sou · GRB3102d1 · 2004-01-01 00:00:00 — With regard to costs for permanent judges, vigorous concentration on case preparation organisations along with a more efficient organisation of the courts should free up the resources that may need to be available in an open system for recruiting judges. On my assessment, there will be a reduced need for extra judges, which will free up resources to a certain extent. The new will entail increased costs for the preparation of judicial appointments. The cost increase can be estimated at million per year. The training of newly appointed judges should lead to increased costs of about million per year. Financing the increased costs I propose that the increased costs for training judges and the increased costs for preparing judicial appointments should be financed by a rise in the application fees in civil cases. The fee proposed is 000. Receipts from application fees would then rise by about million per year. Another conceivable solution would be to raise the fees for non-contentious matters. I take no position on how large any such increase should be. If a system of full cost coverage were introduced, this would mean raising fees from or 375 to approximately 200 per case, which would increase total receipts by some million per year. If both alternatives are chosen, this would yield additional income that would more than cover the increased costs an improved recruitment system would entail for the courts system and could also provide scope for other improvements in the courts system. Either solutions, or a combination of the two, are possible and reasonable measures to pay for the increased costs that would result from my proposals. I draw attention to the fact that application fees payable to the administrative courts and fees for appeals to courts of appeal and administrative courts of appeal are a potential source of funding for the resources the courts system may need in the future. The proposals should lead to a more even representation of women and men among permanent judges and above all to an increased recruitment of women to positions as judges in leading positions. My assessment is that an open system for recruiting judges, such as I have proposed, combined with changes in recruitment procedures, should be able to some extent to help ensure that the corps of judges reflects the ethnic and cultural diversity of our country. However, if the interests of integration policy are to have any practical impact on appointments to the judiciary, measures other than those it has been my task to investigate will be needed. Förslag till lag (0000:00) om utnämning av ordinarie domare i allmän domstol och i allmän förvaltningsdomstol Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller anställningar som 1.justitieråd och regeringsråd, 2.president och i hovrätt och kammarrätt, 3.hovrättsråd, tillika vice ordförande, hovrättsråd, kammarrätts- råd, tillika vice ordförande, samt kammarrättsråd, 4.lagman, chefsrådman och rådman i tingsrätt och länsrätt, 5.fastighetsråd och miljöråd. Enligt 11 kap. 1 § regeringsformen får som ledamot i och Regeringsrätten endast tjänstgöra den som är eller varit ordinarie domare i domstolen. Även domare som avses i första stycket 2–5 skall vara ordinarie domare. Bestämmelserna i 3–11 §§ skall inte tillämpas beträffande anställ- ning som justitieråd, regeringsråd, president eller i hovrätt eller kammarrätt, i , eller eller i Länsrätten i , Länsrätten i län eller Länsrätten i . 2 § Regeringen utnämner domare som avses i 1 §. I och lagen (1971:289) om allmänna förvalt- ningsdomstolar finns bestämmelser om behörighetskrav för doma- re. 3 § Ärenden om domaranställningar skall beredas av en förslags- nämnd, . 4 § skall bestå av åtta ledamöter. Av dessa skall fyra vara eller ha varit ordinarie domare i hovrätt, kammarrätt, tingsrätt eller länsrätt, två vara advokater och en vara representant för allmänheten. Varje sådan ledamot skall ha en personlig er- sättare. Den ledamot som representerar allmänheten skall dock ha två ersättare. Ledamot i nämnden är vidare chefen för . Er- sättare för honom är hans ställföreträdare i verket. 