sou · GRB32 · 2004-01-01 00:00:00 — Hushållens kostnader i de olika scenarierna, vilket kan tolkas som realinkomstförändringar, sammanfattas i figur 4.1. Scenariet med en sänkning av den allmänna momsen ger de lägsta kostnaderna. Fördelningen mellan olika hushållskategorier skiljer sig dock åt. Utgår vi från fördelningseffekterna i figur 4.1, ser vi att barnfamiljerna har en något större kostnad än hushåll utan barn. Skillnaderna är dock förhållandevis små. För de olika inkomst- klasserna kommer hushållen få större kostnader ju högre inkomst de har. I scenario 1 kommer hushåll i den lägsta inkomstkvintilen att behöva en kompensation på för att uppnå samma nytta efter som före reformen. Motsvarande kompensation för ett hushåll i den högsta inkomstkvintilen uppgår till . Motsvarande spridning i kostnaderna eller kompensationskraven finns i den regionala dimensionen. Hushåll i städer har lägre kostnader än hushåll i glesbygd och . I scenario 1 behöver t.ex. ett hushåll i en kompensation på för att uppleva samma nytta efter som före reformen, medan hushåll boende i behöver en kompensation på . Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Figur 4.1 Hushållens kostnader i monetära termer i de olika scenarierna Anm.: Stock. = , GB/Ma = /, Stader = Större städer, Sa.gles = Södra mellanbygden, St.nor. = Större städer , Na.gles = . Sätter man kostnaderna för de olika reformerna i relation till den disponibla inkomsten, vilket återspeglar fördelningseffekten fram- kommer ett lite annorlunda mönster. Bland annat ser vi att hushåll utan barn i scenariot med en sänkning av den allmänna momsen (scenario 1) kommer att uppleva en större kostnadsbörda än hushåll med barn. I scenariot med subventionerad kollektivtrafik är Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Bilaga 11 till LU 2003 dock reformen fördelningsmässigt neutral mellan barnhushåll och hushåll utan barn. Figur 4.2 CV/(disponibel inkomst) för de olika scenarierna % av disponibel inkomst, kr Stader Sa.gles St.nor. Vad gäller fördelningseffekterna mellan olika inkomstklasser i scenario 1, ser vi att hushåll med låga inkomster kommer att bära en större börda (0,6) än höginkomsthushåll (0,4). Eftersom realinkomstförsämringarna till följd av höjningen av koldioxid- Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten skatten är relativt sett större för hushåll med låg disponibel inkomst kommer skattehöjningarna att medföra att inkomst- fördelningen blir mindre jämn och att konsumtionsskatternas regressiva karaktär förstärks. Studerar man de regionala fördelningseffekterna framträder samma mönster som . Det vill säga, hushåll i städer får lägre kostnader jämfört med hushåll i . I scenariot med en sänkning av den allmänna momsen kommer t.ex. ett hushåll i att uppleva en kostnadsökning på av den disponibla inkomsten medan hushåll i får en kostnads- ökning på . Eftersom den genomsnittliga realinkomstförsämringen över- stiger den genomsnittliga höjningen av skatteintäkterna är skattereformen effektivitetssänkande om inte hushållen värdesätter den förbättrade miljön som reformen kan ge upphov till tillräckligt högt. Det bör dock betonas att de fördelningseffekter som uppstår egentligen inte beror på skatten i sig. Att vissa hushåll drabbas mer än andra beror på skillnader i konsumtionsmönster och anpassningsförmåga. Exempelvis betyder detta att en optimal reglering, som ger samma utsläppsreduktion har samma fördelningskaraktär. Är då dessa fördelningseffekter stora? Till och med så stora att man bör avstå att genomföra skatteförändringar av den här typen? Frågor av denna typ går naturligtvis inte att besvara inom ramen för den analys som presenteras i kapitlet. Vad som går att säga är att om de fördelningseffekter som uppstår inte är önskvärda så har vi ytterligare en kostnad som vi måste beakta vid en eventuell skatteförändring. Huruvida vi kan acceptera denna ytterligare kostnad beror till stor del på vilket värde vi sätter på de eventuella