sou · GRB36d1 · 2004-01-01 00:00:00 — varav 10 000 lamm varav 25 000 lamm varav 228 000 lamm * enligt DEFRA (se ovan) skall dock siffran vara 653 000 får/lamm. Siffran i tabellen fås via statistik över intern import . I statistik över intern export uppger inte någon destination för 235 000 djur. De flesta kan dock återfinnas i andra länders statistik över intern import. Dock saknas 41 000 djur, för vilken destinationen inte kan härledas. Transportströmmar för olika djurslag med mera Transportströmmar av får och lamm söderut mot Medelhavslän- derna: Antal får/lamm varav 360 000 lamm varav 114 000 lamm varav 51 000 lamm varav 3 000 lamm varav 425 000 lamm Det kan noteras att en av de största handlarna av får/lamm är sta- tionerad i , vilket är något som med största sannolikhet påverkar statistiken. Antal får/lamm varav 192 000 lamm varav 278 000 lamm varav 17 000 lamm varav 16 000 lamm varav 2 000 lamm varav 1 600 lamm varav 506 300 lamm Antal får/lamm varav 158 000 lamm varav 114 000 lamm varav 20 000 lamm varav 24 000 lamm varav 12 000 lamm varav 8 000 lamm varav 8 000 lamm varav 313 000 lamm Transportströmmar för olika djurslag med mera Antal får/lamm varav 55 000 lamm varav 19 000 lamm varav 12 000 lamm varav 88 300 lamm Antal får/lamm varav 10 000 lamm Kommentarer till analysen ovan Av de djur som transporteras till från är så gott som samtliga lamm. Samtliga dessa strömmar passerar gränsstatio- nen i Gorizia i – en gränsstation som kritiserats mycket i kommissionens inspektionsrapporter. Även från andra länder inom EU exporteras lamm i första hand till , cirka 546 000 av totalt 721 000 djur. Av fåren till är nästan samtliga lamm från . De största strömmarna var: Antal får inklusive lamm Transportströmmar för olika djurslag med mera SOU 2003:6 För enbart lamm såg de stora strömmarna ut på följande sätt : SOU 2003:6 Transportströmmar för olika djurslag med mera siffror måste kommenteras något. Landet uppger en intern import av 331 000 får och en intern export av 485 000 får. Totalt uppger dock andra medlemsstater i EU en intern export till av 128 000 får och en intern import från av 673 000 får. Det är känt att en stor handlare av levande får finns i . Utredningen har inte kunnat utröna varför uppgifterna avviker som de gör. 2.5.4Handel av får/lamm och getter mellan länder I redovisas såväl handel mellan EU:s länder som handel med tredje land. För får/lamm är den externa importen stor. I nedanstående tabell har siffrorna för den interna importen angivits för handel mellan EU:s länder. Som lamm anges djur som är yngre än . Transportströmmar för olika djurslag med mera Gränsöverskridande transporter av får/lamm, 2000 Alla länder inom EU handlar inte med får/lamm, utan det är några länder dominerar kraftigt. Den externa exporten är mycket liten medan den externa importen är stor, främst av lamm. Antalet transporterade renrasiga får för avel över gränser är endast cirka 49 000 stycken. I statistiken över total export dominerar med av den totala försäljningen, enligt . Dock måste poängteras att också är en stor intern importör av får/lamm, till och med av fler djur än vad som säljs. Huruvida endast är transitland för får/lamm kan dock inte bedömas. Total export av får/lamm i tusental från vissa länder, Får/lamm i tusental Den externa exporten av får/lamm upptar cirka 56 000 djur och går i första hand till . Även den totala importen domineras av ett land, i detta fall . Flertalet av djuren till kommer från . Transportströmmar för olika djurslag med mera Total import av får/lamm i tusental till vissa länder, Får/lamm i tusental Importen från tredje land är omfattande. Den största delen, , kommer från ; är det land som sänder flest djur. Import av får från tredje länder, 2000 Länderna i dominerar alltså exporten till EU. Det är främst lamm yngre än , som exporteras till EU. Transportströmmar för olika djurslag med mera Kategorier av får/lamm som importerats från tredje land, 2000 Får/lamm i tusental Handeln med getter är