5 § Domarledamöterna och advokaterna och deras ersättare i utses av regeringen för av högst på förslag av en särskild nomineringsgrupp när det gäller domarleda- möterna och av när det gäller advoka- terna. I nomineringsgruppen skall flertalet vara ordinarie domare. Regeringen meddelar närmare bestämmelser om hur nominerings- gruppen skall vara sammansatt och hur den skall utses. I lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän finns bestämmelser om utseende av representanten för allmänheten i och dennes ersättare. Regeringen utser en av de ledamöter i nämnden som är ordinarie domare att vara ordförande i nämnden och en av dem att vara vice ordförande. Ledamöterna i nämnden och deras ersättare får inte förordnas på nytt. 6 § skall lämna förslag till regeringen om anställ- ning av domare. Som nämndens förslag gäller det förslag som minst fem ledamöter enats om. Nämndens förslag i ett anställningsärende skall vara motiverat. Förslaget får inte överklagas. 7 § får begära in förklaringar, upplysningar och yttranden i ärenden som bereds i nämnden och i övrigt vidta de åtgärder som behövs för beredningen. 8 § Chefen för den domstol vid vilken en domare skall anställas har rätt att närvara och yttra sig innan tar ställning i det anställningsärendet. 9 § skall finnas ett kansli. 10 § skall lämna en redogörelse för verk- samheten till regeringen. 11 § Regeringen meddelar ytterligare föreskrifter om Domarnämn- dens verksamhet. Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna i 5 § skall dock tillämpas för tid från . Förslag till lag om ändring i lagen (1986:765) om ombudsmän Härigenom föreskrivs att det i lagen (1986:765) om ombudsmän skall införas en ny paragraf, 4 a §, av följande lydelse. ser i samråd med övriga om- budsmän en ledamot i nämnden som skall företräda all- utses två ersättare. och ersättarna utses och kan inte utses på nytt. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 4 kap. 2 § och 8 kap. 2 och 7 §§ rätte- gångsbalken skall ha följande lydelse. Domare, som avses i 1 kap. Enligt lagen (0000:00) om ut- 2 §, 2 kap. 3 § eller 3 kap. 4 § nämning av ordinarie domare i första stycket, utnämns av rege- allmän domstol och i allmän för- re som avses i 1 kap. 2 §, 2 kap. 3 § eller 3 kap. 4 § första stycket Till ledamot av får endast den antas som 1.har hemvist i eller i en annan stat inom Europeiska unionen, Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i , 2.har avlagt de kunskapsprov som är föreskrivna för behörighet till domarämbete, 3.har genomgått för advokatverksamhet erforderlig praktisk och teoretisk utbildning, 4.har gjort sig känd för redbarhet, och 5.även i övrigt bedöms lämplig att utöva advokatverksamhet. får i enskilda fall medge undantag från antagningskraven såvitt gäller första stycket 1. Detsamma gäller antagningskraven enligt första stycket 2 och 3 beträffande den som är auktoriserad som advokat i en annan stat i enlighet med där gällande bestämmelser. Den som har genomgått en utbildning som krävs för att bli advokat i en stat inom Europeiska unionen, Europeiska ekono- miska samarbetsområdet eller i och som i genom- gått ett prov som visar att han eller hon har tillräckliga kunskaper 1Senaste lydelse 1991:1819. 2Senaste lydelse 2002:334. om den svenska rättsordningen, skall anses uppfylla kraven enligt första stycket 2 och 3. Detsamma gäller den som registrerats enligt 2 a § och som därefter under bedrivit faktisk och regelbunden advokatverksamhet i , under förutsättning antingen att verksamheten huvudsakligen omfattat svensk rätt eller att, om verksamheten inte huvudsakligen omfattat svensk rätt, den registrerade på annat sätt har förvärvat tillräckliga kunskaper och erfarenheter för att antas till ledamot i samfundet. Den som har blivit auktoriserad som advokat i , , eller i enlighet med där gällande bestämmel- ser och som därefter under på ett tillfredsställande sätt har tjänstgjort som biträdande jurist på advokatbyrå i skall anses uppfylla kraven enligt första stycket 2–5. Den som är försatt i konkurs eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte antas till ledamot. Inte heller får den antas till ledamot som enligt 3 § lagen (1985:354) om förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall är förbjuden att lämna juridiskt eller ekonomiskt biträde. Lagfaren domare i eller be- Ordinarie domare eller allmän fattningshavare vid domstol eller åklagare eller kronofogde får inte allmän åklagare eller kronofogde antas till ledamot. får inte antas till ledamot; inte gäller den som annars är anställd heller den som annars är anställd hos annan än advokat, om inte i en stats eller kommuns tjänst eller hos någon annan enskild än advokat, om inte advokatsam- fundets styrelse medger undan- En advokat, som i sin verksamhet uppsåtligen gör orätt eller som annars förfar oredligt, skall uteslutas ur . När det gäller en sådan advokat som avses i 2 a § skall registreringen upp- hävas. Är omständigheterna mildrande, får advokaten i stället tilldelas en varning. En advokat som annars åsidosätter sina plikter som advokat får meddelas en varning eller erinran. Är omständigheterna synnerligen försvårande, får advokaten uteslutas ur samfundet eller, i fråga om en sådan advokat som avses i 2 a §, registreringen upphävas. 