miljöförbättringar som uppstår, och hur dessa fördelas. Analysen pekar på att en förändring av skatterna i den riktning som presenterats här leder till anspänningar i fördelnings- och regionalpolitiken, vilket förmodligen behöver korrigeras för på ett eller annat sätt. Ett sätt kan vara att överge kravet på effektivitet, ett annat är att fördela skatteintäktsökningen på ett mer fördelningsanpassat sätt, dvs. att föra en mer aktiv fördelnings- och regionalpolitik. Sammanfattningsvis kan man säga att problemet består av att vi har två olika mål, vilka inte går att uppfylla med endast ett medel. Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Bilaga 11 till LU 2003 Syftet med detta kapitel är att studera de ekonomiska effekterna för svenska hushåll av en politikförändring som syftar till att minska de svenska utsläppen av koldioxid. En minskning av koldioxidutsläppen är delvis en konsekvens av de åtaganden som följer av Kyoto-protokollet (se kapitel 3, faktaruta 3.3). Särskild betoning kommer att läggas på fördelningseffekterna av en skärpning i miljö/energipolitiken. Det bör redan här betonas att vi i kapitlet inte kommer att säga huruvida de fördelningseffekter som uppstår är acceptabla eller inte. Sådana uttalanden kan inte göras utifrån vår analys, eftersom någon direkt värdering av ojämn fördelning och miljökvalitet inte finns med. Analysen skall ses som en konsekvensanalys av olika förändringar, och därmed som ett underlag för politiskt beslutfattande. En viktig fråga vid alla typer av utvärderingar av miljöpolitik är på vilket sätt och i vilken omfattning olika typer av hushåll påverkas av politiken. Eftersom ett syfte med miljöpolitiken är att ändra människors beteende, är det betydelsefullt att få kunskap om hur de påverkas och om hur kostnaderna och eventuella intäkter fördelas mellan olika typer av hushåll. För att studera frågor av denna typ krävs relativt detaljerad kunskap om enskilda hushålls konsumtionsbeteende. Det vill säga, kunskap krävs om hur enskilda hushåll använder sin disponibla inkomst, samt kunskap om hur individerna ändrar sitt inköpsmönster till följd av förändrade inkomster och priser. Givet att vi kan bestämma effekterna av pris- och inkomstförändringar följer, som en biprodukt, möjligheten att förutse och kvantifiera effekterna av en förändrad miljö/energipolitik. Det instrument som vi valt för att studera effekterna av en förändrad miljö/energipolitik är en kombination av ekonomisk teori och statistisk (ekonometrisk) metodik. Utifrån ekonomisk teori formulerar vi en ekonomisk modell som sedan tillämpas på såväl hushållsdata (Hushållens utgifter (HUT) 1985, 1988 och 1992) som aggregerade kvartalsdata över privat konsumtion 1980:1 till 1997:4. Givet våra statistiska uppskattningar av efterfråge- modellens parametrar kan vi sedan studera effekterna av den förda politiken med avseende på bl.a. utsläpp och välfärdseffekter. Detta öppnar även upp möjligheten att simulera olika förändringar av miljö/energipolitiken. Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten I avsnitt 4.3 går vi kortfattat igenom olika typer av styrmedel och redogör för dess fördelar och nackdelar. I avsnittet redogörs även för begrepp som kostnadseffektivitet och under vilka omständigheter olika styrmedel är kostnadseffektiva. I avsnittet redogör vi även för vad som menas med samhällsekonomiska kostnader av en skatt och vad som menas med fördelningseffekter. I avsnitt 4.4 ger vi en bild av hur hushållens konsumtion utvecklats över tiden, och hur konsumtionsmönster skiljer sig åt mellan olika typer av hushåll. Den modell som ligger till grund för den empiriska analysen redogörs för i avsnitt 4.5, medan några centrala empiriska resultat redovisas i avsnitt 4.6. I avsnitt 4.7 redogör vi för de policyscenarier vi valt, samt bakgrunden för dessa. Här redogör vi även för tillvägagångssättet i simuleringarna. Resultaten av simuleringarna presenteras i avsnitt 4.8. 