betydligt mindre än handeln med får och lamm. Handeln mellan EU-länder utgör den största delen, och fler getter uppges i den interna exportstatistiken än i den interna importstatistiken, varför den förstnämnda används i följande ana- lys. Gränsöverskridande transport av getter 2000 Transportströmmarna av getter är en blek kopia av strömmarna för får med ett undantag – och framför allt har inte någon stor roll alls. Om statistiken från för kombineras ges föl- jande bild: och i samt och i levererar getter. Mottagare österifrån är och västerifrån , och . Strömmarna av getter från öst är enligt statistiken cirka 11 000 djur, från cirka 45 000 djur och från något färre. Cirka 12 000 getter transporteras till från (cirka 2 000 djur) och (cirka 10 000 djur). En del av dessa är enligt uppgift getter för mjölkproduktion. För getter gäller samma förhållanden som för får och lamm. Transportströmmar för olika djurslag med mera 2.5.5Får och getter i Enligt den senast tillgängliga statistiken i var antalet vuxna får 198 268 djur, och antalet lamm var 233 666 stycken. Medelstorleken på de svenska fårbesättningarna var 24,7 får (exklusive lamm) per företag. Export av får och lamm , vilket är där fullständig statistik finns tillgänglig, importerade får-, lamm- och getkött, medan vi exporterade av samma köttslag. importerades enligt statistiken inga levande får eller getter till , medan levande får och getter till ett värde av totalt exporterades. Detta är en kraftig minskning jämfört med , när levande får och getter till ett värde av exporterades. Hur många individer dessa siffror motsvarar framgår inte av jordbruksstatistiken. siffra kan dock uppskattas motsvara maximalt runt 100 djur, medan siffran motsvarar något eller några enstaka djur. uppmärksammades i media att ett tyskt slakteri visat intresse av att köpa levande slakt- lamm i större skala från . Intresset från svenska lammprodu- center var stort, eftersom det tyska slakteriet erbjöd nästan dubbla priset per lamm jämfört med vad som betalades av svenska slakte- rier. 350 slaktlamm exporterades och ytterligare 350 . Transporterna gick från till am , och tog under den första resan minst 19 tim- mar, inklusive ilastning av djuren i . Dessa stora utlands- transporter är en ny företeelse i svensk lammproduktion. De svenska hårdare reglerna för antal får per yta i transportbilen tillämpades. Införseln av levande får är obetydlig och understiger 10 djur . Transportströmmar för olika djurslag med mera SOU 2003:6 Slakt av får och getter i slaktades i 195 121 får och lamm. Siffran var 192 321 får och lamm. Antalet getter är bara en bråkdel av detta; registrerades 402 getter slaktade i hela landet. De får och lamm som slaktades slaktades till största delen vid föreningsslakterier – 150 755 får och lamm slaktades av , 28 186 vid privata slakterier och 13 380 vid KLS i . Den geografiska utbredningen av får-, lamm- och getslakten i framgår av följande tabell. Slakt av får-, lamm- och get i Slakteri ort/namn Antal slaktade får/lamm Källa: Kött- och charkbranschen. Transportströmmar för olika djurslag med mera Några slakterier med får-, lamm- och getslakt i liten skala saknas i listan. Transporter av får, lamm och getter i – påtalade problem Generellt sett tillhör fåren en grupp djur där ser relativt få transportrelaterade problem. Exempelvis utgör ett fårrikt område, och där blir slakttransporterna aldrig längre än . Vissa transporter av får kan dock bli mycket långa, även inom . Resor av slaktlamm från uppfödare på norra till slakterier i finns beskrivna i tidningen nr 1/2002, där restiden var . Detta är mer än vad som tillåts för djurtransporter av slaktdjur inom . Det är heller inte ovanligt att lammen lastas trångt under långa resor inom landet. Kombinationen av lång transporttid och överlastade transport- fordon är det allvarligaste djurskyddsproblem som noteras vid transporter av får i . Ventilationsrelaterade transport- problem har däremot inte uppträtt på samma sätt här som längre