3 Senaste lydelse 2002:334. En advokat som tilldelas en varning får, om det finns särskilda skäl, även åläggas att utge en straffavgift till samfundet med lägst ettusen och högst . Om det bedöms tillräckligt får disciplinnämnden, i stället för att tilldela en advokat erinran, göra ett uttalande om att advokatens åtgärd är felaktig eller olämplig. En advokat är skyldig att genast träda ur samfundet om det inträffar en sådan omständighet som gör att han eller hon enligt 2 § femte eller sjätte stycket inte får antas till ledamot av samfundet. Om advokaten inte gör det, skall styrelsen förordna om hans eller hennes uteslutning. Detsamma gäller, om en advokat inte längre uppfyller hemvistkravet enligt 2 § första stycket 1 och styrelsen inte medger att han eller hon får stå kvar som ledamot av sam- fundet. Om en sådan advokat som är registrerad enligt 2 a § fråntas rätten att uppträda som advokat i den stat där han eller hon är auktoriserad, skall styrelsen upphäva registreringen. Utan hinder av vad som sägs i femte stycket får advokatsamfun- dets styrelse medge att en advokat har en tidsbegränsad anställning vid domstol. I beslut varigenom någon uteslutits ur samfundet får förordnas att beslutet genast skall verkställas. Detsamma gäller ett beslut att upphäva en registrering. Brott mot tystnadsplikt enligt 4 § första stycket andra meningen får inte åtalas av någon annan än Justitiekanslern. Åtal får väckas endast om det är påkallat från allmän synpunkt. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 20 kap. 6 och 11 §§ skall ha följande lydelse. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer utser ordförande, utnämner eller anställer miljöråd samt förord- nar sakkunniga ledamöter i miljödomstol. Enligt lagen (0000:00) om utnämning av ordinarie domare i allmän domstol och i allmän för- valtningsdomstol utnämns miljö- råd av regeringen. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer utser ordförande samt förordnar sakkunniga leda- möter i miljödomstol. Regeringen meddelar bestäm- melser om beviljande av ledighet och förordnande av vikarie för miljöråd. hovrätts uppgifter som Miljö- hovrätts uppgifter som Miljö- överdomstol skall det, förutom överdomstol skall det, förutom lagfarna domare, finnas miljö- lagfarna domare, finnas miljö- Dessa skall ha teknisk eller Dessa skall ha teknisk eller och erfarenhet av miljöfrågor. lagen (0000:00) som regeringen bestämmer ut- utnämning av ordinarie domare i nämner eller anställer miljöråd. allmän domstol och i allmän miljöråd av regeringen. Regeringen meddelar bestäm- melser om beviljande av ledighet och förordnande av vikarie för miljöråd. är domför med fyra ledamöter, av vilka minst tre skall vara lagfarna. Om en av de lagfarna ledamöterna får förhinder sedan huvudförhandling har påbörjats är rätten ändå domför. Fler än fem ledamöter får inte delta. Vid behandlingen av frågor om prövningstillstånd skall Miljö- överdomstolen bestå av tre lagfarna domare. Ett miljöråd får dock ingå i rätten i stället för en av de lagfarna ledamöterna. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål dels att 5 och 14 §§ skall ha följande lydelse, dels att det skall införas en ny 19 §. Regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, ut- som regeringen bestämmer ut- ser ordförande i fastighetsdom- eller förordnar teknisk ledamot i skall ha teknisk utbildning och skall ha teknisk utbildning och ledamot utnämnes eller förordnas Enligt lagen (0000:00) om ut- nämning av ordinarie domare i allmän domstol och i allmän för- valtningsdomstol utnämns tek- nisk ledamot (fastighetsråd) i tingsrätt och hovrätt av rege- ringen. Regeringen meddelar bestäm- melser om beviljande av ledighet och förordnande av vikarie för fastighetsråd. Denna lag träder i kraft . 4Senaste lydelse 1975:1295. 5Senaste lydelse 1975:1295. Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar att 3, 10, 15 och 28 §§ skall ha följande lydelse. Regeringsrätten består av fjorton regeringsråd eller det högre antal som behövs. Minst två tredjedelar av antalet regeringsråd skall vara lagfarna. Regeringsråden får inte inneha eller utöva något Regeringen förordnar ett av regeringsråden att vara dom- nar ett av regeringsråden att vara När ett regeringsråd på grund av sjukdom eller därmed jämförlig omständighet inte kan tjänstgöra i regeringsrätten, får den som avgått med ålderspension från sin tjänst som regeringsråd för- ordnas att tillfälligt tjänstgöra som ersättare. Vad som i lag eller annan författning föreskrivs om regeringsråd skall även tillämpas på ersättare. Om regeringsråds tjänstgöring i Lagrådet är särskilt föreskrivet. I varje kammarrätt skall det finnas en kammarrättspresident, en eller flera kammarrättslagmän samt kammarrättsråd av vilka en eller flera skall vara vice ordförande. De skall vara lagfarna. Kammarrättspresidenten, kam- marrättslagman och kammarrätts- råd utnämns av regeringen. 