4.3Miljöpolitiska styrmedel och miljöpolitikens kostnader Ur ett politiskt perspektiv kan miljöpolitiken kondenseras till två grundläggande frågeställningar; (1) vad skall vi ha för miljömål? (2) hur styr vi mot målet? Den första frågan kan vi i princip besvara endast om vi har en uppfattning om såväl nyttan av olika nivåer på miljökvaliten som kostnaden för att uppnå densamma. Grovt uttryckt kan man säga att miljöpolitiken skall skärpas så länge som det inte kostar mer än det smakar. Mindre grovt uttryckt bör nivån på exempelvis ett specifikt utsläpp väljas så att de samhällsekonomiska kostnaderna och intäkterna överensstämmer på marginalen. Således är det kostnaden och intäkten (nyttan) av det sista kilot som skall överensstämma. De samhällsekonomiska kostnaderna för att minska utsläpp består av de resurser som måste användas.61 I fallet med t.ex. svavelutsläpp kan det vara kostnader för installation av speciell reningsutrustning, eller den merkostnad som uppstår vid produktion av lågsvavlig olja. I andra fall kan kostnaden bestå av det produktionsbortfall som uppstår till följd av att man måste minska, eller helt sluta använda, en viss insatsvara. 61 Notera att en miljöskatt endast innebär att vi omfördelar pengar från företagen eller individer till någon annan. I slutändan "betalar" hushållen i ekonomin miljöskatten. Skattebetalningen som sådan utgör därmed ingen samhällsekonomisk kostnad för att minska utsläppen. Vi återkommer till detta senare i avsnittet. Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Bilaga 11 till LU 2003 växthusgaser (t.ex. högre koldioxidskatt) består kostnaden bl.a. av nyttobortfallet till följd av exempelvis minskad bilkörning och längre transporttider. Den samhällsekonomiska nyttan, eller intäkterna, av att minska utsläpp är ofta mycket svår att kvantifiera. De kan t.ex. bestå av förbättrade rekreationsmöjligheter och minskade sjukdomsfall. I fallet med växthusgaser består intäkterna till stor del av att risken för framtida miljökatastrofer minskar. Fallet med växthusgaser illustrerar väl svårigheterna med att värdera miljöeffekten i pengar. För att beräkna värdet av minskade utsläpp av koldioxid krävs för det första kunskap om de fysikaliska effekterna i atmosfären till följd av ökade utsläpp. För det andra krävs kunskap om vilka klimatologiska effekter förändringarna i atmosfären får. För det tredje krävs kunskap om effekterna på jorden av klimatförändringarna. Slutligen måste effekterna värderas på ett eller annat sätt. Varje länk i denna kedja är behäftad med stor osäkerhet vilket betyder att den slutliga värderingen är mycket osäker. Det finns numer en mycket omfattande litteratur kring miljövärdering (se kapitel 3.3). Trots detta återspeglar de flesta miljömål som riksdag och regering fastställt inte någon explicit balans mellan (marginal)intäkter och (marginal)kostnader. En orsak till detta kan vara den osäkerhet som trots allt finns kring dessa värden. Resonemangen ovan illustrerar vikten av den typ av beräkningar som vi kommer att presentera i detta kapitel. Utan den här typen av beräkningar kan vi helt enkelt inte säga något om kostnaderna för att uppnå olika miljömål, och därmed kan vi ej heller på något förnuftigt sätt avgöra om en viss vald utsläppsnivå bör implementeras, och/eller om andra åtgärder bör vidtas. Det andra huvudproblemet, valet av styrmedel, kan sägas vara att hitta de mest effektiva instrument som leder till måluppfyllelse. Vanligtvis delar man in dessa instrument i tre huvudgrupper; Ekonomiska, eller incitamentsbaserade, styrmedel, administrativa styrmedel, och informativa styrmedel. Inom respektive grupp kan ytterligare indelningar göras. Med ekonomiska styrmedel menar vi här styrmedel där man med ekonomiska incitament försöker styra individers och företags Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten beteende i önskad riktning. Administrativa styrmedel är före- skrifter av olika slag och som är tvingande för målgruppen. Exempel på administrativa