söderut i , främst på grund av lägre utomhustempe- raturer. De problem som fårägare och veterinärer uppmärksammat vid transporter inom landet handlar dels om för många djur i transporten jämfört med vad fordonet är godkänt för, dels om att djuren inte hålls könssorterade under transporten tills de blir slak- tade, att djuren inte slaktas som de kommer till slakteri och att djurgrupper inte hålls samman utan blandas med andra får/lamm, särskilt om djuren inte slaktas . De senare förhållandena ökar den stress som djuren upplever bara av transportsituationen i sig, och ju längre transporttiden är, desto mer uttalade blir de stressreaktioner som orsakas av ogynnsamma transportförhållanden. Ett av de djurslag som bedöms fara mest illa vid transporter är hästar. transporteras 100 000-tals hästar från olika länder till slakt, i första hand till södra . Transportströmmar för olika djurslag med mera Upprörande vittnesmål och bilder visar en hantering som starkt avviker från vad olika EU-direktiv kräver. Som exempel kan nämnas filmen av Compassion in World Farming (CiWF) och bilder från gränssta- tionen Redics på gränsen mellan och . Frivilligorganisationer som The Royal to Animals (RSPCA), for the Protection of Horses (ILPH) och Animals´ med flera har påpekat missförhållandena vid slakthästtranspor- terna. Man anser också att transporterna i takt med publiciteten i allt större omfattning sker illegalt i det fördolda, och menar att detta riskerar att försämra situationen för de transporterade häs- tarna.18 Hästar för slakt transporteras till från andra EU-länder, men i ännu större utsträckning från länder i och bortom östra . På grund av bland annat den stora efterfrågan har antalet hästar i länder relativt nära minskat, vilket fått till följd att transporttidernas längd ökat. Länder som , och uppges fungera som uppsamlingsländer. Motorn i denna handel är enbart priset på slakthäst. Inga bidrag finns. Statistiken över verksamheten är mycket bristfällig och otill- räcklig, vilket gör att antalet hästar som sänds till slakt i inte säkert går att fastslå. Kommissionen har inspekte- rat gränsstationer, kontrollerat statistik och efterlevnaden av gäl- lande direktiv och påtalat stora brister. Enligt flera frivilligorganisationer finns inslag av ekonomisk och annan brottslighet inom handeln med slakthästar. Häststölder där hästarna förmodas säljas till slakt förekommer i och i länder i närhet. Av de frivilligorganisationer (NGO), som arbetar med djurskydd och djurrätt finns flera som agerar enbart för hästar. Den mest kända, the for The Protection of Horses (ILPH) i , är engagerad även i hur hästar transporte- ras. (), bildad , arbetar även den för hästar och insiktsfull hästhållning. Dessa, men även organi- 18 Källa: ILPH, föredrag 2001. Transportströmmar för olika djurslag med mera sationer som Animals´ , Compassion in World Farming, , the i , i , Club Gaia i med flera, är engagerade i transporter av hästar, har doku- menterat dessa och agerat medialt för att fästa uppmärksamheten på den ofta skandalöst dåliga behandling som hästarna utsätts för. I finns Svenska Hästars (SHV) med systerorgani- sationer i flera länder, samt (). De båda organisationernas sätt att arbeta skiljer sig åt så till vida att Svenska Hästars tar hand om, äger och omplacerar hästar som av olika skäl behöver nya hem, medan arbetar genom att uppmärksamma olika myndigheter på missför- hållanden, som man fått vetskap om. Båda har engagerat sig i lång- väga transporter, liksom även Förbundet och (). 