagen missbrukare i vissa fall. missbrukare i vissa fall. Första stycket gäller även i ärenden enligt 6 kap. 14 § om beslut enligt 9 kap. 3 § om att samtycke vägras och beslut enligt föra talan om återkrav enligt 9 9 kap. 3 § om att föra talan om kap. 1 §. återkrav enligt 9 kap. 1 §. 16 kap. Övriga bestämmelser nämnden har meddelat beslut i nämnden har meddelat beslut i – ansökan enligt 2 kap. 3 §, – ansökan enligt 2 kap. 3 §, – bistånd enligt 4 kap. 1 §, – bistånd enligt 4 kap. 1 §, – vägran eller nedsättning av – vägran eller nedsättning av 4 kap. 5 §, 4 kap. 5 §, enligt 5 kap. 2 §, enligt 5 kap. 2 §, – medgivande enligt 6 – medgivande enligt 6 6 §, eller – återkallelse av medgivande – avgifter eller förbehålls- enligt 6 kap. 13 §, belopp enligt 8 kap. 4-9 §§. –samtycke enligt 6 kap. 14 §, eller –avgifter eller förbehålls- belopp enligt 8 kap. 4-9 §§. Beslut i frågor som avses i första stycket gäller . En länsrätt eller kammarrätt får dock förordna att dess beslut skall verkställas först sedan det har vunnit laga kraft. ärenden om tillstånd enligt 7 ärenden om medgivande enligt 6 kap. 1 §, omhändertagande personakt enligt 7 kap. 5 § eller medgivande enligt 6 kap. 13 föreläggande eller förbud enligt 13 kap. 6 § får överklagas hos föreläggande eller förbud enligt 13 kap. 6 § får överklagas hos I fråga om överklagande av beslut enligt 7 kap. 4 § gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 15 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100). medgivande enligt 6 kap. 12 §, återkallelse av medgivande enligt föreläggande eller förbud enligt 6 kap. 13 §, samtycke enligt 6 kap. 14 §, omhändertagande av personakt enligt 7 kap. 5 § och skall lämna den hjälp som enligt 13 kap. 6 § samt domstols behövs för att verkställa ett beslut om omhändertagande av behövs för att verkställa ett beslut om omhändertagande av personakt. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter skall gälla i ärenden där ansökan om medgivande har kommit in till socialnämnden före . Utgångspunkt för utredningens arbete Vi har fått regeringens uppdrag att undersöka en mängd frågor med anknytning till internationell adoption, med den övergripande målsättningen att stärka barnets rätt i adoptionsprocessen, se vidare våra direktiv i bilaga 1. Vi har strävat efter att barnets bästa, i överensstämmelse med artikel 21 i FN:s konvention om barnets rättigheter (), alltid skall sättas främst i samband med adoption. Innebörden i begreppet barnets bästa kan variera utifrån t.ex. kulturmönster, värderingar, politik, sociala och ekonomiska förhållanden. Innebörden i begreppet stödjer sig också på den vetenskap och kunskap som råder i ett samhälle . Internationell adoption kan vara det bästa för ett visst barn vid ett visst tillfälle men behöver nödvändigtvis inte vara det bästa för ett annat barn vid ett annat tillfälle. Det behöver kanske inte vara det bästa alls för att goda levnadsvillkor skall utvecklas för det stora flertalet barn. Vi redogör för situationen för de barn som kan komma att bli tillgängliga för internationell adoption och de barn och vuxna som redan har adopterats i från utlandet. Det blivande adoptivbarnet är oftast okänt för dem som fattar beslut om vem som skall bli barnets nya familj. Det blivande adoptivbarnets start i livet har oftast varit mer eller mindre svår med flera separationer, eftersom de flesta adoptivbarn först övergetts av sina biologiska föräldrar och därefter haft minst ytterligare en vårdare före adoptionen. Dessa förhållanden innebär att det krävs extra noggranna överväganden kring vad som är det blivande adoptiv- barnets bästa och det krävs kunskap och mod för att kunna ha ett barnperspektiv framför ett vuxenperspektiv. För att barn- perspektivet skall kunna stärkas kan det krävas att andra intressen ifrågasätts och i vissa fall begränsas. För att vi i skall kunna ha ett tydligt barnperspektiv i samband med internationell adoption måste vi ställa oss frågan: vilket pris får en adoption egentligen ha? Vad får en adoption kosta i reda pengar, vilka etiska ställningstaganden behöver vi göra och vad är vi i beredda att betala, för att få en hög kvalitet i allt adoptionsanknutet arbete? om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner, som ratificerades av , anges att det är bäst för ett barn att få växa upp i sin ursprungs- familj. Är inte det möjligt skall barnet erbjudas en annan familj i hemlandet och först om inte heller det är möjligt skall barnet erbjudas en varaktig familj genom internationell adoption. Detta kallas för subsidiaritetsprincipen. I det fall barnet skall adopteras i utlandet skall det adopteras av en familj som är noggrant utredd och som bedömts vara lämpad att adoptera. Konventionen gäller enbart gentemot andra konventionsstater, men det rekommenderas att de grundläggande intentionerna i konventionen tillämpas även gentemot länder som inte är anslutna till konventionen. En liknande subsidiaritetsprincip finns också i , som gäller i alla länder med vilka har internationellt adoptions- samarbete. Vi utgår från antagandet att det inte är samma sak att bli adoptivfamilj som