styrmedel är gränsvärden (kvantitativa regleringar) och teknologiska regleringar. Informativa styrmedel skiljer sig från de administrativa och ekonomiska styrmedlen genom att adressaterna inte är tvingade att vidta de åtgärder som postuleras. Adressaterna drabbas ej heller av någon form av sanktion om de inte tar till sig budskapet och förändrar sitt beteende i den önskvärda riktningen. Miljöskatter definierar vi som en skatt vars huvudsyfte är att styra resursanvändningen i önskvärd riktning. Med detta menas att skattesatsen är direkt kopplad till det aktuella miljöproblemet. Givet denna definition på miljöskatter finns det i i princip endast två miljöskatter samt en miljöavgift; svavelskatten, koldioxidskatten och NOx-avgiften. Svavelskatten är direkt kopplad till svavelinnehållet i bränslen och koldioxidskatten utgår per kg koldioxid. NOx-avgiften är en avgift på utsläpp av kvävedioxid från större förbränningsanläggningar. Att den definieras som en avgift och inte som en skatt beror på att intäkterna återförs till de som erlägger avgiften enligt ett speciellt system som är direkt kopplat till de utsläpp man gör. Det finns en rad miljörelaterade skatter, exempelvis energiskatten, elskatten, och skatten på kväve i handelsgödsel. Anledningen till att dessa hänförs till gruppen miljörelaterade skatter är att de inte är direkt kopplade till ett specifikt miljöproblem. Exempelvis finns det inget direkt, eller i vart fall inget proportionellt, förhållande mellan gödsel- användning och exempelvis övergödning. Ett viktigt resultat som framkommit inom den miljöekonomiska litteraturen är att en miljöskatt, eller ett system med överlåtbara utsläppsrättigheter, kommer att leda till en kostnadsminimerande fördelning av utsläppen (se exempelvis Baumol & Oates (1988)). Detta gäller oavsett vilken nivå på skatten man väljer, eller hur rättigheterna fördelas initialt. Nivån på skatten kan bestämmas utifrån ett givet miljömål, eller genom en uttrycklig beräkning av kostnader och intäkter för att reducera miljöbelastningen. Vidare innebär kostnadsminimeringsteoremet att detaljerad kunskap om företagens och individernas reduktionskostnader inte behövs för att genomföra en kostnadseffektiv minskning av utsläppen. I princip behöver man bara besluta om att varje individ/företag skall erlägga en skatt för de kvantiteter man faktiskt släpper ut. Varje företag och individ kommer att jämföra kostnaden för att Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Bilaga 11 till LU 2003 släppa ut en enhet (lika med miljöskatten) med kostnaden (eller nyttobortfallet) av att inte släppa ut denna enhet (marginal- kostnaden för rening). Det blir då lönsamt för företaget/individen att reducera utsläppen så länge som marginalkostnaden för detta är mindre än miljöskatten. Eftersom alla möter samma skatt kommer alla företag/individer att ha samma marginella reduktionskostnad. Med andra ord finns det i en sådan situation inga möjligheter att omfördela utsläppen utan att den totala kostnaden för samhället ökar. Denna fördelning av utsläpp är därmed den som minimerar kostnaderna för att uppnå den tänkta utsläppsminskningen. Sammanfattningsvis kan man säga att ekonomiska styrmedel, om de är rätt utformade, har den egenskapen att de leder till en kostnadseffektiv fördelning av utsläppsreduktioner. Såväl en miljöskatt som sätts lika för alla, som ett system med överlåtbara utsläppsrättigheter ger en kostnadseffektiv fördelning av utsläppen. Den grundläggande skillnaden mellan ett system med överlåtbara utsläppsrättigheter och en miljöskatt är att vi med utsläpps- rättigheter med säkerhet uppnår miljömålet, vilket vi inte med säkerhet gör med en miljöskatt. Å andra sidan vet vi med säkerhet vad marginalkostnaden för rening är om vi använder en miljöskatt, vilket vi inte vet om vi använder ett system med utsläpps- rättigheter. Samhällsekonomiska kostnader och fördelningseffekter I de beräkningar som vi presenterar senare beräknas de samhällsekonomiska