2.6.2Antal hästar – levande och slaktade Antal hästar i EU var hästen fortfarande nödvändig i jord- och skogsbruk och användes för förflyttning, då oftast som körhäst. Även försvaret höll hästar. I nådde antalet hästar sitt maximum omkring 1920, då uppskattningsvis 705 000 hästar fanns i landet. har hästen ersatts av traktorer, skogsmaskiner och andra maskiner och fordon. Försvaret avhästades under 1960-talet.19 De hästar som försvann var ofta av tyngre typ för tunga arbetsmoment och körs- lor. dominerar de lättare hästarna för sport och rekreation. Trots ett ökande intresse är dock fortfarande hästpopulationen mindre än hälften av vad den var i . Utvecklingen har varit densamma i andra länder i EU. Även i östra försvinner nu tyngre hästar snabbt. I vissa länder påverkar efterfrågan av slakthäst utvecklingen, och många hästraser riskerar att försvinna för gott. Inom EU beräknas antalet hästar uppgå till cirka 4,4 miljoner20, men någon säker siffra finns inte, eftersom inget registreringstvång råder för äldre hästar. Antalet hästar inom lantbruk med åker i EU finns dock 19Källa: Hästpolitiska utredningen 2000:109. Transportströmmar för olika djurslag med mera angivna i FAO:s statistik, och dessa uppgår till cirka 2,2 miljoner hästar. Allt fler hästar ägs av människor utan anknytning till jord- bruksföretag. Det gäller ponnyer och hästar för tävling och rekrea- tion, travhästar för tävling samt hästar på ridskolor och sommar- läger. I samband med konferensen 2001 i under det svenska ordförandeskapet i EU, diskuterades hästen utifrån olika perspektiv. En beräkning av antalet presenterades enligt nedan. Antal hästar, invånare och hästar per invånare inom EU Hästar per 1000 invånare 200–250 000 1COPA-uppgifter saknas, varför uppgifter från FAO har använts istället (Statistik 2000). 2Separata uppgifter för från FAO är inte tillgängliga. 3Grundar sig på , National Equestrian Survey, 1999. Källa: in Union, Final Report EU Equus 2001, and , . I rapporten anförs att antalet hästar i EU troligen är fler, men att tillförlitlig statistik saknas för en säkrare bedömning. Transportströmmar för olika djurslag med mera I en undersökning som , , låtit göra på uppdrag av , uppskattas antalet hästar i till cirka 300 000.21 Undersökningen har gjorts genom att uppgifter inhämtats från landets länsveterinärer och i vissa fall genom kontakt med kommuner. Om motsvarande diffe- rens finns även i andra länders statistik torde hästpopulationen i EU vara över 5 miljoner hästar. Antal hästar utanför EU För länder utanför EU är uppskattningen av antal hästar än mer osäker. Statistik finns enbart över antalet hästar i jordbruksföretag med mer än åker. Hästar i tusental i , Antal hästar i tusental Källa: Jordbruksstatistisk årsbok 2001. Uppfödning av häst för slakt finns i vissa länder, till exempel och . I takt med att tillgången på hästar minskar i de länder i östra som är stora exportörer av slakthäst till , sänds allt yngre hästar till slakt.22 21Källa: SCB. 22Källa: ILPH. Transportströmmar för olika djurslag med mera Som exempel kan nämnas att hästpopulation uppges ha halverats från 1 till ½ miljon hästar. Även i län- der som , , , och har antalet hästar minskat betydligt.23 Det är de tyngre hästarna – lant- brukets arbetshästar – som först försvinner, och just den typen av hästar är efterfrågade för slakt. Enligt FAO slaktades cirka 400 000 hästar . Av dessa slaktar , cirka 232 000 hästar. Slakt av hästar i tusental, Slaktade hästar i tusental I de flesta länder i EU konsumeras av tradition mycket lite hästkött – mindre än /person och år. Uppfödning av häst till slakt är också mycket liten i EU. Hästen ses inte som ett köttdjur, inga bidrag finns för uppfödning till köttkonsumtion och de flesta häs- tar till slakt har levt ett liv som tävlingshästar inom trav- eller galoppsporten, varit sporthästar eller i allt färre fall arbetshästar inom lantbruket. Efterfrågan på hästkött har ökat i takt med BSE- krisen och kopplingen till Creutzfeldt–sjukdom hos människor, och därmed oron för att äta nötkött. Framför allt i län- der som av tradition tidigare konsumerat hästkött – , 23 Källa: ILPH. Transportströmmar för olika djurslag med mera och i viss mån – är ökningen riktigt stor. Även mul- och klövsjukan i , och den därmed minskade tillgången på får- och nötkött, har påverkat efterfrågan på hästkött. Enligt vissa uppgifter har konsumtionen ökat med i och de , och enligt andra källor med . BBC har till och med