6Senaste lydelse 1996:156. 7Senaste lydelse 1998:1801. I länsrätt skall det finnas . Som en del i en administrativ samverkan får en länsrätt och en tingsrätt på samma ort ha gemensam . Om regeringen inte be- Om regeringen inte be- stämmer något annat skall det i stämmer något annat skall det i länsrätt även finnas en eller flera länsrätt även finnas en eller flera I de länsrätter som I de länsrätter som regeringen bestämmer skall det regeringen bestämmer skall det också finnas en eller flera chefs- också finnas en eller flera chefs- , chefsrådman och råd- och rådman skall vara lagfarna. man skall vara lagfarna. nämns av regeringen. Enligt lagen (0000:00) om ut- nämning av ordinarie domare i allmän domstol och i allmän för- valtningsdomstol utnämns doma- re som avses i 3, 10 och 15 §§ av regeringen. Regeringen meddelar bestäm- melser om beviljande av ledighet och förordnande av vikarie för ordinarie domare i kammarrätt och länsrätt. Ledamöter och föredragande i allmän förvaltningsdomstol skall vara svenska medborgare. Den som är underårig eller i kon- kurstillstånd eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldra- balken får inte utöva befattning som ledamot eller föredragande. I fråga om nämndemän i kammarrätterna och länsrätterna gäller 20 och 21 §§. Ledamöter och föredragande i allmän förvaltningsdomstol skall ha avlagt domared. 8Senaste lydelse 2002:997. 9Senaste lydelse 1988:1287. De som står i sådant förhållande till varandra som anges i 4 kap. 12 § får inte tjänstgöra som ledamöter i allmän förvaltningsdomstol. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 11 § sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. Sekretess gäller i myndighets personalsociala verksamhet för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog, personalkonsulent eller annan sådan befattnings- havare som särskilt har till uppgift att bistå med råd och hjälp i personliga angelägenheter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller i verksamhet som avses i första stycket för annan uppgift om enskilds personliga förhållanden än som där nämns, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller i ärende om anställning hos myndighet för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller i myndighets personaladministrativa verksamhet i övrigt för uppgift om enskilds hälsotillstånd och för sådan uppgift om enskilds personliga förhållanden som hänför sig till ärende om omplacering eller pensionering av anställd, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte i ärende om anställning eller disciplinansvar och inte heller för beslut i annat ärende som avses i detta stycke. 10 Senaste lydelse 1996:155. Sekretess gäller i annat fall än Sekretess gäller i annat fall än som avses i första–tredje som avses i första–fjärde styckena i myndighets personal- styckena i myndighets personal- förhållanden, om det kan antas förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon att den enskilde eller någon våld eller annat allvarligt men våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. om uppgiften röjs. föreskriver, sekretess i personal- föreskriver, sekretess i personal- myndighet där personalen sär- myndighet där personalen sär- skilt kan riskera att utsättas för skilt kan riskera att utsättas för sådant men, för uppgift om sådant men, för uppgift om enskilds bostadsadress, hemtele- enskilds bostadsadress, hemtele- mer, om det inte står klart att mer, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den uppgiften kan röjas utan att den närstående lider men. närstående lider men. Sekretess gäller för uppgift i tjänstgöringsomdöme som upp- rättats inom utrikesförvaltningen. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . Som en särskild utredare har jag haft som huvuduppgift att genom- föra en översyn av rekryteringen av ordinarie domare och lämna förslag till förändringar som innebär att domstolarna också i fram- tiden kan rekrytera de skickligaste och lämpligaste juristerna som ordinarie domare. I uppdraget har också ingått att jag skall se över och lämna förslag om hur domstolarnas behov av domare för för- stärknings- och vikariatsändamål skall tillgodoses. Utredningens direktiv i sin helhet återges i bilaga 1. Med begreppet ordinarie domare avses de domare som anställs med fullmakt och därmed kan skiljas från sin anställning endast i de fall som anges i regeringsformen. Till gruppen ordinarie domare hör främst ledamöterna i och Regeringsrätten, vilka enligt regeringsformen skall vara ordinarie domare. I praxis tillsätts emellertid numera också samtliga de domare som på grund av föreskrifter i och lagen om allmänna för- valtningsdomstolar skall finnas i hovrätter och tingsrätter samt kammarrätter och länsrätter med fullmakt. Fullmaktsanställningar tillämpas alltså för presidenterna i hovrätterna och kammarrätterna, lagmännen i dessa domstolar, hovrättsråd och kammarrättsråd inklusive de som tillika är vice ordförande, samt lagmän, chefs- rådmän och rådmän i tingsrätter och länsrätter. Med fullmakt tillsätts också fastighetsråd och miljöråd. Jag har inte uppfattat mitt uppdrag så att det skulle avse samtliga de nämnda domarkategorierna. Anställningarna som justitieråd och regeringsråd, presidenter och lagmän i hovrätterna och kammar- rätterna samt lagmännen i de tre största tingsrätterna respektive länsrätterna tillsätts inte efter ett sedvanligt ansökningsförfarande utan de är s.k. kallelsetjänster. Förfarandet vid anställningar av dessa domare har övervägts av Kommittén om domstolschefens roll och utnämningen av högre som avlämnade sitt betän- kande Domarutnämningar och domstolsledning (SOU 2000:99). Inte heller har jag ansett att rekryteringen av fastighetsråd och miljöråd omfattas av uppdraget. Mina överväganden har därför begränsats till att avse rekryteringen av hovrättsråd och kammar- rättsråd, inklusive de som tillika är vice ordförande, samt lagmän, chefsrådmän och rådmän i tingsrätter och länsrätter med undantag för lagmännen i de största tingsrätterna och länsrätterna. Domstolsväsendet har fortlöpande genomgått betydande förändringar, ett reformarbete som inte avstannat som mitt utredningsarbete tagit i anspråk. I betänkandet lämnas en redovisning av förändringsarbetet. I den mån föränd- ringar har skett, nya projekt inletts osv. av utredningsarbetet har en redogörelse för dessa dock måst ute- lämnas för att inte framställningen av betänkandet skulle försenas. Arbetet inleddes senhösten 2001. Sammanträden med den sak- kunnige och experterna har ägt rum . För att ge underlag för mina ställningstaganden genomfördes ett antal hearings på de sex överrättsorterna med ordinarie domare vid hovrätterna, kammarrätterna, tingsrätterna och länsrätterna samt företrädare för yngreföreningarna vid hov- rätterna och kammarrätterna. Som en uppföljning till dessa hearings har jag medverkat vid ett antal chefdomarmöten våren och . Jag har också deltagit vid ett presidentmöte och informerat om huvuddragen av mina tankar. Jag har vidare diskute- rat domarrekrytering och notarietjänstgöring med tingsnotarier och länsrättsnotarier. För att skaffa mig ytterligare underlag för mina överväganden deltog jag vid och fick därvid vid en hearing del av advokaters syn på domarrekryte- ringen. Med bistånd har vidare genomförts en enkätundersökning bland advokater om intresset för domaryrket. En motsvarande undersökning har genomförts bland åklagare med Riksåklagarens hjälp. När det gäller konsekvenserna av en förändrad domarrekrytering för de högsta domstolarnas beredningsorganisation har jag sam- manträffat med både den förutvarande och den nuvarande ord- föranden i samt den tidigare och den nuvarande 2 Det svenska domstolsväsendet De allmänna domstolarna består av de 72 tingsrätterna, de sex hov- rätterna och . Vid de allmänna domstolarna handläggs i första hand tvistemål och brottmål. Därutöver hand- läggs domstolsärenden av olika slag. Vissa tingsrätter är också fastighetsdomstolar. Vidare utgör fem tingsrätter också miljödom- stol och vid sju tingsrätter handläggs inskrivningsärenden rörande fast egendom vid särskilda inskrivningsmyndigheter. har patentmål för hela landet. Därutöver är några särskilda måltyper fördelade på vissa tingsrätter, normalt residensstädernas tingsrätter. Vid finns Miljöverdomstolen som är över- instans för överklagande av mål från miljödomstolarna. I avsnitten nedan lämnas en redogörelse för de olika domstolar- nas yttre och inre organisation. Det finns, som nämnts, 72 tingsrätter i landet varav några bedriver verksamhet från mer än en kansliort. Den största, , har ca 100 domare och de minsta har endast arbetsunder- lag för en ordinarie domare. De flesta tingrätter har färre än tio domare anställda vid domstolen. Flertalet tingsrätter finns i landets södra delar. Det nuvarande antalet är en följd av ett omfattande reformarbete beträffande tingsrätternas organisation som påbörjades .