kostnaderna och kostnaderna för varje typ av hushåll till följd av en höjd koldioxidskatt. Vi skall i detta avsnitt förklara vad dessa kostnader egentligen består av och varför dessa kostnader kan skilja sig åt för olika typer av hushåll. I figur 4.3 har vi illustrerat ett specifikt hushålls val av konsumtion för två olika varor. Antag att den ena varan är bensin, och den andra varan är övriga varor. Den heldragna kurvan visar hushållets möjligheter att byta ut den ena varan mot den andra utan att nyttan (tillfredsställelsen) förändras, dvs. varje varukombination som ligger på kurvan ger samma nytta för hushållet. Kurvans läge i diagrammet visar på vilken nyttonivå man befinner sig. Desto längre ut från origo kurvan ligger, desto högre nyttonivå eftersom man konsumerar mer av båda varorna. Lutningen på den heldragna linjen i figur 4.3 visar på relativpriset mellan bensin och andra Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Linjens läge i diagrammet bestäms av hushållets inkomst. Det betyder att hushållets konsumtionsmöjligheter begränsas av den heldragna linjen. Figur 4.3 Hushållets konsumtionsval Givet hushållets inkomst (budgetlinjens läge), relativpriset bensin/andra varor (linjens lutning), och hushållets preferenser (kurvans utseende) kommer hushållet att vilja köpa q0 enheter bensin, och spendera resterande del av inkomsten på andra varor. Detta är den varukombination som ger hushållet störst nytta, nyttonivån u0. Antag nu att vi har 2 hushåll, A och B, med lika stor inkomst. Vi höjer nu koldioxidskatten och antar att detta får ett direkt genomslag i högre bensinpris. Det betyder att hushållen med sin givna inkomst inte kan köpa lika mycket bensin som tidigare, givet oförändrad konsumtion av andra varor. Med andra ord minskar hushållens konsumtionsmöjligheter, budgetlinjen vrids inåt mot origo, vilket illustreras i figur 4.4. Båda hushållen kommer att minska konsumtionen av bensin. Hushåll A från q0A till q1A , och nyttonivån faller från uA0 till u1A . Med andra ord upplever hushållet en försämring av välfärden till följd av skattehöjningen som är lika med skillnaden mellan uA0 och u1A . I figur 4.4 ser vi att hushåll B tycks uppleva en mindre välfärdsförlust, detta beroende på andra preferenser. Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Bilaga 11 till LU 2003 Figur 4.4 Samhällsekonomisk – kostnad och fördelningseffekter av en skatt Frågan är nu hur stor denna välfärdsförlust är i kronor och ören? Problemet är att vi inte direkt kan mäta skillnaden i nyttonivå i monetära termer. Ett sätt att komma runt detta problem är att i princip ställa följande fråga till respektive hushåll: Hur mycket måste vi kompensera er, i termer av andra varor (pengar), efter skattehöjningen för att er nytta skall vara oförändrad? Svaret på denna fråga kan vi tolka som välfärdsförlusten mätt i kronor, vilket brukar benämnas kompenserande variation (CV). I figur 4.4 illustreras detta av att den nya budgetlinjen förskjuts utåt till dess att den tangerar nyttonivåkurvan u0. Vi ser då att den kompensation som krävs i termer av andra varor är lika med CVA respektive CVB. Med detta vill vi endast illustrera att den kostnad som skatten innebär är direkt kopplad till de enskilda hushållens nyttoförändringar. Vi ser också att CVB är lägre än CVA, dvs. hushåll B behöver inte lika stor kompensation som hushåll A. I detta enkla exempel får vi alltså fördelningseffekter pga. av att preferenserna skiljer sig åt mellan de båda hushållen. Fördelningseffekter kan också uppstå om inkomsterna skiljer sig åt. Ett annat, och kanske mer bekant, sätt att illustrera kostnaden av en skatt är i termer av förändringar i konsumentöverskott. I figur 4.5 betecknar linjen E hushållets efterfrågan efter bensin vid olika priser på bensin. Att linjen har negativ lutning betyder att Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten efterfrågan minskar då priset på bensin stiger. En skattehöjning från t0 till t1 innebär