rapporterat om en ökning av hästköttskonsumtionen med 240 pro- cent i Belgien.24 är också en stor exportör av hästkött, såväl internt inom EU som externt. Under kriget på , när inget nötkött exporterades till av politiska skäl, övergick man där till att konsumera häst – såväl som biff som i charkvaror. Efter kriget har blivit en allt viktigare aktör som exportör av levande hästar till EU. import kommer , liksom under kriget, från länder norr och öster om , ofta mycket långväga ifrån, till exempel och . Hästarna transporteras , ofta i mycket undermåliga transporter. Hästarna förs sedan till marknader i för vidare transport till slakterier i . Totalt konsumerades hästkött i EU under 1998.25 Om man beräknar en levandevikt av per häst och ett slakt- utbyte på per häst motsvarar hästkött cirka 672 000 hästar. uppges en slakt i EU av cirka 400 000 slaktade hästar.26 Beräkningen tyder alltså på att slaktsiff- ran för antal hästar till slakt i EU är för liten. Handel med fryst och kylt/färskt hästkött förekommer, och flera länder i EU såväl importerar som exporterar hästkött. Av sta- tistiken kan dock inte utläsas om importen/exporten är intern eller extern. är det land i världen som exporterar mest hästkött av alla.27 2.6.3Stora gränsöverskridande transportströmmar av hästar I delas hästar in i tre kategorier: renrasiga avelsdjur, hästar för slakt och andra hästar. Den första kategorin redovisar minst 24Källa: , ILPH, föredrag under symposiet 2001, i . 26Källa: FAO. 27Källa: MHR Viandes. Transportströmmar för olika djurslag med mera antal hästar, medan den andra kategorin – hästar för slakt – är den i särklass största. Gränsöverskridande transporter av hästar, 2000 Frivilligorganisationer som RSPCA, ILPH, Animals´ med flera anser att statistiken över den totala importen av hästar är helt missvisande och endast visar cirka hälften av det antal som före- kommer. Detta gäller såväl för import från östra som för intern import, främst till och Italien.28 Utredningen kan konstatera att statistiken på flera punkter är mycket bristfällig. Detta påtalas förutom av flera frivilligorganisa- tioner, även av kommissionen samt Kontoret för kontroll av vete- rinär- och livsmedelsfrågor, FVO,29 vilket är EU:s tillsynsmyndig- het. Som exempel kan nämnas att siffror mellan totalt antal expor- terade och totalt antal importerade hästar inom EU inte stämmer, vare sig sammanlagt eller mellan länder. Som nämnts ovan redovisas hästar i indelade i tre olika kategorier. Vid en analys kan dock konstateras att siffrorna län- derna emellan i vissa fall stämmer bättre om de två sista katego- rierna – hästar för slakt och andra hästar – slås samman. Stora och/eller långväga transportströmmar av hästar Många hästar transporteras från och via , , och till , men det kommer även hästar till från och via hamnen i . Vid den polska gränsen mot samlas många hästar i Zebrydowice. De gränskontrollstationer vid italienska gränsen där många hästar passerar är Gorizia och Prosecco-Fernetti; den vägen transporteras cirka 150 000 hästar . 28Källa: frivilligorganisationer. 29Food and Veterinary Office. Transportströmmar för olika djurslag med mera Från transporteras hästar även via gränsstationen an der Oder. Enligt uppgift från frivilligorganisationer transporteras de vidare till bland annat och . Ett problem vid inspektion är att hästarna transiteras från den polska gränsen genom länderna mot . Det betyder att transportbilarna är plomberade. Utfodring och vattning kan endast ske genom hål i bilens sidor och inspektionen genom att titta i desamma. Vid en trafikolycka med en transportbil i orsakade detta problem och lidande för hästar i det för- olyckade fordonet. Vid olyckan skadades fyra hästar allvarligt med benbrott. Det tog innan en officiell veterinär gav till- stånd att bryta plomberingen, så att hästarna kunde avlivas. Även antalet transporter från ökar. Dessa sker såväl till som till , och hästarna kommer från hela , främst från och . Transport av hästar till