att bli biologisk familj. I antagandet ligger ingen värdering att det är bättre eller sämre att bli adoptivfamilj, utan endast att det är annorlunda. Att ta emot någon annans barn, där barnets bakgrund och tillvaro före adoptionen är mer eller mindre okänd, ställer delvis andra krav på föräldrarna än vad ett biologiskt föräldraskap gör. Barn som adopteras i från utlandet har med sig en ryggsäck med olika innehåll. De allra flesta adopterade lever sina liv på samma sätt som de som vuxit upp i sin ursprungsfamilj. Den samlade forskningen visar dock att adopterade löper en ökad risk för att utveckla psykiska och sociala problem. Alla adopterade måste förhålla sig till adoptionen och i olika skeden av livet kan det finnas behov av stöd från samhället för att kunna hantera svårigheter av skilda slag. Att få barn är för de flesta vuxna ett viktigt mål i livet. För dem som drabbas av barnlöshet är det ofta förenat med stor sorg och besvikelse. För många barnlösa kan det framstå som självklart att de är lämpliga som adoptivföräldrar utifrån sin blotta längtan efter ett barn. Med ett tydligt barnperspektiv måste det dock stå klart att de vuxnas längtan efter barn sammanfaller med det som bedöms vara till ett okänt barns bästa, innan en adoption kan genomföras. Det är därför kvalificerade utredningar av blivande adoptivföräldrar måste göras, något som ställer stora krav på utredarens kompetens. Den som på grundval av utredningen beslutar om medgivande att få adoptera ett utländskt barn har ett stort ansvar för att sätta barnets bästa främst. Eftersom samhället sanktionerar och legitimerar internationella adoptioner måste samhället ta ett tydligt ansvar för att ge adopterade och deras familjer stöd, hjälp och behandling för problem som är förknippade med adoptionen. Samhället kan inte förlita sig på att sådan hjälp ges av ideella krafter. Varje samhällelig aktör måste begrunda och åtgärda vad det är som gör att adopterade och deras familjer kan känna sig missförstådda och felbedömda i kontakten med dem. En generell kunskapsutveckling är nödvändig och staten har ett ansvar för att denna kommer till stånd. I vårt uppdrag ingår att pröva vad kan göra för att minska risken för barnhandel i samband med internationell adoption. Att tala om barnhandel i samband med adoption kan framstå som provocerande, och ingen vill väl tro att sådan faktiskt förekommer. Så länge det finns fler vuxna som vill adoptera barn än det finns attraktiva barn tillgängliga för adoption och när dessa vuxna finns i olika länder med olika syn på vad som är etiskt försvarbart i samband med adoption, så kommer det att finnas en konkurrens om barnen. Detta kan leda till att de som är beredda att betala mest får flest och mest attraktiva barn. Detta faktum tillsammans med vetskapen om att den del av världen, från vilken adoptivbarn kommer, har stora behov som till viss del kan tillgodoses genom de medel som härrör från internationell adoptionsverksamhet, gör att vi är farligt nära något som kan betraktas som barnhandel. Barn blir då den handelsvara som ger inkomster till ursprungslandet. Detta kan innebära att fler barn adopteras internationellt än vad som egentligen är nödvändigt. måste som nation ta ställning till vad som kan accepteras i detta sammanhang. Avgörandet kan inte överlåtas på de auktoriserade sammanslutningarna och det är inte heller rimligt att begära att varje barnlängtande vuxen skall förmå att ta ställning i frågan. Staten måste via den myndighet som ansvarar för inter- nationella adoptionsfrågor ge tydliga anvisningar om vad som är acceptabelt och vilka krav som skall ställas för att ett adoptions- samarbete skall bedömas vara lämpligt. Hur andra länder väljer att agera kan inte få vara avgörande för ställningstagande. måste fortlöpande granska internationell adoptions- verksamhet kritiskt för att vara trovärdigt i de internationella överenskommelser som ingåtts. Hjälpinsatser till barn i ursprungs- länderna bör i första hand vara sådan hjälp som på lång sikt för- bättrar sociala och ekonomiska förhållanden i ursprungsländerna. Sådan hjälp kan minska riskerna för att barn överges och att behovet av internationella adoptioner därmed också minskar. Vi fokuserar på de förvaltningsrättsliga inslagen i adoptions- processen och berör inte alls de civilrättsliga eller internationellt privaträttsliga aspekterna av adoption. I centrum för vårt betänkande står insatser såväl före som efter en adoption, internationell adoptionsförmedling och den risk för handel med barn som finns i internationell adoptionsverksamhet. I vårt uppdrag har inte ingått att ifrågasätta det svenska systemet för internationell adoptionsförmedling, med auktoriserade samman- slutningar som har statens uppdrag att förmedla utländska barn för adoption i . Vi har i vårt arbete inhämtat kunskaper och synpunkter från en mängd olika håll för att få ett bra underlag för våra förslag. anordnade vi en forskningshearing för att ta del av viktig svensk forskning på området och för att med forsknings- resultaten som grund diskutera hur samhället skall kunna möta adopterades behov på bästa sätt.