därmed att efterfrågan minskar från q0 till q1. Hushållets nyttobortfall blir i detta fall lika med C eller B+C beroende på om skattebetalningen går tillbaka till hushållet eller inte. Det nyttobortfall vi mäter på detta sätt motsvarar måttet CV i figur 4.4. Värt att notera är att även om hushållet får tillbaka hela skattebetalningen så upplever hushållet en välfärdsförlust. Anledningen är att skatteåterbäringen inte fullt ut kan kompensera för den kvantitetsanpassning hushållet måste göra till följd av skattehöjningen. Genom att summera ytan C för samtliga hushåll, eller summera CV, erhåller vi samhällets totala kostnad för skattehöjningen.62 Figur 4.5 Konsumentöverskott – samhällsekonomisk kostnad av en skatt P1 = t1 + P* P0 = t0 + P* A+B+C = konsumentöverskott innan skatteförändring A = Konsumentöverskott efter skattehöjning B = Skattebetalning, C = nyttobortfall efter skatteåterbäring Utifrån dessa resonemang torde det nu vara uppenbart att olika hushåll kommer att drabbas olika mycket av en skatteförändring. Hur mycket man drabbas beror på vilka preferenser man har för bensinkonsumtion gentemot andra varor, dvs. 62 Efterfrågekurvan i figur 4.5 kan tolkas som en s.k. kompenserad efterfrågekurva. Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten Bilaga 11 till LU 2003 figur 4.3 och 4.4 ser ut, vilket i sin tur bestämmer lutningen på efterfrågekurvan i figur 4.5. Men det beror även på hushållets inkomst, vilket bestämmer nyttokurvans läge i figur 4.3 och 4.4, och efterfrågekurvans läge i figur 4.5. Sammanfattningsvis har vi här visat att en skatteförändring får implikationer på hushållens konsumtionsval, och därmed på dess upplevda välfärd. Vi har även visat att en välfärdskostnad i allmänhet uppstår även i det fall själva skattebetalningen återbetalas till hushållet, givet att nyttan av miljövinsten inte beaktas. Det mått på välfärdskostnad som redovisas i de empiriska beräkningarna senare i kapitlet är beräknade på det sätt som redovisats här. Det huvudsakliga syftet med detta kapitel är att analysera hur hushållen förändrar sitt konsumtionsmönster och de fördelnings- effekter som uppstår till följd av förändringar i miljöpolitiken. Mer specifikt syftar analysen till att simulera effekterna av icke- marginella förändringar i koldioxidbeskattningen. För att uppnå detta syfte kommer vi i slutändan att estimera en ekonomisk modell för de svenska hushållens efterfrågan på icke varaktiga varor baserad på såväl mikro- som makrodata. I detta avsnitt skall vi ge en beskrivning av hushållens konsumtionsmönster, och framförallt beskriva skillnader mellan olika typer av hushåll. Skillnader i olika typhushålls konsumtions- mönster innebär med nödvändighet att en skatteförändring på en viss vara, eller grupp av varor, drabbar hushåll olika. De data vi använt i den modell som presenteras längre fram är så kallade mikrodata från tre tvärsnittsstudier, samt aggregerade kvartalsdata från nationalräkenskaperna 1980 till och med 1997.63 De tvärsnittsstudier som använts är Hushållens utgifter (HUT) 1985, 1988 samt 1992, vilka tillsammans innehåller konsumtions- data för ungefär 12 000 hushåll. Eftersom vi i denna studie är intresserade av effekter av förändrad koldioxidskatt så har vi valt att fokusera på varor med högt innehåll av fossila bränslen. Den varugruppsindelning vi valt består av två huvudgrupper som 63 Anledningen till att vi inte använder makrodata av senare datum är att man har övergått till att redovisa nationalräkenskaperna enligt SNA93 och ej som tidigare enligt SNA68. Eftersom man ännu inte har reviderat de gamla nationalräkenskaperna på kvartalsnivå för den period som sammanfaller med de tvärsnittsstudier som vi använder, har vi valt att använda nationalräkenskapsdata klassificerade enligt SNA68. Bilaga 11 till LU 2003 Kostnader och fördelningseffekter av koldioxidskatten karakteriseras av ett högt innehåll av fossila bränslen, och en huvudgrupp med lägre innehåll av fossila bränslen.