södra från på över har dokumenterats med utmattade hästar som inte fick vatten eller foder på hela vägen.30 Hästar kommer också sjövägen från och . Efter- som tillgången på hästar sjunker i de traditionella exportländerna som efterfrågan på hästkött ökar, har priset på slakthäst stigit, och slakterier i söker nya handelspartner i exportande länder. Transporttiderna för hästarna blir därmed allt längre. Enbart pris och efterfrågan styr handeln. Transporströmmar av hästar till vissa medlemsstater : 30 Källa: TV Transportströmmar för olika djurslag med mera 2.6.4Handel mellan länder av hästar Om de tre kategorierna för häst i räknas samman redo- visas en total transport över gränser av cirka 228 000 hästar för år 2000.31 Antalet hästar för avel den minsta gruppen med cirka 15 000 hästar; hästar för slakt är den största gruppen. är den i särklass största importören och stod för av antalet internt importerade hästar för slakt och för av antalet hästar importerade för slakt från tredje land. 31 Källa: . Transportströmmar för olika djurslag med mera Total import av häst i tusental till vissa länder i EU, Enligt uppgift till utredningen passerade cirka 165 000 hästar gränsstationen vid italienska gränsen mot . Om den siffran är riktig betyder det att av det verkliga antalet hästar till inte redovisas i . I kommissionens rapport 809 anges att cirka 140 000 hästar importeras till EU för slakt från . I redovisas cirka 116 000 hästar från till . Transporten av slakthäst mellan EU-länder ökar.32 Eftersom kontroller av transporter mellan länder inom EU är så gott som obefintliga är statistiken dock mycket ofullständig. Historiskt sett har traditionella exportländer av hästar till varit , och . har dock detta förändrats och hästpopulationerna i dessa länder minskar. Som exempel uppges hästpopulation ha halverats de sista fem åren.33 Även i länder som , , , och har antalet hästar minskat betydligt.34 Skä- len är dels politiska förändringar i länderna, dels avhästning av landsbygden och att efterfrågan på slakthäst ökat. är de största externa exportländerna av hästar för slakt , , , /och . Dessa fem länder stod för av antalet 32Källa: ILPH. 33Källa: Dead on arrival, the transport of live horses in Europe, utgiven av RSPCA och ILPH. 34Källa: ILPH. Transportströmmar för olika djurslag med mera hästar importerade från tredje land. Motsvarande siffra för är cirka 95 procent.35 importerades enligt över 110 000 hästar från till EU. Siffran har sedan stadigt minskat till cirka 89 1998 och cirka 52 2000. har ökat exporten från cirka 5 700 hästar till över 9 000 hästar.36 Som tidigare påpekats anses dock att dessa siffror är för låga.37 De visar dock en trend som väl stämmer överens med uppgifter att hästpopulation minskar och att hästar tas i allt större utsträckning från områden på längre avstånd från . Extern import av hästar alla kategorier till EU från tredje land respektive 2000, avrundat till tusental Källa: , 2000 Länder som , och ökar exporten av hästar till EU. Det är också känt att många hästar transporteras från betydligt mer avlägsna länder som , , , och under mycket svåra förhål- landen.38 Problematiken med smittsamma sjukdomar som kan före- komma tas upp i ett särskilt avsnitt i betänkandet. 35Källa: respektive 2000. 36Källa: respektive år. 37Källa: ILPH. 38Källa: ILPH. Transportströmmar för olika djurslag med mera Intresset för hästar ökar i . Ridning är en folksport; genomförde cirka 185 000 människor cirka 8 miljoner rid- timmar vid landets cirka 520 ridskolor. Av utövarna av ridsport är kvinnor. Även travsporten är stort i med 31 permanenta banor och cirka 400 professionella travtränare.39 Under det svenska ordförandeskapet i EU hölls en stor konferens om hästar i , med föreläsare och deltagare från EU:s medlemsstater och ansökarländer. Konferensen 2001 tog även upp transporter av hästar, vilket var något som uppmärksammats i . Under mötet överlämnades protestlistor mot slakthästtransporter till dåvarande jordbruksminister .